Jedna platforma. Svi kanali i uređaji. Jedinstveno iskustvo Digitalnog Bankarstva.\nELBA Platforma Digitalnog Bankarstva omogućava bankama da svojim klijentima ponude jedinstveno iskustvo digitalnog bankarstva, kroz sve kanale i sektore, istovremeno nudeći mogućnosti za integraciju sa partnerima u digitalni finansijski ekosistem za jednostavna plaćanja i usluge. Platforma nudi kompletnu podršku u planiranju, kreiranju i održavanju usluga digitalnog bankarstva, prilagođenih različitim potrebama svojih klijenata, od pojedinaca do neovisnih preduzetnika, preduzeća i kompanija, a sve putem jedne platforme.\nPlatforma pruža temelje za stvaranje jedinstvenog digitalnog iskustva u radu s bankom, putem weba, mobilnih uređaja, prodavanica ili drugih željenih mjesta za kontakt.\nELBA je vodeća domaća platforma za digitalno bankarstvo koja bankama omogućava da korisnicima pruže jedinstveno iskustvo vođenja i realizacije finansijskih operacija. Od samog početka i prve verzije iz 2002. godine, opredjeljeni smo da kroz konstantnu usredotočenost na razvoj platforme, novih i relevantnih funkcionalnosti, ali i kroz integraciju sa drugim akterima, podržimo i osnažimo naše klijente na putu ka digitalizaciji poslovanja.\nZa prezentaciju i demo rješenja molimo vas da nas kontaktirate ovdje.\nČuvar vaše digitalne transformacije!\nPING Fraud Analytics je Big Data analitička platforma koja putem real-time rule engina, a kroz integraciju sa digitalnim kanalima banke, prati i prepoznaje značajne događaje u realnom vremenu sa ciljem prevencije prevara.\nFokusirajući se na pojedinačnog klijenta, sa sposobnošću učenja kako bi se na vrijeme prepoznali novi rizici i oblici prevare, te spriječilo blokiranje legitimnih transakcija i prepoznale one koje samo izgledaju kao takve, rješenje banci omogućuje centraliziranu automatizaciju anti-fraud procesa za sve digitalne kanale, usklađenost sa regulatornim zahtjevima te u konačnici pruža korisnicima sigurno i ugodno iskustvo podižući nivo sigurnosti digitalnih kanala na najviši nivo.\nKao add-on ELBA Digitalne platforme rješenje implementira monitoring ključnih događaja u realnom vremenu i kreira kontinuiran profil rizika klijenta.\nABIS je napredni bankarski informacioni sistem izrađen sa svrhom da pruži punu podršku u poslovanju moderne banke u skladu sa stalnim zahtjevima okruženja.\nABIS je integralni sistem koji objedinjuje i povezuje sve interne procese, koji su u potpunosti uvezani u jednu cjelinu, što banci povećava funkcionalnost i briše prostorne granice.\nABIS je zasigurno rješenje koje povećava ukupnu korisnost posjedovanja (TBO) i smanjuje ukupne troškove posjedovanja (TCO), te samim tim nedvojbeno vraća uložena sredstva.\nABIS može da doprinese rastu i poslovnom uspjehu banke nudeći provjerene i dostupne informacije. Zahvaljujući svojoj integraciji i međusobnoj povezanosti podsistema, menadžment je u stanju da u svakom momentu sagleda stanje u svojoj poslovnoj organizaciji, te donese ispravne i pravovremene odluke.\nABIS prati promjene u bankarskom poslovanju, razvija se u skladu sa potrebama i planovima banke.\nABIS koristi više nivoa i mehanizama zaštite podataka. Svaki korisnik ima na raposlaganju samo one module sistema koji su mu dodijeljeni za rad; maske i pregledi na jednostavan način pokrivaju poslovne potrebe uz primjenu kontrolnih mehanizama propisanih poslovnim procedurama\nABIS je rješenje koje nudi:\nKvalitetnije i brže obavljanje poslova banke – pokriva sve ključne aspekte bankarskog poslovanja\nDobijanje tačnih i pravovremenih informacija za donošenje poslovnih odluka\nSliku banke iz menadžerske perspektive\nSliku (profil) klijenta\nPunu koordinaciju dijelova banke - informaciono povezivanje svih organizacionih jedinica u jedinstven i ažuran sistem\nMogućnost kombinovanja (modularnost) i nadogradnje aplikativnih modula u integralan sistem\nTehnološki moderan sistem, spreman na lagan prelazak u nove načine\nPoslovanja (Internet, E-Commerce i dr.)\nUsklađenost poslovanja sa preporukama nadležnih institucija za poslovanje banaka\nABIS je sastavljen iz podsistema od kojih je svaki namijenjen za podršku različitih ključnih skupova poslovnih funkcija u banci. Svaki podsistem je sastavljen iz velikog broja modula koji se po potrebi uključuju u sistem (standardni set i opcije).\nOsim bankarskih poslova uz ABIS se nudi i podrška za opšte poslove (kadrovska evidencija, obračun plaća, evidencija stalnih sredstava, obrada ulaznih/izlaznih računa).\nABIS nudi i aplikativne module za vezu sa sistemima elektronskog bankarstva i procesnim centrima kartičnog poslovanja.\nbMind predstavlja integralno Business Intelligence rješenje za banke koje pruža podršku za sve nivoe odlučivanja, jednostavno je za korištenje i integraciju sa postojećim bankarskim informacionim sistemom.\nRiječ je o naprednom, već izgrađenom softverskom paketu, koji se veoma brzo implementira i integriše u postojeći bankarski informacioni sistem, uz veoma male rizike i početna ulaganja. bMind data warehouse kao centralno skladište podataka omogućuje ulaz podataka iz heterogenih core bankarskih sistema, te drugih aplikacija i odjela banke. Podaci u bMind data warehouse dizajnirani su u logički skup podataka koji predstavlja finansijske podatke bankarskog sistema na način koji je blizak poslovnoj strani. Finansijski i drugi podaci se zatim mogu posmatrati iz različitih perspektiva bitnih za analizu bankarskog poslovanja, kao što su pogled kroz različite vremenske periode, kroz strukturu bankarskih proizvoda, kroz kontni plan i slično.\nbMind je razvijen na Oracle Business Intelligence tehnologiji te nudi mogućnost postepenog razvoja i rasta sistema poslovne inteligencije u banci u zavisnosti od poslovnih potreba što uveliko smanjuje ukupne troškove posjedovanja - TCO.\npodršku rukovodstvu banke za brzo i kvalitetno donošenje odluka na svim nivoima na osnovu pouzdanih, kompletnih i pravovremenih informacija jednostavno predstavljenih\npraćenje poslovne performanse kroz praćenje odgovarajućih indikatora\njedinstvena struktura za pristup i analizu podataka prispjelih iz različitih izvora\nintegracija podataka iz različitih sistema i aplikacija ostvaruje značajna smanjenja vremena i resursa potrebnih za administraciju skladišta podataka (data warehouse)


Liposomalni Vitamin D • LI-POTIO\nLI-POTIO D 1000 IU\nLiposomalni vitamin D\nVaša oaza zdravlja!\nVitamina D u jednoj kašičici\nOsnovna saznanja o vitaminu D\nPošto se vitamin D hranom ne unosimo u dovoljnoj količini, nedovoljno se metabolizira, pa se brzo izbacuje iz organizma, priroda se postarala da ga sami proizvodimo izlaganjem sunčevoj svetlosti, kada se u dodiru sa kožom pokreće sinteza vitamina D. Time se podstiče resorpcija kalcijuma i fosfora i omogućava njihovo deponovanje u kostima. Ali šta ćemo da radimo kada nema sunca, kada duže boravimo u zatvorenom prostoru, kada je pametno, zbog visokog indeksa UV zračenja, ograničiti izlaganje kože sunčevoj svetlosti, kako bi smanjili rizik od raka kože. Tada ćemo se suočiti sa nedostatkom vitamina D, koji kod dece izaziva rahitis, a kod odraslih bolove u kostima i mišićnu slabost, a da ne govorimo o ozloglašenoj osteoporozi, stanju u kojem kosti postaju krhke i mogu se polomiti, ako padnemo.\nNova saznanja o ulozi vitamina D fokusirana su na veoma pozitivan uticaj na imuni sistem, gde ga veliki broj prestižnih naučnika preporučuje kao osnovni vitamin (sa vitaminom C) u imunizaciji i zaštiti organizma od koronavirusa i drugih bolesti nastalih padom imuniteta.\nIstraživanja su takođe potvrdila da vitamin D u velikoj meri usporava razvoj autoimunih bolesti (multipla sleroza, astma, reumatoidni artritis, dijabetes tip 1, upalne bolesti creva, alergije…) i igra veoma važnu ulogu u prevenciji raka, naročito raka dojke, prostate, pankreasa i debelog creva.\nVitamin D je jako bitan za pravilno funkcionisanje nervnog sistema, jer učestvuje u sintezi hormona i prenosilaca nervnih inpulsa. Poremećaji kao što su: depresija, šizofrenija, Alchajmer, autizam… se dovode u vezu i sa nedostatkom vitamina D.\nPreporučene dnevne doze liposomalnog vitamina D\nKoličina vitamina D koju svakodnevno treba uzimati zavisi od uzrasta, stanja organizma i starosnog doba. Prosečne dnevne preporučene količine za različite grupe su izražene u međunarodnim jedinicama (IU). Vitamin D inkapsuliran u liposome, obezbeđuje neuporedivo bolju bioraspoloživost, koja se ogleda u postepenom oslobađanju i iskorišćenju, čime se obezbeđuje standardni nivo vitamina u serumu, a smanjuje rizik od prevelike doze vitamina u kratkom roku. Veliki broj naučnika, naročito zadnjih godina, promovišu unos znatno većih količina vitamina D izraženih u IU.\nNaša preporuka dnevne doze bila bi:\nOd 1-13 godina...500IU\nOd 14-19 godina...600IU\nOd 20-50 godina...1.000IU\nOd 50 i dalje godina...1500IU\nŠta vam nudi naš jedinstveni proizvod LI-POTIO D i BETA-GLUKAN?\nLiposomalni vitamin D čini osnovu proizvoda LI-POTIO D, ali tu je i beta-glukan, ugljeni hidrat dobijen od ćelijske membrane ovsa i ima status potpuno bezbedne hrane za sve kategorije stanovništva. Osnovna mu je uloga regulisanje nivoa holesterola i šećera u krvi, ali beta-glukani su najpoznatiji kao imunomodulatori, sprečavajući prekomernu upalu i autoimuni odgovor.\nBitno je naglasiti da stimulišu sastavljanje imunih matičnih ćelija unutar koštane srži, što je jako bitno za osobe na hemoterapiji ili zračenju. Isto tako beta-glukan ima sposobnost da čini imuniotet jaćim i otpornijim da se izbori protiv štetnih mikroorganizamam bakterija, virusa i gljivica, kao i svih vrsta toksina.\nKome najčešće nedostaje vitamin D:\nOsobe koje imaju probleme sa bubrezima i imunitetom\nDirektnom porudžbinom, putem telefona i mejla:\n011/2676-275 (do 15h)\nNaš proizvod možete poručiti i popunjavanjem formulara:\nLI-POTIO D proizvod možete kupiti u svim bolje snabdevenim apotekama.\nTEOL SHOP DOO, Novi Sad,\nIije Birčanina 39, 065/6077-505\nProdajni centri Biomarket plus doo, Beograd,\nSvetogorska 18, Maršala Birjuzova 37, 011/323-6714\nPHOENIX PHARMA DOO, Beograd,\nBore Stankovića 2, 011/35-38-205\nNaručite preko Shoppster-a:\nDistributer za Crnu Goru:\nDOO ZZ FORTUNA Bar,\nMandarići bb, zzfortuna@yahoo.com, +382 69-287-857\nProizvode odobrilo Ministarstvo zdravlja Republike Srbije\nRešenje broj: 12806/2018\nRešenje Broj: 19737/2021\nSva prava zadržana © 2022 ⋅ NBA d.o.o\nPhone-alt Envelope Map-marker-alt Facebook-f Instagram Youtube\nIzaberite broj proizvoda\n1 kutija (2280 rsd) 2 kutije (4320 rsd) 3 kutije (6120 rsd)\nOsnovno o vitaminu D\nŠta nudi LI-POTIO D?\nKome je potreban vitamin D?


SportDC - Vesti - Reprezentacije - U meču prvenstva Slovenci izborili polufinale\nPonedeljak, 16.07.2018 14:27\n12.09.2017 Dejan Jovičić\nU meču prvenstva Slovenci izborili polufinale\nKošarkaši Slovenije pobjedom nad Letonijom od 103:97 plasirali su se u polufinale Evropskog prvenstva u Istanbulu.\nNajbolji meč na prvenstvu Evrope u dosadašnjem dijelu i nevjerovatne partije Dončića, Dragića i Porzingisa. Gledaoci su samo mogli uživati u igrama ovih momaka i njihovih saigrača. Slovenci na početku poveli sa 30:15, a onda u drugoj četvrtini kreću Porzingis i ekipa i prave preokret, te na odmor odlaze sa 55:51.\nRendolf je otvorio drugo poluvrijeme i počeo seriju svoje ekipe od 17:5, a o igrama mladog Luke Dončića suvišno je i pričati, večeras je briljirao i vodio je Slovence do nove dvocifrene prednosti. Tada su se uključila u priču i braća Bertans i vratili sve na -5, a onda bomba Dončića sa skoro svoje polovine za 86:79. Minut prije kraja razlika je bila -1 (93:92), no sa Murić pogađa oba puta sa linije penala, Letonci nisu precizni u šutu i koševima Dragića odlučen je pobjednik rezultatom 103:97.\nNajefikasniji na meču bio je Porzingis sa 34 poena, braća Bertans su postigli 23, odnosno 12 poena, a Smits 10, dok je kod Slovenaca Dončić imao učinak od 27 poena, jedan manje je imao Dragić, Prepelič je imao 17, a Rendof 16 poena. Protivnik Slovenije u polufinalu biće selekcija Španije.\nKucamo na vrata zaboravljenih asova: Musketar koji se...\nSlobodina želja: Biti stabilan regionalac\nOtišli Milić i Radić\nEvropsko srebro za košarkašice Srbije\nJuniorke BiH u Opatiji\nPolufinale za srpske košarkašice\nKošarkašice Srbije u četvrtfinalu EP U20\nAmerikanci ubjedljivo osvojili SP do 17 godina\nMlade košarkašice Srbije u osmini finala EP U20


Održan okrugli stol na temu : „Nasilje u porodici i rodno zasnovano nasilje“\nFOŽ GO SDP BiH Bihać\nPovodom 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama u organizaciji Foruma žena SDP BiH Bihać, proteklog vikenda (subota, 02.12.2017. godine) održan je okrugli stol na temu „Nasilje u porodici i rodno zasnovano nasilje“.\nOkruglom stolu prisustvovao je veliki broj članica i simpatizerki Foruma žena SDP BiH Bihać, a podršku organizaciji okruglog stola na ovu tematiku svojim dolaskom iskazali su i sekretar KO SDP BiH USK-a Željko Mirković, predsjednica GO SDP BiH Bihać Fatka Kulenović, predsjednica FOŽ KO SDP BIH USK Jasmina Dedić, te predsjednik FOS GO SDP BiH Bihać Safet Ćehajić.\nMira Ljubijankić, potpredsjednica FOŽ SDP BiH kao uvodničarka na temu, prisutne je upoznala sa „Istanbulskom konvencijom“- Konvencijom Vijeća Evrope o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici koja predstavlja najdalekosežniji međunarodni sporazum i koji se bavi ovom ozbiljnom povredom ljudskih prava, a čija je potpisnica i Bosna i Hercegovina. Cilj joj je nulta tolerancija na ovaj oblik nasilja i kao takva predstavlja veliki korak prema sigurnijoj Evropi i šire. Okosnicu ove konvencije čine sprječavanje nasilja, zaštita žrtava i krivično gonjenje prijestupnika. Konvencijom se takođe pokušava promijeniti način razmišljanja pojedinaca i u suštini, ona predstavlja ponovni poziv na veću jednakost između žena i muškaraca jer nasilje nad ženama vuče korijene iz nejednakosti između žena i muškaraca u društvu, a opstaje zbog tolerancije i poricanja.\nPredstavnice NVO „Žene sa Une“ – (udruženja koje od svog utemeljenja 1994. godine djeluje na području Unsko-sanskog kantona redovno provodeći aktivnosti na na zaštiti i promociji ljudskih prava, javnom zastupanju i mobilizaciji javnosti u cilju uklanjanja predrasuda i izjednačavanja mogućnosti za marginalizirane grupe, što je za rezultata imalo i osnivanje i upravljanje skloništem za žene i djecu žrtve porodičnog nasilja, seksualnog zlostavljanja i trgovine ljudima),- direktorica Aida Behrem i koordinatorica Fatima Ikanović-Šušnjar, u svom obraćanju istakle su kako je cilj održavanja ovog okruglog stola podizanje svijesti o nasilju nad ženama.\nOne su se osvrnule i na statistiku čiji su postotci o ženama koje svakodnevno trpe razne oblike nasilja (porodičnog, na radnom mjestu, psihičkog, fizičkog, seksualnog, ekonomskog, itd. )poražavajući. Čak i kada je prepoznato, nasilje nad ženama nažalost još uvijek predstavlja tabu temu, kako za žrtve tako i okolinu, naročito kada se radi o obiteljskom nasilju. Većina zlostavljanih žena boji se potražiti pomoć, a veliki broj žena čak i kada se prvobitno odluče potražiti pomoć, u većini slučajeva uglavnom zbog finansijske neovisnosti, straha od počinitelja, u težim slučajevima zbog osjećaja krivnje i odgovornosti, ali i nepovjerenja u nadležne institucije, ostaje u tom okruženju, a što nerijetko za posljedicu ima i smrtni ishod.\nVrlo je važno aktualizirati problematiku rodno zasnovanog nasilja, posebno nasilje nad ženama približiti ženama, kako bi one same mogle prepoznati nasilje i adekvatno odgovoriti na isto, naročito ukoliko se one same ili neko njima blizak nađe u takvoj situaciji – poruka je koju su organizatorice poslale sa ovog okruglog stola.\n> BiH treba pomoći zaštitu žena u Hrvatskoj – ljudski život nema cijenu


Organizatori Guče razočarali?\nN. Atanacković | subota 17. septembar 2016. 15:41h\nNajpre se na dogovoren nastup nije pojavila Ana Bekuta, a onda zamo da se ne pojavi ni Ceca zbog greške organizatora\n27912_10649-zabdejan04fotobeta-f • Pulsonline Arhiva\nIako nije razješnjeno zašto se Ana Bekuta nije pojavila na nastupu u Guču, pa je narod koji je došao da je čuje i vidi ostao razočaran, nekoliko dana kasnije još jedna greška organizatora koja je žrtvovala jedne zarad drugih.\nNaime najavljen nastup Cece Ražnatović za večeras bio je zajedno sa Dejanom Lazarevićem koji je iz medija saznao da će ga zameniti Dejan Petrović. Ogorčen i ljut Lazarević je Tanjugu dao izjavu povodom toga:\n- Srbija je zemlja čuda i ovde je istina najskuplja stvar na svetu - kazao je Lazarević.\nPrema njegovim rečima, iz medija je saznao da neće svirati na koncertu pevačice Svetlane Ražnatović, što je ranije dogovoreno sa organizatorima, a za zakazani koncert spremao se skoro dva meseca i sve ugovorene nastupe otkazao.\nOrganizatori Guče koji su reklamirali nastup Dejana Lazarevića i Cece promenili su priču i u izjavi za Blic rekli:\n- Dejan Lazarević nema nikakav ugovor da prati Cecu na nastupu. Trebalo je da održi koncert na stadionu pre Cece i da sa njom odsvira dve pesme. Dogovor je bio takav. Ceca je od prvog dana želela da je prati Petrović sa kojim je godinama sarađivala - priča Dobrivoje Marinski direktor produkcije Guče.\nInače Dejan Petrović i Big Bend već godinama sarađuju sa Cecom a iz pouzdanih izvora saznajemo da Cecu niko nije pitao sa kim će nastupiti niti su joj rekli za Lazarevića, a kada je saznala rekla je da želi da nastupa samo sa Petrovićem jer je on deo njenog tima koji ona ne menja. Petrović je sa njom sarađivao na mnogim pesmama, a večeras će odsvirati nekoliko hitova kao što su "Dragane moj", "Dokaz", "Nagovori"...\nDejan Petrović i Big Bend već su nastupili u Guči ove godine i to na otvaranju 52. Sabora trubača,a danas će ga i zatvoriti.Ceca će nastupiti večeras od 19 časova.


Da je život prema nekima zaista okrutan, dokaz je i ova sledeća priča o jednom devetogodišnjem dečaku. U slučaju koji je naišao na osudu širom sveta Luo Kun Kun proteran je iz sela kada su njegovi stanovnici, uključujući i dečakovog dedu, potpisali peticiju kako bi “zaštitili zdravlje stanovnika” od “tempirane bombe”.\nNaime, dečak je oboleo od side, pa je zbog svoje bolesti postao uljez u svom selu u Kini. Na sreću, umešali su se zvaničnici Specijalne škole u Linfenu provincija Shanxi, jedine u Kini sa uslovima za brigu o HIV pozitivnoj deci i njihovom obrazovanju.\nKun Kun se zarazio od svoje majke još dok je bio u njenom stomaku, ali je bolest otkrivena tek kada je napunio pet godina. Majka i očuh su radili u drugim provincijama, pa je dete raslo kod babe i dede, usvojiteljima njegovog očuha.\nPošto nisu hteli da ga prime ni u jednu školu, a lokalni stanovnici su izbegavali svaki kontakt s njim, dečak je najveći deo vremena provodio sam, igrajući se u šumi.\nNa sastanku 7. decembra prošle godine, 207 stanovnika sela Shufangya (provincija Sichuan) potpisalo je peticiju, u kojoj su tražili od vlasti da “preduzmu mere zaštite i odvedu Kun Kuna iz sela kako bi sačuvali zdravlje seljana i dece”. U tekstu je pisalo da Kun Kun “izaziva strah u zajednici” i da je “tempirana bomba”.\nIpak, sudbina je očigledno imala druge namere s Kun Kunom, jer je prošle godine dobio mesto u internatu škole u Linfenu. Razredni starešina Guo Xioping kaže da je “dobro društveno i obrazovno okruženje važno za Kun Kuna” i da je “uz pomoć nastavnika postao otvoreniji i počeo lepše da se ponaša”. Osim toga, od novembra prošle godine redovno uzima lekove protiv HIV-a.\n“Kada je krenuo u školu nije progovarao ni reč, ali sada uči i govori kao i ostali đaci“, dodaje razredni starešina. Slučaj ovog dečaka skrenuo je pažnju na predrasude u vezi sa ovom bolešću u Kini, gdje su mnogi oboleli suočeni sa diskriminacijom do te mere da se dešava da i lekari odbiju da ih dodirnu.\nNajnoviji podaci kineske Nacionalne komisije za zdravlje i planiranje porodice govore da je u Kini od 1985, kada je registrovan prvi slučaj ove bolesti, dijagnostifikovano 497.000 obolelih.\nPreviousPrevious post: USRED ŠUME SU SNIMILI AVION: Kada su zavirili unutra, doživeli su ogromno IZNENAĐENJE\nNextNext post: CEO ŽIVOT PRAVIMO VELIKU GREŠKU KADA PEREMO TIGANJ! Ovo može da bude jako OPASNO za vaše slivnike


Predsednik Vučić zahvalio je na podršci koju EU pruža Srbiji u oblasti strukturnih reformi i ekonomskih mera, kao i na investicijama EU u našoj zemlji. Predsednik je posebno izrazio nadu da će uskoro stići i prvi kontingenti vakcina iz programa Kovaks koji promoviše Evropska unija.\n„Evropska unija i Evropska investiciona banka, uz pristup „Tima Evrope“, podržavaju strateške ciljeve Srbije, uključujući i u oblasti povezivanja, životne sredine i energetike i rade na prioritetnim projektima kao što su rekonstrukcija i izgradnja dodatne zgrade Kliničkog centra Srbije, rekonstrukcija Kliničkog centra Vojvodina, zatim modernizacija železničke infrastrukture, gasnog interkonektora iz Bugarske, autoput Mira i koridor 10“, istakao je ambasador Fabrici i izrazio spremnost EU da nastavi sa ulaganjima koja će podstaći dalji ekonomski rast Srbije, a koja su u centru novog ekonomsko-investicionog plana EU za Zapadni Balkan.


Zašto ne bi trebalo piti kafu na prazan stomak? - Azra Magazin\nPostoji nekoliko razloga zbog kojih je kafa loša za žene, rano ujutru. Jedan od njih je povećanje kortizola, hormona koji negativno djeluje na ovulaciju, tjelesnu težinu i ravnotežu hormona. Ovaj tzv. hormon stresa, pomaže da se reguliše energija i drži vas budnima. Kada popijete kafu ujutro, kada je kortizol inače visok, utičete na proizvodnju hormona i pomerate ciklus u toku dana. To dalje dovodi do proizvodnje kortizola u tijelu i kada vam on nije potreban, npr. naveče kada želite da zaspite.\nKortizol je neohodan za opšte zdravlje ljudi. Međutim, kada ste konstantno pod stresom vaše tijelo proizvodi kortizol kontinuirano, što može dovesti do povećanja šećera u krvi, što dovodi do stvaranja hormona insulina, a na samom kraju do insulinske rezistencije. Višak kortizola može dovesti do efekta prekomjerne težine, problema sa spavanjem kao i pada imunog sistema.\nZAŠTO NE BI TREBALO PITI KAFU PRIJE DORUČKA?\nIspijanje kafe prije doručka može dovesti sa problema sa zdravljem crijeva. Kafa utiče na mikrobiom crijeva i podstiče proizvdnju kiseline u stomaku. Ako ste skloni tome da imate problema sa kiselinom, trebalo bi da obratite pažnju na to da li se simptomi pogoršavaju kada pijete kafu, naročito prije jela. Osim toga, hladnija kafa u odnosu na toplu ima 70% manje kiseline u sebi.\nAKO JE KORTIZOL VISOK UJUTRO ZAŠTO SE OSJEĆAMO POSPANO?\nZaista je teško prihvatiti da onda kada se osjećamo najpospanijima i kada nam je prijeko potrebna šoljica kafe, zapravo u svom organizmu već imamo sasvim dovoljan nivo hormona da budemo budni. Prije svega radi se o navikama, a njih je teško promijeniti, naročito ako su stvarane godinama. Ako ste navikli da pijete kafu ujutro, vaše organizam je vremenom odbacio svoje prirodne mehanizme buđenja. Druga stvar je dehidratacija. Tokom spavanja izgubite određenu količinu vode, pa se osjećate malaksalo i pospano, iako ste zapravo samo žedni. Treći razlog je nedovoljno sna, ili isprekidan san. Iako osam sati zvuči kao idealna količina sna, svako od nas je priča za sebe, i mada vam je u osnovi sasvim dovoljno osam sati , ponekad i pola sata preko može da napravi veliku razliku.


Grčki zamenik ministra zdravlja Vasilis Kontozamanis izjavio je danas da je grčki nacionalni zdravstveni sistem pod jakim pritiskom, ali da izdržava.\nTokom posete bolnice Ahilopoulio u Volosu, koja svakodnevno prima mnogo pacijenata sa Kovid-19, Kontozamanis je rekao da su mnoge bolnice preopterećene i da moraju da se nose sa povećanim brojem pacijenata i vanrednim uslovima, prenela je ANA.\nOn je istakao da je siguran da će se zdravstveni sistem snalaziti kao i do sada i odgovoriti izazovima.


"Paklena" postava Denvera kuca na velika vrata\nDenver Nagetsi nadolazeća su franšiza u NBA ligi i naredne godine mladi tim iz Kolorada trebalo bi da napravi korak naprijed i obezbijedi plej-of.\nNagetsi su se osigurali za budućnost, pošto su sa Herisom, Bartonom i Jokićem potpisali višegodišnje ugovore, a nešto slično bi trebalo i sa Džamalom Marijem narednog ljeta.\nEkipa iz Kolorada ove "ofsezone" uradila je ogroman posao jer se riješila velikih ugovora Vilsona Čendlera, Darela Artura i Keneta Farida, a pritom je uspjela da zadrži mlado jezgro.\nNaredne takmičarske godine još se ne zna tačno kako će izgledati startna postava Denvera (dilema je samo da li Kreg ili Barton), međutim poznato je da će najviše vremena na terenu provoditi petorka – Mari, Heris, Barton, Milsap, Jokić, uz Ajzeju Tomasa koji će sigurno ulaziti sa klupe.\nProšle godine Barton je uglavnom imao tu rolu šestgo igrača jer je Čendler bio startno nisko krilo, ali kada je gore pomenuta petorka (Mari, Heris, Barton, Milsap, Jokić) bila zajedno na terenu Denver je igrao prelijepu košarku.\nTo govori i podatak da su na 135 posjeda, koliko su zajedno dijelili teren, imali, po naprednoj statistici, ofanzivni rejting (ORTG) 132.6, odnosno defanzivni (DRTG) 94.0.\nU poređenju sa Oklahomom i njenom postavom kada je Andre Roberson bio zdrav, razlika je baš velika. Petorka OKC (Vestbruk, Roberson, Džordž, Grent, Adams) bila je jedna od najboljih defanzivnih i na 243 posjeda rezultat im je – 104.1 (ORTG) i 95.0 (DRTG).\nU primjeru Denvera to je dosta mali uzorak posjeda, ali ako se po jutru dan poznaju, Nagetsi bi naredne sezone mogli do sjajnog skora pobjeda i poraza u nikad jačoj zapadnoj konferenciji.\nBrazil: Preminulo više od 1.000 ljudi u posljednja 24 časa\n1187 glasova 45%


Aug 27, 2021 Human Synergistics\nHuman Synergistics Srbija obeležava svoj 15. rođendan na tržištu Srbije i regiona, kao vodeća kompanija specijalizovana za razvoj metodologije i primenu alata u oblasti organizacionog razvoja. Prvi u regionu sa fokusom na organizacionu kulturu, uticaj lidera i grupnu dinamiku inicirali su i podržali mnoge organizacije u njihovim težnjama da budu produktivnije, uspešnije i značajnije u svom okruženju.\nOsnovan 1971. godine u Čikagu, Human Synergistics International je pionir inovacija u organizacionom razvoju. Danas ima čak 19 kancelarija širom sveta, a lokalna u Srbiji sa sedištem u Beogradu jedina je u našem regionu.\nU prethodnih 50 godina više od 8 miliona ispitanika učestvovalo je u izradi metodologija za unapređenje organizacija, timova i pojedinaca. Preko 3.100 akreditovanih konsultanata, kao deo ovog internacionalnog tima, svakodnevno pomaže kompanijama da podrže svoje zaposlene i povećaju učinak usredsređujući se na razvoj konstruktivnih ponašanja.\nU našem regionu ova kompanija sarađuje sa različitim organizacijama i pojedincima, uključujući poslovni, javni i neprofitni sektor, zatim sa stručnjacima iz oblasti ljudskih resursa, organizacionog razvoja, internim i eksternim konsultantima i obrazovnim institucijama.\nHuman Synergistics Srbija specijalizovao se u merenju i razvoju organizacione kulture i klime, uticaja lidera i menadžera, sinergije timova, kao i stilova ponašanja pojedinaca. Metode koje koriste baziraju se na preko 30 proizvoda i alata prilagođenih našem tržištu, uključujući i globalno prepoznat OCI® (Organizational Culture Inventory®) – Upitnik za utvrđivanje organizacione kulture. Ovaj alat pomaže organizacijama da procene, razumeju i unaprede svoju kulturu, razumeju kako ona funkcioniše, šta zaista podrazumeva i kakav uticaj ima.\nOd svog osnivanja na našim prostorima pre 15 godina preko 3.000 lidera i 250 organizacija ukazalo je svoje poverenje Human Synergistics-u u Srbiji kako bi bolje razumeli ono što im je ranije bilo neshvatljivo i nemerljivo. Obezbeđujući tačne i metodološki proverene informacije, Human Synergistics pomaže organizacijama da upravljaju svojom sadašnjošću i da oblikuju razvoj i unapređenja u budućnosti.


Publikacije projekta ,,Izučavanjem istorije do pomirenja” predstavljene u Prijedoru – ACED\nU sklopu projekta ,,Izučavanjem istorije do pomirenja“ u Prijedorskom Pozorištu, 2.oktobra 2015. Godine otvorena je multimedijalna izložba. Ovu izložbu, kao i sam projekat, realizuju Narodna i univerzitetska biblioteka RS i Agencija za saradnju, edukaciju i razvoj ACED, a finansira Evropska unija.\nIzložbu su prisutnima predstavili gdin Dragoslav Ilić i mr Željko Vujadinović .\nA ovom prilikom Mr Bojan Stojnić je prisutnima predstavio publikaciju ,,Sarajevsko suđenje” V. Bogićevića, dok su Željko Vujadinović I Dragoslav Ilić predstavili publikacije ,,Sarajevo 1914.” V. Dedijera, odnosno ,,Odjeci: evropska štampa o Sarajevskom atentatu i Julskoj krizi”. Nakon prezentacija uslijedila je I debata sa prisutnima koju je moderirao mr Željko Vujadinović.\nIzložbu su posjetili i učenici Gimnazije ,,Sveti Sava” kao i učenici još nekoliko osnovnih I srednjih škola.


Verujte sebi - povratite samopouzdanje | Lični razvoj | Popularna psihologija\nVerujte sebi - povratite samopouzdanje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n11.11.2010. / 17:07 30.09.2011. / 10:08\nZaboravite sumnje i prihvatite svoje kvalitete – pravo samopouzdanje počinje u vama.\nVerujte sebi - povratite samopouzdanje5\nIzvor: Profimedia/Shutterstock Prestanite da se izvinjavate\nZa dadilju Saru, stalno izvinjavanje za sve „nedostatke” – neuspeo ručak, neuredan stan, neuspeh pri držanju dijete – postao je obrazac ponašanja, svakodnevna navika. Svako ko je poznaje u stanju je da vidi njene kvalitete – kreativnost, pozitivnost, divan odnos sa decom – ali Sara jednostavno odbija da ih prihvati. Činjenica da je uvek spremna da pohvali druge samo pojačava kontrast.\n„Znam u čemu sam dobra“, priznaje Sara (44), „ali sam sklona da se fokusiram isključivo na svoje nedostatke“. Njen desetogodišnji sin pohađa prestižnu privatnu školu, naravno kao stipendista, gde su roditelji ostale dece uglavnom izuzetno uspešni i imućni. Istovremeno, Sarini poslodavci su ljudi mnogo boljeg materijalnog stanja od nje. „Okružena sam ljudima koji su, makar gledano spolja, znatno uspešniji od mene. Mislim da je moje ponašanje zapravo reakcija na to. Želim da naglasim koliko su bolji pre nego što oni sami to učine.“\nU pitanju je uobičajena greška. Čak i kada smo uspeli da sagledamo i priznamo sopstvene kvalitete, važno da je ne potenciramo ili da se plašimo svojih slabosti. Izbegavanje izazova pod parolom „Ja to ne umem“ može da bude primamljivo, baš kao i isticanje i naglašavanje nedostataka pre nego što ih drugi primete.\n„Nemojte da mislite da vas ljudi stalno procenju“, kaže psiholog Mind Gym-a Danielle Heffernan. „Naravno da povremeno upoređujemo druge osobe – ali uglavnom smo posvećeni sebi, fokusirani na sopstveni univerzum.“ Izbegavajte uprošćena upoređivanja, kaže psihoterapeut Sue Cowan-Jenssen. „Život je previše kompleksan da bismo posmatrali sve kao „pobednike“ ili „gubitnike“. Ljudi koji pobeđuju u nečemu sigurno neće biti toliko uspešni u nečemu drugom. Da biste bili vrhunski uspešni, nešto morate da žrtvujete.\nKada sledeći put budete preispitivali svoje nedostatke, razmislite o drugoj strani. Možda niste dobar govornik ali ste odličan slušalac. Sara možda nije ostvarila dinamičnu karijeru kojoj se divi kod drugih, ali je zato ispunila svoj cilj da ostane kod kuće sa sinom od njegovog rođenja, dok istovremeno zarađuje dovoljno za pristojan život radeći važan posao.\nDugotrajno premišljanje o onome što smatrate svojim nedostacima vodi ka neuspehu, kaže life coach Rasheed Ogunlaru. „To je kao da kažete sebi „Nemoj da razmišljaš o plavom slonu“. Na kraju ćete da mislite kako imate velike slabosti kada ste zapravo osrednji ili jednostavno ta oblast nije vaša jača strana.“ On predlaže da se usredsredite na svoje pozitivne osobine. „Zapišite svoje kvalitete, stvarno razmislite o njima, pitajte ljude u koje imate poverenja šta misle. Osobe koje deluju kao najbolje su one koje čine da se sećate njihovih kvaliteta i uspeha pre nego nedostataka.“ Kada rizikujete ili se nađete u situaciji u kojoj se ne osećate prijatno, izražavajte samopouzdanje na diskretan način: osmehom, dobrim držanjem i kontaktom očima.\nSara je shvatila da nešto mora da promeni kada je načula sina kako se izvinjava prijateljima zbog stana u kome žive. „Bilo je strašno“, priznaje, „Luka me je kopirao u potpunosti. Uprkos tome što je imao hiljadu razloga da bude ponosan na sebe, fokusirao se isključivo na ono što nema. Sada, kad uhvatim sebe kako razmišljam negativno, prestanem. Naravno, što više vežbam, deluje mi sve lakše i prirodnije“.


KOJE SU MERE OPREZA ZA POLJOPRIVREDNIKE U PRIMARNOJ VOĆARSKOJ PROIZVODNJI? | Agroservis\n> KOJE SU MERE OPREZA ZA POLJOPRIVREDNIKE U PRIMARNOJ VOĆARSKOJ PROIZVODNJI?\nKOJE SU MERE OPREZA ZA POLJOPRIVREDNIKE U PRIMARNOJ VOĆARSKOJ PROIZVODNJI?\nLeskovac, 14.april 2020.\nSvi voćari radove, kao što su ishrana zasada, rezidba, berba, mogu da obave sa određenim odstupanjima i to od par dana, nekoliko nedelja ili čak i mesec dana, naglašava Aleksandar Mitić, stručnjak za voćarstvo PSSS Leskovac.\nObavljanje poljoprivrednih radova na gazdinstvu je složen posao i u zavisnosti od gajene biljne kulture je specifičan. Izvođenje radova na poljoprivredi u voćarstvu je jedan proizvodni ciklus od 360 dana, ponavljanje procesa proizvodnje nema i u zavisnosti od linija proizvodnje mora da se obavi na vreme naročito u vegetaciji i to u fenofazama kretanja i razvoja u toku vegetacije koja je najkritičnija fenofaza u voćarskoj proizvodnji, naglašava Aleksandar Mitić, stručnjak za voćarstvo i vinogradarstvo Poljoprivredno stručne službe Leskovac.\nPa prema tome, naglašava dalje savetodavac, poljoprivredni proizvođači moraju na vreme izvesti određene tretmane u zaštiti protiv određenih bolesti gajenih voćarskih kultura u zavisnosti od vremenskih prilika. Sve druge radnje da li je ishrana zasada, rezidba, berba mogu da imaju određene odstupanja od par dana, nekoliko nedelja ili čak i mesec dana.\nIspunite sve zdravstveno-bezbednosne uslove\nSvi ovi poslovi mogu da se izvedu ali uz mere, najviše zaštite zdravlja lično izvođača radova bez obzira da li je to poljoprivredni proizvođač, član porodice ili radnik i spoljne sredine. Za poljoprivredne proizvođače koji rade na proizvodnji hrane, sirovine poluproizvoda i proizvoda moraju da ispunjavaju uslove u pogledu zdravstvenog stanja, bez znakova respiratorne ili bilo koje druge bolesti koja može da kontiminira hranu.\nPodsećamo, Uprava za veterinu preporučuje da sva lica koja rukuju hranom moraju da ispunjavaju uslove u pogledu dobrog zdravstvenog stanja, bez znakova respiratorne ili bilo koje druge bolesti koja može da kontaminira namirnicu.\nPranje ruku toplom vodom minimum 20 sekundi i obavezna dezinfekcija ruku i to pre početka rada, za vreme rada, nakon kijanja, kašlja ili bilo kakvog rukovanja bilo čime i obavezno nošenje rukavica.\n"Nosite odgovarajuću odeću i ne zadržavajte se na putu"\nPrilikom kretanja sa traktorom i mehanizacijom nema nikakvog zadržavanja na putu, svraćanja u prodavnicu i slično nego brzo i efikasno izvođenje radnih operacija i vraćanja na domaćinstvu. Obavezno korišćenje odgovarajuđe odeće i opreme tokom proizvodnje i rukovanje hranom i to; mantili, kecelje, zaštitna odela, radna obuća, rukavice, maske, kape i zaštitne naočari.\nRedovna čišćenja i dezinfekcija opreme i radnih prostorija pa čak i ekonomskog dvorišta i obavezna odgovarajuća ventilacija i priliv čistog vazduha u toku dana u radnim prostorijama na gazdinstvu. Sve ove navedene mere ili upustva su opšta i obavezno i moramo se pridržavati prilikom vandrednog stanja, a u cilju zaštite sebe i ne ugrožavanja drugoga. Samim tim onemogući ćemo širinje virusa i doprineti njegovom uspešnom iskorenjavanju u budućem periodu, podseća leskovački stručnjak.


FAVELA USRED GRADA - HOROR ŽIVOT U BARAKAMA NA PIVARI - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > FAVELA USRED GRADA – HOROR ŽIVOT U BARAKAMA NA PIVARI\nFAVELA USRED GRADA – HOROR ŽIVOT U BARAKAMA NA PIVARI\n06/07/2020 06/07/2020 18694 komentara na FAVELA USRED GRADA – HOROR ŽIVOT U BARAKAMA NA PIVARI\nNikada, ali nikada nemojte da se prevarite pa da izjavite „da ste sve videli” jer – pošteno, niste. Uslovi u kojima već decenijama žive naši sugrađani na Pivari u barakama u Teslinoj ulici (brojevi 2 i 4) se kose i „opiru” svemu što znamo o civilizaciji, kulturi života i stanovanja a o bilo kakvoj vrsti „standarda” govoriti kada su životi ovih ljudi u pitanju je neukusno i deplasirano. Jednostavno ne postoje reči i izrazi kojima se da opisati njihovo življenje (ako i to može tako da se nazove) usred našeg grada i to u 21. veku?!\nDesetak porodica obitava u dva drvena zdanja za koje ni najrevnosniji istoričari ne mogu da „iskopaju” tačan podatak od kada datiraju. (Pr)ocena je pak da je reč o barakama koje su ble sastavni deo kasarnskog prostora još vojske kraljevine Srbije ili potonje SHS (Jugoslavije)… I tada su bili u pitanju magacini sagrađeni od dasaka a ne prostor namenjen stanovanju ljudi. Pouzdano se zna da su ove objekte koristili Nemci kao okupatori tokom Drugog svetskog rata i to isključivo kao konjušnice… a od tada su barake mnogo propale. Posle rata preuzima ih ponovo naša vojska i to Zagrebački korpus a kao neadekvatne za stanovanje (ako su ikada i bile, a nisu) su otpisane još pre više dekada. Na žalost izgleda da su i njihovi žitelji zauvek „otpisani” sa ovim prostorom u kome se muče i zlopate. Sve u svemu ova dva zdanja koja izgledaju strašnije od scenografije bilo kojeg horor filma najmanje imaju 105 godina ako ne i više a i dan danas su domovi za oko tridesetak ljudi…\nMIŠKO I MIRJANA – SAMO DA NAM DECA NE IZGINU\nJoš sa ulice kada im se približite (gde se Ulica Kapetana Lukića „uliva” u Teslinu) suočavate sa nevericom da ovako „nešto” uopšte može da postoji a kamoli da neko „tu” može i da živi… Ali, mora i to decenijama. Redovi oronulih šupa i „poljaka” (klozeti) koji se samo ne sruše svojim izgledom ničim ne odudaraju od pocrnelih i oronulih baraka u kojima žive naši sagovornici. Dok razgovaramo sa ljudima koji žive u ovim (ne)uslovima svaki vetar pokreće baraku (bukvalno) i ona se klati i škripi pa morate iskreno da budete zabrinuti za sopstveni život da vam se zdanje ne obruši na glavu u ritmu „najslabijeg vetra”. A, kako je kad dune jači – ne daj Bože da to osetite. A, tako je onima koji tu žive, svaki dan i to godinama. Posle nedavnih ogromnih kiša, postalo je neizdrživo… Popadali su plafoni u mnogim ako to može da se nazove „stanovima” a od vlage (dok se trulo drvo ne osuši) ne mogu da zatvore vrata… I to nije prvi put, već ko zna koji… Sve je trulo od temelja do krova, zidovi su se odvojili i razdvojili i kroz njih (u sobama) raste trava, oluci su popadali (jer ne mogu da se zakuju za trule krovove), temelji su puni rupa kroz koje se šetaju pacovi i zmije kao neke domaće životinje na koje su već oguglali ali to ne znači da ih se ne plaše i ne strepe od njih… pogotovo zbog dece koja u ovakvim uslovima odrastaju.\nOLUCI VIŠE NE MOGU DA SE ZAKUJU ZA TRULE KROVOVE\nNaš prvi sagovornik Milorad Šarčević (44) auto-mehaničar živi ovde još od od 1993. godine. Njegova majka Todorka Šarčević, radila je pri vojsci od kojih je ovde dobila dve prostorije kao nužni smeštaj pre 27 godina samo „dok ne dobije stan” i ostala sve ovo vreme. Ona ima sve adekvatne papire (samo nema stan), a nema ni penziju (fali joj nekolio meseci) pa preživljava na „socijali”. U ovom smeštaju sem našeg sagovornika Milorada i njegove majke Todorke živi i mlađi brat Aleksandar (34) invalid prve kategorije, Miloradova supruga Mirjana i ćerke, bliznakinje dvanaestogodišnje Mina i Tina. Svi su živeli u te dve neuslovne prostorije „kod majke” a Milorad se sa suprugom i decom „odelio” kada je umro komšija, čovek koji nije imao naslednike, a Šarčevići su ga „čuvali i gledali” tako da sada žive u dva podjednako urušena i devastirana prostora.\nPAO PLAFON A VODA LIJE U STRUJU\nBaš u tom „stanu” u kome on živ sa ženom i decom je u sobi posle nedavnih kiša pao plafon. sa razlogom strepe „da im deca ne izginu” i iako ih je sramota ali šta će sada svi sapavaju u jednoj prostoriji. A, i ona samo što ne popusti i to se ne zna gde pre jer se sve urušava, pod, zidovi, plafon…\nDeca rastu bez vode u gradu u 21. veku\nZimi duva kroz zidove jer rasklimatane letve ne mogu da zaustave vetar i mraz. Tada nemaju ni vodu jer već prvi mraz zaledi sve cevi i tako su bez nje sve do proleća, aprila dok skroz ne otopli. Samo za vreme od kada naš sagovornik živi ovde baraka se od neispravnih instalacija „palila” i gorela čak tri puta.\n– A, podovi? Sa njima nikada niste načisto i pitanje je samo kada ćete da propadnete kroz njih. Krenete i popuste daske i propadate u podrum pola metra. Nedavno, na žalost komšinici je preminuo sin i ljudi su došli da izjave saučešće i propali kroz pod u hodniku. Niko nije teže povređen samo ogrebotine, navodi Šarčević.\nPALI PLAFONI U SVIM STANOVIMA\nVoda im je zamrznuta čitave zime pa se kupaju u lavorima i kadicama. Toalete nikada nisu ni imali a, leti ovi polusrušeni poljski smrde neizdrživo (provereno na licu mesta – zaista da).\n– Održavamo koliko možemo al nema više šta, sve je toliko trulo da nemaš više dasku zašta da zakuješ. Naša deca rastu u gradu a bez vode… Ej, u 21. veku! Bruka i sramota, zaključuje on.\nA, PADAJU I ZIDOVI\nSvaka vlast, obećavala im je rešenje njihovog pitanja tokom ovih decenija ali niko nikada nije rešio ama baš ništa.\n– Ovi iz SNS-a stalno zivkaju ali nikako neće da stvarno dođu. Verko „mučenik”, nešto je obećavao ali… džabe nije ostao na vlasti… Sadašnji gradonačelnik Radomir Nikolić nije hteo uopte ni da nas primi na razgovor, navodi Milorad Šarčević, samo neke od „instanci” vlasti koje su se smenjivale a kojima su pokušavali da se obrate na žalost uvek sa istim ishodom.\nOn je slao i fotografije sa zmijama koje mile iz pragova opštinarima, inspekcijama, medijima (objavio ih je Info KG) no kao i uvek niko nije reagovao.\nPA, OPET „SAMOPADAJUĆI” PLAFONI\n– Nismo mi ni nastupali sa zahtevima „dajte nam stanove” već smo pokušavali kao ljudi da se dogovorimo za bilo kakvo rešenje. Nove barake, montažne kućice… samo da ne izginemo svi i niko ništa: opština prebacje na vojsku, vojska „vraća” na opštinu i tako unedogled… Moja majka kao vojni uposlenik bila je bezbroj puta, čak i u Beogradu ali i tamo su odbili da je prime, odnosno nikog nije pronašla ko bi bio zadužen za njen slučaj, pojašnjava naš sagovornik, dodajući da je „Verko ponekad davao salonit table da prepokrivaju krovovove” ali oni „izgore” na suncu „popucaju” i prokišnjavaju.\n– Počne kiša i voda kulja u stan na sve strane i ne znaš gde da postavljaš kofe i šerpe. Naravno voda ide pravo na instalacije, koje se kvare od vlage. Kad su pljuskovi samo počne da „puši” i ne znaš šta prvo da iznosiš iz kuće i da li da spasavaš sebe, porodicu, stvari… Isključimo sve al’ spavaš „na strah” da l ćeš da se ujutru živ probudiš što od vode, struje, ili će da ti se oburva krov na glavu, bolno je iskren naš sagovornik.\nPadaju plafoni i zidovi, propadaju podovi\nTrenutno ovako i ovde živi 10 porodica – tridesetak ljudi svi preko 30 godina najmanje. Neki imaju sve papire za stanove koji su im obećani, neki ne baš sve ali svejedno, zar zaslužuje bilo ko da živi u trećem milenijumu nove ere na ovaj način u gradu koji se stalno busa da je neki vajni regionalni centar?! Ovakav način života na svima je ostavio povrede, rane i ožiljke.\n– Majka mi ima začetak alchajmera. Postala je duševni bolesnik od života provedenog u ovim uslovima… ležala je na psihijatriji zbog ovoga. Slabije vidi, nedavno je imala operaciju očiju… Na sve to su joj nedavno „isekli” i struju. Najgore je što je došla neka ekipa iz Elektrošumadije i nešto kao popravila. Onda je došla sledeća i kaže: „Vi kradete struju” pa „iseku” ono što su njihove kolege iz iste firme nedavno popravljale. Žena, bolesna koja je upravo operisala oči, da se penje na stolicu i „krade” im struju?! Smešno i tužno istovremeno, navodi njen sin još jednu nepravdu koja ih je zadesila.\nTODORKA ŠARČEVIĆ SA SVOM PAPIROLOGIJOM ALI DŽABE\nInače, trenutno je bez struje i komšinica Olga Stevanović iz donje barake koje se nalazi kod ćerke u Beogradu.\n– Ona je žena koja ima četvrti stepen karcinoma, penzionerka i jako teškog zdravstvenog stanja. Ćerka joj živi u Beogradu i ima četvoro dece pa nije mogla da dođe da pazi majku već ju je odvela kod sebe, priča Milorad koji je uz pomoć dobrih ljudi iz naselja i advokata uspeo da izdejstvuje da se komšinici Olgi struja ipak ponovo priključi.\nPoskok na kućnom pragu\nNe samo on, već bukvalno svi žitelji ovih baraka sa kojima smo razgovarali ističu da su po njihovim kućama zmije (vidi sliku) pacovi i miševi domaće životinje.\n– Miševi nisu opasni. Na njih smo navikli, oni se samo „ciju, ciju” svađaju nasred sobe i odu… Pacovi i zmije pak jesu opasni i zbog njih strepimo i plašimo se za decu. Navikli smo se na smukove i belouške ali kad vam se poskok pojavi na pragu više nikome nije svejedno jer se zna koliko je on otrovan, priča Milorad koji je baš prošlog leta zatekao jednog takvog „gosta” na kućnom pragu, dodajući da se svi presvlače sa velikim oprezom strahujući da se nije uvukao u kuću i ugnezdio negde u njihovom čistom vešu. Svi zbog toga imaju mačke u stanovima, ne kao ljubimce već kao jedini spas od pacova i zmija. Šarčevići su u toj borbi „izgubili” prethodnu i već nabavili novu koja je odmah „stupila” na dužnost „čuvarkuće”.\nŠUT I MALTER SA PLAFONA KOJI SE OBRUŠIO I U IMPROVIZOVANOJ KUHINJI BOŽIDARKE STOJANOVIĆ\n– Šupljine su svuda, može da se uvuče i provuče gde šta hoće, dodaje njegova supruga Mirjana, naglašavajući da veš moraju da suše u šumi a u blizini se nalazi nezatvoren bunar „pretekao” još od nemačkih okupacionih snaga sa kojeg su napajali konje. Danas je bunar onako otvoren „obeležen i zaštićen” stiroporom.\nGradsko zelenilo ne želi nikada da im pokosi prostor oko baraka.\n– Ja, pošto sam najmlađi ovde idem sa „Total” herbicidom da prskam da se odbranimo od korova i zmija. Od benzinske pumpe na početku Beloševca zabranjeno je kretanje kroz travu jer to zmijarnik ogromnih razmera, pojašnjava naš sagovornik koga svi zovu Miško a koji pokušava da nekako organizuje život u ovim neuslovima ali ne vredi. Gde god i u šta god da pogledaš raspada se truli i propada.\nA, noću mrkli mrak. Molili su Elektrošumadiju da im postavi makar jednu sijalicu na banderi a ne da se „osvetljavaju” baterijskim lampama i telefonima.\n– Deca ne smeju da izađu zbog mraka. Ne možemo da zatvorimo vrata od vlage… ućiće neko i pobiće nas…, strepi njegova supruga Mrjana.\nSAMO TAPETE DRŽE ODVALJENE I ISKRIVLJENE ZIDOVE\nZbog tmine postali su omiljeno sastajalište narkomana i lokalnih bandi.\n– Ne mogu da ih krivim i oni „ljudi” kad pogledaju sa ulice i vide u kakvom je ovo stanju i tmini logično (po)misle da je davno napušteno i da nikog nema. Iznenade se kad vide da tu žive ljudi, duhovit je Miško na svu svoju muku iako im zbog mrklog mraka redovno skidaju točkove, šrafove, delove od kola… kao nedavno njegovoj ženi.\nMraz brije a kupatilo u lavoru\nMirjana dodaje da zimi ne mogu da lože zbog odžaka da ne bi varnice upalile baraku a TA peći ma kolike bile ne mogu da zagreju nijednu prostoriju jer vetar duva kroz zidove i podove, mraz „brije po nogama”…\n– Stavljamo pur pene, lepljive trake, guramo šta stignemo da ih zapušimo ali džabe. Nemaju ni oluke, svuda je obrasla trava, ne zato što ih nisu održavali i kačili nove već su jednostavno i ti novi (po)padali jer su daske na krovu trule i nisu mogli da ih za njih zakuju. Miško i njegova žena su probali prošle godine da ojačaju krov i pod ali ne vredi.\n– Glvne grede se trune, pojelo ih vreme, pucaju… Ni jedna daska više ne može ni da se zakuca, dotrajalo je sve jer ima preko 100 godina, pokazuju nam Miško i Mirjana, još jednom napominjući da ih je „najviše strah za decu”.\nKUPATILO U TESLINOJ 2 i 4\nOgorčena je i to s pravom i Miškova majka Todorka.\n– Barake su toliko propale da im nema spasa i izgleda ni nama s njima. Iscrpljeni smo jer ne smemo da spavamo, da li od straha da nam se plafoni ne sruče na glavu kao od nedavnih kiša kada se voda sliva direktno i na struju i instalacije curi u sijalična grla ili pak od straha od naših „domaćih životinja” pacova i zmija… Užas katastrofalni. Zimi duva a voda nam „pod ledom” do aprila najranije. Zidovi baraka se odvajaju od temelja tako da trava počinje da nam raste u kući. Guramo krpe, najlone, kamenje… bilo šta da ih nekako zapušimo… Zimi ledara leti opasnost da se nešto ne uvuče… tako svako godišnje doba donosi nam svoj strah i strepnju… I tako čitav svoj život živimo, ako se ovo može nazvati životom, potvrđuje Todorka priču svog sina i snaje pokazujući kako im barake bukvalno „idu”, „odlaze”, niz brdo i krevete i stolove koji klize u istom smeru i u svim stanovima stoje nizbrdo a ne ravno.\nI POLJSKI KLOZETI SKLONI PADU\nOna je radila 24 godine pri vojsci i nije još stigla do penzije.\n– Bila sam vojno angažovana za vreme bombardovanja, bez beneficija, radnog staža, dnevnica… Vojska mi je ostala dužna milion i po dinara. Gde smo mi? U čijoj državi? Za koga sam ja išla na posao pod bombama, samo puca, leti sve… Naši pucaju sa ove strane a oni odozgo gađaju „Zastavu” a ja moram da budem na radnom mestu u Grošnici u intendanturi, pokazuje ona kompletnu papirologiju kojom dokazuje da je više puta bila prva na rang listi za stan ali uvek su „bila preča vojna lica”.\n– Da doživim ovako da živim u ovom „čudu” sa mojim radom to je jezivo i ne bi poželela ni najgorem neprijatelju, kaže Todorka kojoj je pre dve godine dolazila vojna policija iz Kraljeva obilazeći ove „stanove” i koja ju je opomenula da duguje 200.000 dinara na račun stanarine.\nNEMCI PRI POVLAČENJU ZABORAVILI DA ZATRPAJU BUNAR\n– Objasnila sam im da su ovi objekti otpisan, nepostojeći. Proveravala sam kod nas u opštini i „nema ih nigde”, ne postoje u kompjuteru, ni u bilo kakvoj evidenciji, odgovorila im je ona a oni su je uputili da se javi u Beograd u Nemanjinu 15, zgradu Ministarstva odbrane Republike Srbije u Sektor za ljudske resurse, ali tamo su je vratili sa vrata jer portir nije znao kod koga je krenula i rekao da takva služba tu ne postoji. Dakle, opet džabe.\nSvaka vast ih prevarila i izneverila\nKod svih komšija je ista situacija što se tiče zidova, plafona i podova…\nI njihova komšinica Božidarka Stojanović (75) penzionerka (radila u „Zastavi” na površinskoj zaštiti u laboratoriji) živi u ovom užasu od početka devedesetih prošlog veka.\n– Trideset godina slavim slavu ovde. Dve prostorije, a od špajza prethodnih stanara napravila sam nišu koja se sada srušila. U sobi ispod prozora zid je pao za Svetog Jovana usred najvećeg mraza p sam sa unukom pomerila kauč i rupu ispunila jastučićima da donekle „drže” temperaturu po ciči, poinje Božidarka priču (pri)sećajući se kad im je Verko „savetovao” da ne plaćaju struju, vodu i kanalizaciju (koju, realno i nemaju) pa se nakupio dug. Deo tih dugova su nekima od njih kasnije otpisali kao što su izgleda svi žitelji ovih baraka odavno „otpisani”…\nPLAFONI OTPALI I U DONJOJ BARACI\nNjen satn u baraci je goreo više puta ali nikad tako kao na Svetog Savu pre tri godine.\n– Suprug mi je bio na samrti. Došla mi je ćerka koja živi u Crnoj Gori da poslednji put vidi oca. Upalio se stan a sklopka za struju celoj baraci je baš u mom stanu u improvizovanoj kujni (onoj što se sada urušila), pa su svi u gornjoj baraci ostali bez struje. Jedva su vatrogasci ugasili požar a ćerka koja se tu zatekla, finansirala mi je opravku, kaže ona koja je danas opet bez struje, već mesec i po dana.\n– Naglasite da ne mogu više ovako da živim bez struje, preklinje ona dodajući da je u svojim žalbama stigla do Vučićeve sekretarice.\nTRULO SVE OD PODRUMA DO KROVA\n– Vučić, Vulin, Dačić, Antić ministar energetike su obećavali da ni najudaljenija kuća u poslednjem zaseoku u Srbiji ne sme da bude bez struje i bez vode. I oni stvarno, gledala sam, idu po tim selima, slikaju se i obilaze ih a ovde, u sred ovolikog grada niko nikada nije došao jer je ovo ovde „otpisano” (potvrđuje ona Todorkinu priču) još 1979. godine kao potpuno neadekvatno za stanovanje, vapi Božidarka podsećajući (ali, koga) da je njena porodica fabrici automobila dala je jedan već „tri radna veka” kada se sračuna radni staž njenog pokojnog muž, njen i sina. Dali su „Zastavi” preko 105 godina rada i evo gde i kako je završila.\nRUPE U TEMELJIMA KRPE ČIM STIGNU\n– Ne daj Bože, sine! Ne daj Bože nikome! Izgubila sam sina u ovom smradu i vlazi u kojoj svi živimo. Patimo se i zlopatimo toliko godina i niko za nas ni prstom da mrdne, dolazili su i pre novinari ali nema vajde, počinje sa suzama priču naša sledeća sagovornica Milica Ilić (84) koja ovde živi već pune 52 godine. Doselila se ovde davne 1968. godine samo privremeno, kao „prinudni smeštaj” i ostala duže od pola veka i u njemu sahranila muža Mlovana pre šest godina i nedavno sina Ivicu.\nNjen suprug je radio u Vojnoj fabrici i išao i on za Beograd.\n– Obećala vojska posle dve-tri decenije da će da mu daju stan (ima sve uredne papire koji to potvrđuju) i ništa… Slagala nas je vojska, eto to je to…, kaže ona već pomirena sa sudbinom.\nJOVAN SAVIĆ – BOLJE DA SAM GLAVU OSTAVIO NA RATŠTU NEGO ŠTO SE MUČIM K’O KUČE\nA, mnogi obećavali, ne samo vojska… obično pred izbore…\n– Nema ko nije dolazio Đelić i Veroljub Stevanović… i niko ništa nikada nije preduzeo… mučimo se kako znamo i umemo… priča ona i plačući kazuje kako je pre nekoliko meseci kada joj je sin preminuo došla žena da izjavi saučešće i propala kroz pod u hodniu.\n– Mislili smo da je poginula. Brzo smo to sanirali, dolazi narod, donosi sveće, a ulaze mi u kuću preko dasaka. Patimo se kao crvi… nisam videli nikad da ljudi žive u crnjim uslovima… i stalno nešto krpimo sa svojim bednim penzijicama i platicama a sve je trulo od poda do plafona, više se i ne žali, već samo konstatuje ona.\nMILICA ILIĆ POKAZUJE MESTO GDE JE KROZ POD PROPALA ŽENA KOJA JE DOŠLA DA JOJ IZJAVI SAUČEŠĆE ZA SINA\nI njen komšija iz donje barake Jovan Savić (78) penzioner Fabrika automobila na živi ovde već 37 godina i ima iste probleme kao i svi. Preživlajava sa penzijom od 24.000 a supruga mu je izgubila posao u „Filipu”, dok je sin nezaposlen.\n– Situacija je gadna, gde god staneš, propadneš. Nemoguće je više stanovati, jer dok uradiš hodnik, padne ti plafon ili zid u sobi. Središ to onda se uruši špajz i stalno u krug… Pitanje je samo dana i trenutka kada će sve da se sruši nad nama i pobije nas. Ili ćemo da svi izgorimo zbog neispravnih i dotrajalih instalacija, naglas razmišlja on.\nI komšija Jova se seća da im je Verko dolazio, obećavao da će na ovoj lokaciji da se napravi zgrada ili smeštaj u lamelama u Koloniji i ne bi ništa od toga.\nPo njemu kada bi neko od vlasti iz Beograda „ovo” gde oni žive ne bi verovao. On je, dodaje bio i mobilisan, na ratištu, ali mu ni to niko, nikada nije računo.\nKROZ RASPUKLE ZIDOVE RASTE TRAVA\n– Odavde nemamo izgleda gde, samo u zemlju i završena priča. Čini mi se da je bolje bilo da sam tamo završio i ostavio glavu nego što se mučim ovako k’o kuče, sumorno sumira on svoju i situaciju svoje porodice.\nPostali ruglo čitavog grada\nI, to nije sve ćemu su žitelji Teslne 2 i 4 izloženi, ma kakvi… Imaju oni i probleme, sem stambenih, koje bi bilo koja instanca lokalnih vlasti mogla da reši ali očigledno neće.\n– Ljudi shvataju naše dvorište kao da ovde žive Romi ili emigranti, izbeglice, kao da smo neki Avganistanci, šta li… i svakodnevno ispred našeg kontejnera bacaju sve i svašta. Sve domaće i divlje životinje ubijene, zaklane, crknute… završe pred našim vratima. Dovlače đubre i kabasti otpad iz drugih delova grada. Leti je smrad neizdrživ, priča on a tu činjenicu ne mora mnogo da opisuje jer je po vrelom letnjem popodnevu više nego „očigledna” jer ih „dobri ljudi i domaćini” iz okoline a i šire svakodnevno pretvaraju u totalno ruglo ne ovog kraja već čitavog grada.\nMIŠKO ŠARČEVIĆ PORED JAVNE ČESME KOJU SVI KORISTE A SAMO NJIMA STIŽU TUŽBE I RAČUNI ZA VODU\nStalno im stižu i tužbe za vodu jer imaju javnu česmu ispred baraka. I kao sa đubretom i otpadom, slična stvar se dešava sa vodom sa javne česme.\n– Ljudi, pogotovo sada kada je sezona dolaze sa ladama „nivama”, prikolicama i burićima od po 200 litara zahvataju, toče i nose da zalivaju bašte. A, računi stižu nama kao stanarima i tužbe od „Vodovoda”. Mi im ne možemo ništa a nemamo vodu od kasne jeseni do aprila. Međutim za ovu istočenu sa javne česme tužbe samo stižu i pritisak iz „Vododvoda” da izmirujemo dug koji su drugi ljudi, noseći vodu odavde napravili. Apelovali smo na „Vodovod” da se ova česma „zatvori” no njih to ih ne interesuje. Samo ih zanima novac koji nam naplate posle svake utužbe, završava Miško Šarčević pokazujući koliko je svaka instanca sitema nemilosrdna i bezdušna prema njima.\nZMIJA KAO DOMAĆA ŽIVOTINJA ČAS PREĐE PREKO PRAGA\nAli ni to nije sve. Muka i nesreća zaista „nastupaju u četama” (Šekspir) jer njegove prve komšije (mlađi bračni par) ne mogu da nam daju izjavu. Zabarikadirali su se, kako on kažem jer su oboleli od korone. Kako tek izgleda (pre)boleti KOVID-19 u ovakvoj neuslovnosti bez vode, kupatila, toaleta… Čudo je da i sama korona odavde nije u strahu „od neke jače i veće zaraze” zbirsala i zapalila. I, ko bi mogao da joj zameri?\nU KRAGUJEVCU 99 NOVOZARAŽENIH VIRUSOM COVID 19\n06/07/2020 u 08:08\nNajbolji model za propast je NADA ! Nadati se stanu pola veka i živeti u ovom ruglu je strašno ! Živeti u gradu gde se nekada mogla napraviti kuca, polako, sukcesivno kao mnogi a dozvoliti sebi ovako nesto je porazno !!!\n06/07/2020 u 11:45\npa kad vec toliko znas ajde pomogni taj narod sa 100,000.00 cisto onako da ne lupetas dzabe.\n06/07/2020 u 21:22\nNe lupetam, već iznosim mišljenje koje deli većina Kragujevčana. Što bih pomagao nekome ko nije pomogao sebi ? Imalo jeftinih placeva po periferiji, bilo povoljnih kredita, moba…nego lepse je čekati stan, ne mučiti se i čekati nesto DECENIJAMA ! Pomažem bolesnima i nemoćnima a neradnike i lenštine ignorišem !!!\n07/07/2020 u 19:59\nDanas je Vladika Grigorije prebacio sinodu SPC da gradi crkve umesto da pomaze bolnice i zdravstveni sistem Srbije. Kabinet patrijarha ga je zbog toga napao, ali nije umeo da navede nijedan jedini primer pomoci bolnicama.


Centrifugalna toplotna pumpa | HVAC │ LG Business Srbija\nLG centrifugalna toplotna pumpa je jedinstveno i ekonomično rešenje koje koristi neiskorišćenu energiju kao izvor toplote.\nKorišćenje neiskorišćene energije kao toplotni izvor uz rešenje LG toplotne pumpe\nTo je sistem koji obezbeđuje vodu visoke temperature do 80℃, a koristi 70–80% neiskorišćene energije kao što je izvor otpadne toplote, rečnu vodu i podzemne vode koje se izbacuju iz elektrana i postrojenja za obradu otpadnih voda. Može da postigne značajnu uštedu energije zbog toga što toplotnu energiju niske temperature pretvara u toplotnu energiju visoke temperature korišćenjem male količine energije.\nMože se primeniti u različitim okruženjima\nProizvodnja tople vode moguća je u različitim okruženjima, kao što su industrijsko okruženje i postrojenje za obradu otpadne vode. Specijalno rešenje osmišljeno je da obezbedi stabilan i efektivan rad čak i u teškim uslovima.\nSistem ekonomične uštede energije\nUz centrifugalnu toplotnu pumpu moguća je ušteda 70% radnih troškova i 80% smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte u poređenju sa fosilnim gorivima.\nVisokoefikasan dvostepeni kompresor\nCentrifugalni hladnjak je postigao visoku efikasnost preko dvostepenog kompresora. Uz optimizovan ciklus dvostepenog kompresora, energetska efikasnost je unapređena, a radni troškovi su smanjeni u poređenju sa prethodnim jednostepenim centrifugalnim hladnjakom.\nOmogućava širi opseg rada u uslovima malog opterećenja i sprečava zastoj kod ispusnog gasaza stabilan rad.\nOdličan sistem delimičnog opterećenja omogućava uštedu troškova i povećanje energije čak i kada je opterećenje veoma lagano.\nLinija centrifugalnih toplotnih pumpi


Zgrada u selu blizu Tetova na kojoj je ime države ispisano na albanskom i makedonskom jeziku, septembar 2018.\nZakon o jezicima objavljen je u Službenom vesniku Republike Makedonije, ali samo sa potpisom predsednika parlamenta Talata Džaferija. Ispod imena šefa države Đorđa Ivanova - nema potpisa.\nOvom objavom albanski jezik postaje drugi službeni jezik u Makedoniji, a predsednik Sobranja će moći da plenarne sednice vodi i na albanskom jeziku.\nDžaferi je u ponedeljak uveče na svom Fejsbuk profilu na makedonskom i na albanskom jeziku obznanio da je poslao potpisani zakon Službenom vesniku, te da je poslao i Zakon o ratifikaciji Dogovora sa Grčkom.\nPredsednik Makedonije Đorđe Ivanov u pismenoj izjavi ističe da je objavljivanje ova dva zakona u Službenom vesniku bez njegovog potpisa protivustavno. Ovime je prekršen član 75 Ustava Republike Makedonije, a objavljivanje zakona je napravljeno nezakonito i predstavlja osnovu za krivično gonjenje, naglašava Ivanov.\nStupanjem na snagu Zakona, pored makedonskog, u institucijama službeni jezik postaje i albanski, koji će se primenjivati u komunikaciji, upotrebi i primeni u svim postupcima građana pred svim organima koji čine državnu vlast. Zakon obavezuje sudove, javna tužilaštva, kao i sve druge organe, tela i institucije da omoguće korišćenje, upotrebu i primenu bilo kog od službenih jezika i njihovog pisma u svojim postupcima.\nNekadašnji predsednik Ustavnog suda Trendafil Ivanovski kaže da čudi to što je zakon objavljen godinu dana nakon usvajanja u Sobranju, umesto da se ide na novu raspravu u parlamentu.\n"Izgleda da se čekao neki povoljni trenutak da bi se ponovo prekršio Ustav. Ovo je redak slučaj i ne treba se primenjivati u pravu. Zakon nije potpisan, samim tim i nije donesen, pa zato treba ići na novi zakon. Ionako sada imaju dvotrećinsku većinu u Sobranju, pa bi se tako savladali svi problemi koji se mogu i dalje pojavljivati", ocenjuje Ivanovski.\nOn ističe da ovako izgleda da neko želi da komplikuje stvari u vreme kada su izglasane ustavne izmene u makedonskom parlamentu, a čeka se na ratifikaciju Dogovora u grčkom parlamentu.\nSa druge strane, profesor Mirjana Najčevska smatra da u Ustavu postoji obaveza da predsednik potpiše zakon kada se po drugi put donosi u Sobranju, bez obzira da li se slaže ili ne sa njime, odnosno on mora potpisati zakon bez obzira šta misli o njemu.\nZakon o jezicima prvi put je izglasan u parlamentu u januaru prošle godine, ali predsednik Makedonije Đorđe Ivanov nije potpisao ukaz o njegovom proglašenju. Nakon toga, Zakon je ponovo došao na dnevni red parlamenta, ali je opozicija podnela preko 35.000 amandmana. Sobranje je sredinom marta prošle godine izglasalo Zakon bez razmatranja amandmana opozicije, a glasanje je proteklo u veoma napetoj atmosferi.\nDok su poslanici većine glasali, opozicija je negodovala, njeni poslanici su se okupili oko predsednika Sobranja Talata Džaferija, vikali su, bacali papire. Nekolicina njih, među kojima i nekadašnji lider VMRO DPMNE Nikola Gruevski, otišli su do Džaferija i raspravljali se sa njim, a na pomolu je bio i fizički konflikt, posle čega je on prekinuo sednicu.\nReagovalo je i obezbeđenje, koje je štitilo predsednika Sobranja i on je sa njim izašao iz sale, a pred zgradom parlamenta se održavao protest, na kome se tražilo da poslanici ne donose ovaj zakon.\nPredsednik Ivanov je odmah po izglasavanju Zakona, u video obraćanju, rekao da neće potpisati ukaz, zbog represivnog sadržaja samog zakona, kao i zbog nasilnog načina na koji je on donesen.\nPredsednik Sobranja Talat Džaferi je tada izjavio da će šef države Đorđe Ivanov prekršiti ustavne odredbe ukoliko ne potpiše ukaz o proglašenju Zakona o upotrebi jezika. Član 75 Ustava Republike Makedonije je jasan - nakon ponovljenog glasanja sa većinom glasova u Sobranju predsednik Republike je dužan da potpiše ukaz o proglašenju zakona. U protivnom, on krši ustavne odredbe, rekao je u martu prošle godine Džaferi.


Zakon o organskoj proizvodnji Zakon o organskoj proizvodnji\nHome/Privredni subjekti / delatnosti • Propisi /Zakon o organskoj proizvodnji\n30.12.2015.PropisiPrivredni subjekti / delatnostiZakon, Organski proizvodi\n„Službeni glasnik RS“, broj 30/2010\n7) oznaka „ORGANSKI PROIZVOD“ jeste znak ili obeležje na proizvodu kojim se označava da je taj proizvod proizveden u skladu sa ovim zakonom i propisima donetim na osnovu njega;\nMinistarstvo utvrđuje spisak ovlašćenih kontrolnih organizacija i objavljuje ga u „Službenom glasniku Republike Srbije“ jednom godišnje.\nDomaći neprerađeni sertifikovani organski proizvod obeležava se oznakom „ORGANSKI PROIZVOD“, nacionalnim znakom i kodom/logom ovlašćene kontrolne organizacije koja je izvršila sertifikaciju tog proizvoda.\nProizvodi biljnog porekla iz perioda konverzije koji sadrže isključivo jedan sastojak poljoprivrednog porekla mogu se obeležiti oznakom „PROIZVOD IZ PERIODA KONVERZIJE“ i kodom/logom ovlašćene kontrolne organizacije, po isteku roka od godinu dana od dana zaključenja ugovora iz člana 17. stav 2. ovog zakona.\nPrivredno društvo ili drugo pravno lice koje je do dana početka primene ovog zakona, a na osnovu Zakona o organskoj proizvodnji i organskim proizvodima („Službeni glasnik RS“, broj 62/06) ovlašćeno za izdavanje sertifikata, odnosno resertifikata, nastaviće da obavlja poslove za koje je ovlašćeno do isteka roka u kome važi to ovlašćenje.\nDo donošenja propisa iz stava 1. ovog člana primenjivaće se propisi koji su doneti na osnovu Zakona o organskoj proizvodnji i organskim proizvodima („Službeni glasnik RS“, broj 62/06), osim odredbi tih propisa koje nisu u skladu sa ovim zakonom.\nDanom početka primene ovog zakona prestaju da važe odredbe Zakona o organskoj proizvodnji i organskim proizvodima („Službeni glasnik RS“, broj 62/06).


O ovom slučaju izveštava tehnološki sajt Gizmodo, koji je sačuvao sliku porođaja pre nego što je Gugl, kako isti sajt navodi, zamenio sliku istog mesta drugom, ali bez protagonista, javlja Ansa.\nUpravo je u Nemačkoj Strit vju naišao na veliki otpor. Na stotine hiljada Nemaca tražili su da se skinu njihove kuće sa Guglove mape, a jedno celo selo je tražilo da bude zatamnjeno.


Osvrt na tržište za 12.06.2019. - žitarice i uljarice | Info tim logistika\nNi tokom ovog dana nije bilo velikih promena na tržištu merkantilnog kukuruza. Prijavljeno je trgovanje po cenama od 15,3-15,6 din/kg+PDV, a cene u ponudi su se kretale od 15,3-16,1 din/kg+PDV. Cene kukuruza na CPT luka 15,8-16 din/kg+PDV.\nCena pšenice u ponudi za današnji dan je 24 din/kg+PDV, što je na višenedeljnom nivou.\nSoja se danas nudila u rasponu cena 37,2-39 din/kg+PDV. Beležili smo realizaciju 25t na paritetu Južne Bačke po ceni od 37,2 din/din+PDV. Ponuđači i dalje ostavljaju jače cene u ponudi u nadi da će cena i dalje biti u rastu.\nJečam smo imali konkretan upit od strane jednog kupca. Po njegovim rečima bilo je poziva, nešto od cena što su ostavljali ponuđači bila je 16,5 din/kg+PDV. To je nesto što se i očekivalo da će biti neka početna cena, mada mnogi čekaju sam početak žetve pa da formiraju cenu.


Mar 18, 2019 by Plejer\tin U fokusu\nMySpace stranica benda Arctic Monkeys\nIako se danas se mnogi zaprepaste kada čuju da MySpace uopšte postoji, iz ove kompanije stiže loša vest. Uspeli su da izgube više od 50 miliona pesama koje je oko 14 miliona izvođača postavilo na tu platformu od 2003. do 2015. godine.\nJoš pre godinu dana na internetu se pojavila informacija da MySpace plejer ne radi, a tada je tehnička podrška navela da radi na rešavanju problema. Međutim, nedavno je jedan korisnik dobio poruku u kojoj se kaže da “nema načina da povrate izgubljene podatke”.\nMySpace je najzad ovih dana objavio i zvanično saopštenje u kojem se kaže da, kao rezultat procesa migracije servera, sve fotografije, video ili audio fajlovi koje su korisnici aploudovali možda više neće biti dostupni.\n“Izvinjavamo se zbog neprijatnosti i predlažemo vam da čuvate svoje bek-ap kopije”, naveo je MySpace u šturom saopštenju.\nIZVOR: Brooklyn Vegan\nTagged with: Arctic Monkeys, društvena mreža, izgubljene pesme, myspace


Investicije | Agroservis\nVLADA VOJVODINE NASTAVLJA PODRŠKU MLADIM POLJOPRIVREDNICIMA\nNovi Sad, 20. jun 2019.\nVlada Vojvodine današnjim uručivanjem 204 ugovora poljoprivrednicima mlađim od 40 godina nastavila je dobru praksu investiranja. Kada se ovoj meri podrške doda i kupovina kuća na selu za mlade bračne parove, onda je sasvim izvesno da su ove dve pomenute mere dokaz o materijalnim ulaganjima u selo i mlada gazdinstva. Među 204 potpisana ugovora najviše je onih koji se odnose na stočarstvo, odnosno nabavku ovaca, koza, svinja i goveda.\nZa pomenutu meru podsticaja prijavilo se 600 mladih ljudi, koji svoj život vide na selu.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Vojvodine Đorđe Milićević ovako je obrazložio današnje zaključivanje ugovora.\nPrepoznajući potrebu da se podstaknu razvoj poljoprivrede i sela, kao i da se podrži generacija mladih poljoprivrednika, Pokrajinska vlada je 2017. godine, preko Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, uvela novu meru subvencionisanja usmerenu upravo prema mladim poljoprivrednim proizvođačima. Ona ima višestruki značaj, pre svega, kao mera ruralne razvojne politike kojom se podstiče ostanak mladih na selu, njihovo ekonomsko osnaživanje, da u toj sredini mogu da obezbede svoje poslovanje i kvalitetan život svojim porodicama, ali, takođe, i demografska mera za obnovu i razvoj seoskih sredina - izjavio je potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević.\nDr Vuk Radojević i Đorđe Milićević - neophodno je ulagati u mlade poljoprivrednike\nDr Vuk Radojević, pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, je ulaganje u investicije mladih ljudi procenio kao održiv posao na selu. On je ukazao na to da je u prethodnom periodu previše bilo deklarativne podrške mladim ljudima da ostanu na selu, i stoga se smatralo da ih je neophodno finansijski stimulisati da započnu svoj agrobiznis.\nTo realizujemo putem ove konkursne linije - takozvani startap za započinjanje poljoprivredne proizvodnje - od 2017. godine, kada smo najpre opredelili 100 miliona dinara, potom 2018. kada smo imali 200 miliona dinara i evo sada, ove godine 250 miliona dinara opredeljenih od strane Pokrajinske vlade preko resornog sekretarijata za poljoprivredu. Ohrabrujuća je činjenica što od ovih 204 mladih poljoprivrednika, njih 71 je mlađi od 25 godina, 101 je u rasponu od 26 do 35 godina. Više od pola korisnika ovih sredstava su žene - čak 108 poljoprivrednica s kojima su danas potpisani ugovori, kao i pet korisnika koji imaju završen poljoprivredni fakultet- predočio je sekretar Radojević.\nDodeljena sredstva namenjena su za investicije mladih poljoprivrednika u primarnu, prerađivačku i stočarsku proizvodnju. Za sufinansiranje ovih investicija, iz pokrajinskog budžeta je izdvojeno 250 miliona dinara, odnosno učešće sredstava iz pokrajinskog budžeta iznosi čak 87,96 odsto, dok je učešće korisnika svega 12,04 odsto.\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo je do danas objavio skoro sve pozive za investicije u poljoprivredu AP Vojvodine planirane za ovu godinu.


5 zbunjujućih razloga za ranu pojavu sedih dlaka koje ne smete da uzimate zdravo za gotovo | Telegraf - Najnovije vesti\n6. septembar 2018 | 15:38 » 16:10\n5 zbunjujućih razloga za ranu pojavu sedih dlaka koje ne smete da uzimate zdravo za gotovo\nSa godinama postajemo svesni bora na licu, ali i sedih u kosi\nSrčane bolesti mogu da dovedu do pojave sedih. Foto: Pixabay.com\nPojava sedih dlaka je s godinaam sasvim normalna. Foto: Pixabay.com\nNeki muškarci su toliko maljavi da se na razne načine šale:\nDNEVNI HOROSKOP ZA 20. NOVEMBAR: Blizancima savetujemo oprez na poslu, Raku u ljubavi, a ovom znaku će biti potrebna pomoć lekara\nSeda kosa nije samo znak starosti - već u pitanju može da bude ova OPASNA bolest\nTagovi: Kosa, Pušenje, Seda kosa, sede, srčane bolesti\nДаца 08.09.2018 01:08\nГенетика је чудо, фарбам се од 20-те године због седих...


Invazija Kineza putevima Valtera - Sputnjik Srbija\n11:12 11.03.2017 (osveženo 13:13 11.03.2017) Preuzmite kraći link\nSrbija je sa Crnom Gorom već napravila turističke programe, a sada ih radi sa Mađarskom i Bosnom i Hercegovinom, sve u nameri da zajedničkim snagama dovedemo deo kineskih turista i ovde, kaže za Sputnjik ministar trgovine i turizma Rasim Ljajić.\nIpak se kreće. To da Kina „za početak“ očekuje 100.000 kineskih turista u Srbiji izgledalo je manje neverovatno samo zato što je rečenicu pre mesec i po dana izgovorio kineski ambasador u Beogradu Li Mančang. A Kinezima nije svojstveno da se zatrčavaju.\nNeverovatno je to bilo, pre svega zato što je prošle godine manje od 20.000 kineskih turista posetilo Srbiju. Ali Li kaže da je ta cifra „potpuno realna“. S obzirom na to da Srbija jedina u Evropi ima bezvizni režim sa Kinom i da je najavljeno otvaranje direktne linije Beograd–Peking do kraja godine, sve je moguće. Uostalom, šta je 100.000 Kineza naspram 140 miliona njihovih turista godišnje u svetu. Po tome su ubedljivo broj jedan.\nI to kakvih turista. Najboljih platiša.\nMinistar trgovine i turizma Rasim Ljajić za Sputnjik kaže da se svaka zemlja bori da privuče deo tih kineskih turista.\n„Oni ne samo što su najbrojniji, već su i dobro platežni. U Zapadnoj Evropi oni troše prosečno 1.600 evra, u drugim zemljama nešto manje, ali u svakom slučaju radi se o turistima koje bi svaka zemlja ugostila“, kaže ministar turizma.\nI, naravno, nismo jedini koji se bore za taj deo turističkog kolača. Zato pokušavamo da udružimo ponudu sa drugim zemljama regiona, kaže Ljajić, ističući da kineski turisti tokom jednog putovanja žele da obiđu dve ili tri zemlje ili turističke destinacije.\n„Retko idu samo u jednu zemlju i zato pravimo turističke programe. Sa Crnom Gorom smo napravili sedam takvih turističkih programa, sad radimo sa Mađarskom i sa BiH, takođe, sve u nameri da deo tih turista dovedemo i u Srbiju“.\nOn ističe da je prednost Srbije njen bezvizni režim koji ima sa Kinom. Ukoliko bi, napominje on, bila otvorena i direktna avio-linija Beograd–Peking bili bi stvoreni preduslovi za privlačenje kineskih turista.\nMađarska je, kako kaže, tu odmakla najdalje s obzirom na to da postoji direktna avio-linija Budimpešta–Peking. Sa Mađarima se sada radi na zajedničkim programima s obzirom na to da Srbija ima bezvizni režim, a oni direktan let.\nNa pitanje za šta su kineski turisti pokazali najviše interesovanja, ministar trgovine i turizma kaže da to uglavnom zavisi od godina starosti.\nMlađi turisti u Evropu uglavnom dolaze zbog šopinga, ali i zabave, a oni bliži pedesetim godinama zbog obilaska kulturno-istorijskih znamenitosti.\n„Veliki broj Kineza koji dođe u Beograd poseti Kuću cveća, sve ono što je vezano za bivšu Jugoslaviju. Mi smo zajedno sa BiH u Kini predstavili zajednički turistički proizvod, ’Putevima Valtera‘, što je vezano za turiste starije životne dobi, koji takođe puno putuju“, kaže Ljajić.\nSvako zna da ni ovde ni u Kini ne treba posebno objašnjavati ko je Valter, a još manje da ga je na filmskom platnu ovekovečio legendarni Bata Živojinović.\nKrajem prošle godine, na sajmu turizma u Šangaju, učešće Turističke organizacije Srbije (TOS) privuklo je više od 70 medijskih kuća iz Kine. Od značaja je bilo i to što je imenovanje čuvene kineske spisateljice Čen Denjan — Madam Čen za promotera turizma Srbije u Kini prenelo više od 800 kineskih medija.\nTada su vodeći kineski portali preneli tekstove o turističkim lepotama Srbije, dok je vesti i postove o našoj zemlji delilo i „lajkovalo“ više od 100.000 korisnika.\nSvake godine za 18 odsto poraste broj kineskih turista, pa se 2020. godine očekuje da će van zemlje putovati čak 240 miliona Kineza. Svaki od njih u proseku troši po 1.628 dolara, a polovinu novca daju na šoping.\nKineski turista ima od 30 do 50 godina, zaposlen je i fakultetski obrazovan. Dve trećine turista su žene, a svaki deseti na put vodi i dete. Osnovni motivi za putovanje su šoping, svetski poznati spomenici, zanimljiv doživljaj, zdravstveni turizam… Po destinaciji naprave oko hiljadu fotografija i pošto četiri časa dnevno provode na društvenim mrežama, svuda mora da im se obezbedi besplatan bežični internet, pa i u autobusima. Na svakoj destinaciji očekuju da dobiju brošuru sa osnovnim podacima.\nKinezima, koji su u svetu poznati po grupnom načinu putovanja, izuzetno je važna bezbednost, pogotovo u poslednje vreme.\nTradicionalno, kada je reč o putovanjima po Evropi, kineski turisti su najviše obilazili Francusku i Italiju, a nešto manje Veliku Britaniju. Posle terorističkih napada u Francuskoj u prethodne dve godine, predsednik Kineskog udruženja putničkih agencija u Francuskoj je izjavio da terorizam, nasilje i pljačke teraju Kineze dalje od Francuske.\nMeđutim, to ne znači da će putovati manje. Kineski radio Internacional preneo je da je početkom februara 70 odsto anketiranih Kineza reklo kako će ove godine putovati u inostranstvo dva puta, neki i više, što je rast od skoro 10 odsto u odnosu na isto vreme prošle godine.\nPokušavamo, kako reče Ljajić za Sputnjik, da idemo u susret njihovim zahtevima, željama, trendovima i navikama. Pripreme su u toku.\nturizam, Rasim Ljajić


SESTRA VERENICE PRINCA HARIJA UPOZORAVA: Kraljevska porodica bila bi šokirana da zna šta je Megan uradila najbližima! – Nadlanu.com\nSESTRA VERENICE PRINCA HARIJA UPOZORAVA: Kraljevska porodica bila bi šokirana da zna šta je Megan uradila najbližima!\nObjavljeno 28. dec 2017. / 21:47:10\nUbrzo je međutim, stigao odgovor od "nepostojeće" porodice i optužbe na račun buduće supruge britanskog princa. Oglasila se polusestra Megan Markl koja tvrdi da glumica ima veliku porodicu koja je bila uvek uz nju dok je gradila karijeru, ali da je ona ta koja "nije imala vremena za njih".\n- Zapravo, Megan ima veliku porodicu koja je uvek bila tu za nju. Niko nije bio otuđen, samo je Megan bila previše zauzeta za nas - napisala je Samanta, njena 17 godina starija polusestra.\nOna tvrdi da je njihov zajednički otac jako požrtvovan i da čak ni razvod nije mnogo uticao na porodicu, već je naprotiv, Megan imala dva doma.\nIpak, da između sestara ne štima baš sve govorti i činjenica da je Samanta, koja sebe predstavlja kao pisca, mentalnog savetnika i pričljivu osobu, javno kritikovala Megan, poseno od kada je u vezi sa britanskim princom.\nU nekoliko intervjua, Samata je polusestru opisala kao "plitku" i osobu kojoj je samo stalo da se popne na društvenoj lestvici, tvrdeći da je Megan izbegavala svoju porodicu od kada je uspela da izgradi sebi ime u Holivudu.\n- Kraljevska porodica bila bi uznemirena da zna šta je uradila svojoj porodici - rekla je Samanta.\nOna takođe tvrdi da joj se glumica retko javljala od kako joj je dijagnostikovana multipla skleroza pre deset godina. Šuška se da Samanta piše knjigu o svojoj slavnoj sestri u kojoj će otkriti njene mračne tajne.\nSamanta je tvrdila da je Megan Merkl bila meta rasističkih ispada njene braće i sestara. Prema njenim rečima, stariji članovi porodice bili su protiv veze Meganinog oca Tomasa, belca, sa njenom tamnoputom majkom Doriom.


Implantologija - Ugradnja Zubnih Implanata - Hollywood Smile\nZubni implant je poseban vijak izrađen od titanijuma koji se na prost i bezbolan način ugrađuje u vilicu. Ako situacija u vilici dozvoljava, ugradnja implanta se vrši bezbolnom tehnikom koja se zove „flapless“. Na taj način u potpunosti zamenjujemo nedostajući koren zuba odgovarajućim implantom. Posle intervencije, neophodno je da prođe određeno vreme kako bi ugrađeni implant srastao sa okolnim koštanim tkivom. Taj proces se naziva osteointegracija i može trajati u proseku od 3 do 6 meseci. Nakon ovog perioda, zubni implant postaje jak i pouzdan nosač prostetske nadoknade.\nZbog napretka tehnologije i stomatologije generalno, slučajevi gde su uspešno postavljani zubni implantati su sve češći. Ali, i dalje postoje slučajevi u kojima se ovakave oralne intervencije ne primenjuju. Hronične bolesti su najčešći uzroci za neuspeh terapije, kao što su uznapredovala osteoporoza, različite sistemske bolesti, nekontrolisani dijabetes i sl. Česti su slučajevi kada pacijentu nedostaje vilična kost, ili zbog problema sa prostorom koji obuhvata gornji deo vilice gde je neophodno uraditi malu hiruršku intervenciju – “sinus lift”, kako bi se visina kosti korigovala za uspešnu ugradnju implanta. U zavisnosti od potreba pacijenta, ponekada se čak i dodaje deo kosti ili koštanog bloka i to nazivamo augmentacijom. Svi ovi tretmani su bezbolni jer se obavljaju u lokalnoj anesteziji.\nPostoji čitav niz faktora koji utiču na eventualno uspešno postavljanje zubnih implantata i čine zahvat nemogućim. Bilo da ti faktori u potpunosti onemogućavaju zahvat ili mogu prouzrokovati neželjene komplikacije, stomatolog to mora da ima u vidu i problemu pristupi odgovorno i profesionalno. Ono što medicina prepoznaje kao kontraindikacije mogu biti:\nrazličite vrste psihičkih oboljenja\nLokalne kontraindikacije koje stomatolog može da reši su:\nPored svih navedenih elemenata, moguće je da na terapiju implantologije utiče čitav spektar nepovoljnih lokalnih, anatomskih ili bioloških faktora. U ovakvim situacijama, postavljanje zubnih implantata se ne isključuje u potpunosti već zahteva poseban i personalizovan pristup stomatologa i primenjivanje posebnih mera održavanja. Profesionalan i kvalitetan pregled i analiza stanja je osnovni i ključni element utvrđivanja stanja i toka lečenja ugradnje zubnih implantata.\nOpšta priprema za proceduru postavljanja zubnih implanta\nPostavljanje zubnih implanta je danas rutinska operacija koja se obavlja sa oko 96% uspeha. Ipak, može biti jako korisno da se pacijent dobro informiše sa samim procesom ugradnje implanta kako bi efikasno isplanirali svoje vreme i finansije i generalno mirno ušli u ovaj proces. Proces ugradnje može da počne tek kada se uspostavilo da postoji dovoljna količina vilične kosti i kada se ispune i ostali neophodni uslovi.\nPre implementacije zuba neophodno je na odgovarajući način pripremiti usnu duplju optimalnom higijenom i preporučuje se da se prekine sa konzumacijom cigareta na određeni vremenski period.\nNeki od problema kao što su upala desni ili dijabetes moraju se aktivno lečiti. Da bi proces ugradnje zubnih implanta započeo, prvo se mora obaviti kompletan proces lečenja karijesa. Ukoliko se utvrdi da kod pacijenta postoji nedovoljan volumen vilične kosti, neophodno je uraditi hirurške intervencije nadoknade kosti.\nSam postupak se naziva augmentacija. Procedura je prosta i sastoji se od transplantacije sopstvene kosti ili materijala koji zamenjuje kost.\nU nekim slučajevima se ove dve tehnike kombinuju za optimalnu debljinu kosti.\nZubni implanti – procedura\nKao što smo već napomenuli, ugradnja zubnih implanta je rutinski zahvat, ali svakako nije na odmet znati kako se pripremiti i šta vas sve čeka u stomatološkoj ordinaciji ako se već odlučite na ovaj korak.\nSama procedura se sastoji iz tri dela i to: pripreme za zahvat, ugradnje zubnog implanta i zarastanja zubne kosti.\nPre same ugradnje zubnih implanta neophodno je uraditi stomatološki pregled na kojem se treba utvrditi da li je sve u najboljem redu što se tiče zdravlja Vaših zuba i usne duplje. To znači da svi problem sa karijesom moraju da budu sanirani pre nego što procedura krene i da zubi moraju biti očišćeni od konkramenata a desni da budu u mirnom stanju, bez upale.\nKako se ugrađuju implanti\nZubni implanti se postavljaju kratkom i bezbolnom procedurom. Stomatolog postavlja implant u kost i od tog momenta počinje srastanje implanta i okolne kosti.\nU istoj poseti na implant se može postaviti privremena kruna.\nProsečno vreme zarastanja kreće se od 3 do 6 meseci.\nImplanti zarastaju nevidljivo za pacijenta, odnosno ispod sluzokože desni i potom se radi druga intervencija oslobađanja implanta i spajanje sa trajnom zubnom nadoknadom.\nDalji tretman podrazumeva otvaranje implanta, postavljanje suprastrukture i uzimanja otiska, radi izrade definitivne krunice ili mosta.\nŽelite da zakažete termin za ugradnju zubnih implanta?


Ko je Ramzan Kadirov, čovek kojeg se čak i u Moskvi plaše – Sandzaklive.rs\n12 5,564 1 minuta čitanja\nOn je ključni saveznik ruskog predsednika i jedan od najmoćnijih i najstrašnijih ljudi u Moskvi\nČečenski lider Ramzan Kadirov izjavio je da će opkoljeni ukrajinski grad Mariupolj u četvrtak pasti u ruke trupa Vladimira Putina, dok se opsada nastavlja.\n– Pre ručka ili posle ručka, železara Azovstal će biti potpuno pod kontrolom snaga Ruske Federacije – rekao je Kadirov u audio poruci objavljenoj na internetu u četvrtak.\nKadirov (43) šef je ruske republike Čečenije i njegove trupe lete u Mariupolj.\nKremlj ga je postavio za čečenskog lidera nakon što je Čečenija došla pod rusku kontrolu nakon decenije krvavih borbi za nezavisnost.\nOn je ključni saveznik ruskog predsednika i jedan od najmoćnijih i najstrašnijih ljudi u Moskvi.\nGrupe za ljudska prava optužile su ga za niz zloupotreba uključujući prisilni nestanak protivnika, mučenje i progon homoseksualaca.\nTakođe se dovodi u vezu sa nekoliko atentata, od kojih neki u Evropi, ali on negira bilo kakvu umešanost.\nKadirov je bio glasan u svojoj podršci prokremljskim pobunjenicima u istočnoj Ukrajini i ruskoj aneksiji Krima.\nČečenske snage se bore u Ukrajini kao deo, kako Rusija tvrdi, “specijalne vojne operacije”.\nGodine 2021, Kadirov, koji je vodio Čečeniju kao lični feud, sankcionisale su SAD zbog njegove navodne umešanosti u vansudska ubistva.\nČečenske vlasti se takođe smatraju odgovornim za sveobuhvatni obračun protiv homoseksualaca u poslednjih nekoliko godina, u kojem je više od 100 ljudi uhapšeno, podvrgnuto mučenju i neki ubijeni. Čečenske vlasti su odbacile te optužbe, a federalne vlasti su saopštile da istraga nije pronašla ništa što bi potkrepilo optužbe.\nKremlj se oslanjao na Kadirova da stabilizuje Čečeniju posle dva separatistička rata, obezbeđujući velikodušne federalne subvencije i odbacujući međunarodne kritike njegove vladavine.\nTakođe je stajao uz Kadirova usred tvrdnji ruske opozicije o njegovoj umešanosti u ubistvo istaknutog kritičara Kremlja Borisa Njemcova 2015, koje je čečenski lider odbacio.\nOficir čečenskih snaga bezbednosti osuđen je za pucanje u Nemcova na mostu pored Kremlja i osuđen je na 20 godina zatvora.\nOpradnice islma dagoda ti se svo zlo vratilo na tvoju porodicu a ti geldao pa nikom ne mogao da pomognes ubijas decu I time se ponosis tiranunu\nDvorski klovn ali klovn sa paravojskom, tipičan primer predstavnika naroda sa naglašenim nedostatkom nacionalne formacije i ljudske dostojanstva. Jedan slučaj proučivanja kako se jedan narod samoponižava služeći bivšim tlačiteljima u najvarvarskijem duhu i odriču se svojih sopstvene dostojanstva i slobode. Tako, ovaj klovn pokušava da se dokazuje kod svojeg vladara tako da se ponoša veči katolik od samog Pape ili u ovom slučaju veči Putin od Putina. Najbrutalniji slučaj ljudske servilnosti.\nRazumem da slabije stranke treba da prave više ustupaka i kompromisa jer u realnoj politici ako nemate snagu a sdruge strane donosite iracionalne odluke, to može da vodi u još veću tragediju. U slučaju Čečena moraju prihvatiti sudbinu da če biti deo RF. Ali postoji suštinska razlika između nužnih kompromisa i prihvačanje političkog realnosti i političkog ponašanja u skladu tom realnosti, i ovakva ponašanje mimo ljudske svesti i zdravog razuma. Sada ovaj fenomen svaki dan više i više več dobije naziv Kadirov Sindrom ili Čečenski sindrom, uzeči u obzir veliki broj tih čečenskih paramilitara protiv jednog drugog naroda u službi njihove jučerašnjih silovatela koji su i sadašnjih vladari.\nZamislite na trenutak da Izraelske vlasti postave nekog slabu lokalnog ličnost na vrh Palestinske uprave kao predsednika, takođe grade njima jednu paramilitarnu vojsku u koji bi se priključili veliki broj palestinica, i istovremeno bi bili bi spremni da se ukljuciju u svaku vojnu ekspanziju Izraela, i paralelno stim bi se ponašeli veči Izraelci nego sami Izraelci. Eee, u ovom slučaju, svet bi pričao o Kadirov/čečenski Sindrom kod Palestince. Poput poznatog Stokholmski Sindrom. Čudno je to sve, i zdrav razum ne može lako to objasniti.\novo je samo jedna mala ilustriranje ovog fenomena da bi se razumelo o čemu se radi. A ono da su religiozni, i bla bla bla, to nije ni vredno komentirati.\nVerujem da kod naroda sa naglašenim nedostataka ima sklonosti ka ovom sindroma. Veliki broj čečenski paramilitaraca je dokaz za to.\nSlava Ukrajini i njenim braniteljima\nVi dardanci dobro znate tu formulu,,biti veći katolik od pape” imali ste dosta primera u više episoda vaše istorije, počevši od skender-bega pa sve do r.morine. prema tome, mrš u… znaš ti dobro kuda.\nZadnja izmjena 1 mjesec ranije od Tintu\nSta ste vi srbende bilo prvo nomadai pa Pagani niste Pali s neba kao srbi, to sto ihm se desavalo je dokaz da su stalno bili izliteni teroru prvo vas srba pa ostalih, ne moj da ti je pisanje brze od pameti\nŠta ti znaš o Skenderbegu, nepismeno jadno neznalica??!! Ti si samo običan bedo i jado, tačka. R.Morina je bio izdajnik ali nije bio Kadirov i odbacili su ga isti Dardanci za razliku od vaših Kadirova. Odbačen 100 % i to pod uslovima apartejda i okupacije!. Sinovi Dardanaca nikada nisu imali usluge Kadirova za svoje nasilnike. Naprotiv, ovi Dardanci su vas zaštitili kad su ovo mogli da urade kao 1942, inače bi nestali sa lica zemlje! Ne zaboravi ovo ako si sandžakljija. Nažalost, mnogi vaši Kadirovi ne samo da to zaboravljaju već nisu ni 1/100 spremni da urade za svoj narod poput sinova Dardanije. Dakle, zato su stvari tako kako jeste, … i šuti.\nSve oko Kadirova što sam komentarisao!! Šta ima tu što ne stoji???!!!!\nNa kraju, samo jedan Kadirov može biti revoltiran mojim komentarom.\nZato mrš ti tamo gde i zaslužuješ.\nŠta znam ja o skender-begu, boli me racku za njega…Nikad me taj sin ,,srpske majke”‘nije zanimao. Nazivaš sebe dardancem a ne kosovarem,zašto?možda se stidiš?ili te muči kompleks niže vrednosti, verovarno je tako! A da vi niste došli ’42 sa Šabanom Polužom nebi se ništa ni desilo…\nJoš ti nisi ni izsšao odande gde sam te poslao…a najbolje je da tamo zauvek ostaneš jer.previše zaudaraš na buđ.\nPa normalno da se stide svog imena, jer kad kažeš “šiptar” prva i svaka asocijacija ti je za nekog krajnje zaostalog stočara, ogrezlog u krvnim oavjetama, potomci razbojnika sa kojima ni Turci nisu znali šta će a danas su u evropi poznati ko glavni krimosi i rasturači droge. Puni su ih zatvori. Međusobno se oni zovu šiptari jer znaju ko su i šta su a od drugih traže da im zovu albanci jer ih je pred drugim sramota sebe\nEto da ste vi vlasi svi akademci, boze kakve gluposti iznosis, pogledaj Malo vasu srpsku istoriju sta sve radili nisu albanci bili provilegovani u komunizma kao vi vlasi bili su gradjani drugog Reda, I ne vredjaj vise Alabance oni su pojam za vas. Sto se dröge Tice ne zaostajete no vi,srpsko podzemlje u EU je poznato, al po navici srbi lazu nista novo. Cast primilima srba. Njih je nazalost jako jako Malo Koji se stide srpske istorije\nPolako ,,Ela” bre, možda nismo vlasi,možda smo šiptari,turci, bošnje… Ali vidi se da je tebi usađena klica mržnje prema svemu što ti ruši dunjalučke iluzije u kojima si se dobro zaglavila.\nOstaću pristojan i neću te poslati istim pravcem kao ovog što misli da je dardanac.\n“Ja to tumačim činjenicom da je srpsko društvo bilo u svojoj novijoj istorji agrarno društvo, da je seljak živeo na malom posedu – kako su strani putopisci u 19. veku pisali – koji je takav posed da na njemu ne možete ni da živite, ali ne možete ni da umrete. Drugo, to je hajdučko društvo, jedan mentalitet da brzo steknete – otimačinom, nasiljem, ubistvom, strašnim zločinima – od onoga ko nešto više ima od vas. Tu se vidi tesna povezanost politike, sudstva, tužilaštva, celog sistema koji učestvuje u toj mreži hajdučkog sticanja. Mislim da se taj mentalitet zadržao. Hajduci su stavili leptir mašnu, obukli su vojničke uniforme, svešteničke odežde… Ali su ostali to: nasilni, arogantni, osioni.\nĐurađ Kastriota, od oca Jovana i Majke Vojislave i brata Staniše. Ima mnogo Arnauta srpskog porekla ali nije poznat ni jedan da je zadržao srpsko ime, pravoslavnu vjeru i da je deci dao srpska imena. Da je uvek pisao na srpskom,(arnautski nije znao d govori) svu decu poženio i poudavao isključivo u srpske kuće i na kraju u Hilandaru gde su Jovan I Repoša Kastriota sahranjeni nije poznato da je sahranjen niko ko nije Srbin. Ali eto, kako su Dardanci i ispali šiptari tako su Kastriote… Dar-danci ljudi koji su darežljivi, koji daju darove koji su dobri da su nam kao dar(ovanje) dani. Adi čuvaj ovce arbanaške i pusti se srpske istorije\nZašto je Beograd posle Moskve najveći centar izmišljanja laži na svetu??! kako i zašto za pripadnike ovi bestidnika laž je suštinski njihovo nacionalno bice ?? !!!\nda biste razumeli ovaj izopačeni svet preporucujem svima da pročitate ova dela :\nZasto srbi vec 140 godina cine genocid nad drugim narodima ( autor V. Bergovski ).\nJesu li srbi porijeklom roma ili su dio turskog naroda ( autor R. Chavusoglu ).\nKako smo spaljivali zive ljude u Bosni (autor N. Vuckovic ).\nSilovanje san svakog srbina ( autor J. Horvat ).\nIspovijest svih 10 normalnih srba – dokaz da svi srbi nisu ludi ( autor R. Johnson ).\nŽivio XII vek – period koji nikad mentalno nismo napustilo ( autor Z. Stojkovic ).\nSrbi – najnepismeni narod Evrope ( autor E. Johanessen ).\nKako su Dunav i Sava postali najveca kanalizacija na svetu (autor Đ. Rakitic ).\nKako erektilna disfunksiolnost proizvodi agresiju kod srba ( autor N. S. Strigonov ).\nSrbi, najhrabri narod na svetu u borbi protiv dece zena i staraca ( autor Dz. W. Spike ).\nKo je stariji, amebe ili srbi ( autor T. Jevgenijev ).\nSrpske laze i mitove – nase pravo da dodjemo do istine ( autor M. Jankovic ).\nKosovo, kako doslo tako i otislo ( autor S. Radojkovic ).\nZadnja izmjena 1 mjesec ranije od Dardan


Održan još jedan seminar za zaposlene Glossa-mreže\nU Glossa – centru za njemački jezik je proteklog vikenda održan još jedan seminar za zaposlene cijele Glossa-mreže. Neke od centralnih tema ovog seminara su bile organizacija, kvalitet usluge, produktivnost, planiranje i upravljanje.\nTokom dvodnevnog seminara su pristutni imali priliku da čuju ne samo iskustva i mišljenja svojih kolega, već i da učestvuju u aktivnim i zadacima i malim projektima putem kojih su usvajali novo znanje i vještine.\nSeminaru su prisustvovali predstavnici svih 13 poslovnica Glossa – centra za njemački jezik, a dobra atmosfera i enefrgija su se mogle osjetiti tokom oba dana vikenda, koliko je ovo usavršavanje i trajalo.\nOvaj i mnogi drugi programi stručnog usavršavanja će zaposlenima Glossa-centra svakako omogućiti dodatno napredovanje u svim segmentima njihovog rada, te još bolje osjećanje potreba klijenata Glossa-centra i pružanja što kvalitetnije usluge.\n“Was wäre ich denn, wenn ich nicht immer mit klugen Leuten umgegangen wäre und von ihnen gelernt hätte?”\n“Šta bih ja to bio, kada ne bih bio okružen pametnim ljudima od kojih sam mogao da učim?”


FIS delegacija na Kopaoniku | Kopaonik online | Turistički portal | Smeštaj | Ski škola , 'opacity': false, 'speedIn': , 'speedOut': , 'changeSpeed': , 'overlayShow': false, 'overlayOpacity': "", 'overlayColor': "", 'titleShow': false, 'titlePosition': '', 'enableEscapeButton': false, 'showCloseButton': false, 'showNavArrows': false, 'hideOnOverlayClick': false, 'hideOnContentClick': false, 'width': , 'height': , 'transitionIn': "", 'transitionOut': "", 'centerOnScroll': false }); })\nStručnjaci Svetske skijaške federacije istakli su da je u poslednjih nekoliko godina uočen ogroman napredak koji je u Srbiji uložen u izgradnju modernih skijališta i podizanje kvaliteta usluge.\n“Delegacija Svetske skijaše federacije izrazila je želju da tokom decembra obiđe ski centar Kopaonik kako bi na licu mesta sagledali mogućnost organizacije jednog ovako značajnog takmičenja”, rekao je vršilac dužnosti generalnog direktora Skijališta Srbije Dejan Ljevnaić.\nOn je naglasio da bi trka Evropa kupa vratila Srbiju na FIS mapu i bila od izuzetnog značaja za promociju Srbije i srpskih planina van granica naše zemlje.\nKalendar ženskih i muških takmičenja u okviru Evropa kupa za sezonu 2013/14.\nevropa_cup_muskarci.xlsx 35.77 KB\nevropa_cup_zene.xlsx 35.14 KB