"Pjesma- Sav se asker na Gacko oprema - zapamtila je poznatog bošnjačkog feudalca Smail-agu Čengića, i to u jednom od brojnih pokreta osmansko-bošnjačke vojske na potezu od Gacka prema Mostaru. Pjesmom je ujedno izrečena pohvala ljepoti mostarskih djevojaka, na što Smail-aga skreće pažnju svojoj unuci, Dedaginoj Ruvi."\nPjevač i pripovjedač Hamdija Šahinpašić naslov je osvrta Muniba Maglajlića\nu kojem mozete naci vise podataka o narodnoj poeziji (ovdje)\n"Osmi je bio Džeka iz Gacka koji je nosio titulu ”Ibriktar-aga”, to jest nad kahvedžijama i priborom kahvenim." - Dio je sjecanja i Pričanja gospodina Jeftana Milišića o starom Mostaru (ovdje)\nI boljim poznavaocima istorije Gacka, a posebno Drugog svjestkog rata, nepoznato je da je u Gacku bio formiran logor za Jevreje iz Njemacke, ali i iz Bosne i Hercegovine\n" U julu su za izbjegle Jevreje iz Njemačke u Gacku osnovali koncetracioni logor u kome je bukvalno bez ikakvih sredstava bilo smješteno 117 osoba, zabranili su i svaki prelazak preko novouspostavljene granice između NDH i Italije, pa su se novi bjegunci koncentrisali u demilitarizovanoj zoni, gdje nisu bili pošteđeni od mjera ustaške vlade, šikaniranja, hapšenja, oduzimanja radnji i slično. Tako se do septembra 1941. godine broj izbjeglih Jevreja u Dubrovniku popeo na 1600, od čega 800 iz Bosne ''\nPotkraj godine ponovo je u okviru opšte akcije deportacije u NDH pojačan njemački pritisak na talijanske okupacione vlasti za izručenje izbjeglih Jevreja radi otpremanja u koncentracione logore Jasenovac i Stara Gradiška. Time bi, međutim, bio uvrijeđen talijanski međunarodni prestiž. Da bi to izbjegle talijanske okupacione vlasti su iz Hercegovine povukle sve Jevreje, pa i koncentracioni logor u Gacku i u Kuparima kod Dubrovnika formirale novi u kome su pored izbjeglih njemačkih Jevreja smjestili i oko 800 Jevreja izbjeglih iz Bosne, a onda logor na ostrvu Lopud u kome su smješteni Jevreji iz Mostara i iz drugih krajeva Hercegovine, dok je većina bosanskih Jevreja koji su u prvim mjesecima okupacije dospjeli na "anektirani" dio talijanskog okupacionog područja tada - među njih 400 -preseljena u "unutrašnjost" splitske provincije - na Korčulu."\n--- detaljnije (ovdje)\n"U Gacku se pričalo, a to je zabilježio i Dedijer dr. Jevto da je Škaljića sablja bila treća od Hercegovine kod turskog sultana, što upućuje na činjenicu da se radilo o porodici sa ratničkom tradicijom." - dio je teksta Nasufa Fazlagić " BJEKSTVO SA RUSKOG DVORA "Narodno predanje o hodži Škaljicu - sužnju sa Ozije (događaj iz 1737. godine)\nMedju brojnim sarajevskim gradonacelnicima od 1878 do 2000 godine, nema nikoga od rodjenih Gacana.Medju gradonacelnicima koji imaju doticaja sa Gackom je Asim Mutevelic, koji je kao ucitelj sluzbovao u Gacku izmedju dva rata(I i II svjetskog)\nRođen 1883. u Sarajevu, umro 1956. godine. Završio je nižu gimnaziju i učiteljsku školu. U svojstvu učitelja bio zaposlen u Gacku, Jezeru kod Jajca i Sarajevu. Porijeklo vodi iz sigurno najstarije sarajevske porodice, čiji korijeni sežu u duboku prošlost, prvu polovinu 16. stoljeća. Po tradiciji obavljao je dužnost mutevelije Gazi Husrev-begova vakufa od 1921. godine pa sve do kraja života. Bio je veoma angažovan u kulturnim i prosvjetnim institucijama grada. Gradonačelničku dužnost obavljao je od 1929. do 1935. godine. Zapamćen je kao čovjek od velikog ugleda i autoriteta. Izvorne podatke mozete (naci ovdje)\nMeđu rukopisnim blagom koje posjeduje Nacionalna i univerzitetska biblioteka Bosne i Hercegovine, nalazi se nevelik ali svakako zanimljiv fond arhivske građe osmanske provenijencije. U potpunosti neobrađen, fond čine uglavnom kadijske isprave, ali i nekolicina sultanskih dokumenata, koji će, vjerovatno, privući pažnju istraživača, s obzirom na to da oslikavaju društveno-politička, ekonomska i historijska zbivanja perioda u kojem su nastajali.Jedina informacija o Gacku je da "Čift Muhammed bega, pripada Gacku, 100"\nPotpun tekst na (ovoj stranici)\ngrof Sava Vladislavić, Hercegovac sa dubrovačkom diplomatskom školom, bio je naš najveći obaveštajac svih vremena\nvise informacija (ovdje)\n"Vuk Karadžić dao je podatke o guslarima od kojih je beležio pesme. Jedan od najboljih bio je Tešan Podrugović, rodom iz Hercegovine, iz sela Kazanaca, u Gackom. On je bio trgovac, pa posle ubije nekavog Turčina i odbegne u hajduke, i kao hajduk pređe u Srbiju 1807. godine. Vuk ga je našao u Karlovcima 1815, u najvećem siromaštvu, gde seče trsku i na leđima donosi u varoš i od toga živi."\nVise podataka o Podrugovicu (ovdje)\n"Tanović, Njeguši (Cetinje); Podostrog (Budva) 1766. god. i Budva. Doseljenici iz Podgorice, od njih su u Stepenu (Gacko), a u Certice (Gacko) i Ključu (Hercegovina) potomci žene Tanje iz Maina (Podostrog), Budva; Cetinje; Nikšić. Srodnici su njihovi u Muhalju (Gacko); Ulcinj 1895. god.; Kotor; Piva; Lepeten (Srbija). Doseljenici iz Bihora (Bijelo Polje)\nTanovići, muslimani u Gacku "\nNacionalna asocijacija Crnogoraca u Australiji, na svojoj web stranici ima popis plemena i porodica u Crnoj Gori.Vise saznajte (ovdje)\n"Na Ilindan bude kod Fazlagića kule u Gacku veliki muslimanski zbor s konjskom trkom i borbom volova."\nDio je teksta Olge Zirojević "ALAHOVI HRIŠĆANI" .Aautor smatra da "Iako je prelaz na islam bio postepen, obično je vodio kroz kriptohrišćanstvo, odnosno dvoverstvo, reč je o primitivnim slojevima religije koji su preživeli u vidu sujeverja među hrišćanima, ne manje među muslimanima" Vise o ovoj pojavi (ovdje)\nNenad Azizin Tanovic napisa knjigu "Stecci ili oblici bosanskih dusa", posveti je d(j)edu Hajdaru Tanovicu iz Gacka.Knjiga je govor poruka sa stecaka, te nepresusne literature bosanske. Cijelu knjigu u PDF formatu mozete procitati (ovdje)\n"Zatim, najistočniji dijelovi Hercegovačkog sandžaka (nahije: Popovo, Bobani, Trebinje i Gacko, što je dugo predstavljalo pravo migraciono područje i vrlo slabo naseljeno) bilo je pravo vlaško područje." dio je teksta predavanja "O konfesionalnom sastavu stanovništva u Bosni i Hercegovini u prvim stoljećima osmanske vladavine" Dr Adema Handzica. (ovdje)\n"Kolonizirani su zemljoradnici dobrovoljci I svetskog rata iz Hercegovine i Bosne. Kolonizacija je potpuno zavrsena 1925. g. i tada je bilo 41 hercegovacka porodica iz srezova Gacko, Fojnica, i Nevesinje, zatim 25 bosanskih porodica iz sreza Livno, tri crnogorske porodice iz sreza Podgorica, dve licke porodice iz sreza Lapac i jedna porodica iz Srbije."\nDio je "Istorije Crvenke". Vise o toj temi (ovdje)\nDr Aleksandar Ratkovic dugo je istrazivao Grad Kljuc kod Gacka.Rezultate njegovog rada mozete naci (ovdje)\nU zemlji s toga odmah, na samom početku 1882. godine, planu jak ustanak. U njemu su učestvovali pravoslavni i muslimani; a glavne vođe behu Stojan Kovačević, Pero Tunguz, Salko Forta i Đoka Radović.(ovdje)\nOvaj, prvi talas ustaškog genocida najžešće se sručio na ondašnji srez Gacko (ovdje)\nU borbama oko Foče istakao se Stojan Kovačević, koji je komandovao s oko 600 ljudi. U narodu fočanskog kraja ovaj ustanak poznat je kao "Sto-janov vakat”. (ovdje)\nGrad u Kljucu je pored okupacije Bosne i Hercegovine 1878.god bio izgubio svaku vaznost, i mjesto njega poceo igrati sve vecu ulogu Grad u Koritima koji se nalazio na drumu Bileca-Gacko i koji je isao uz crnogorsku granici(ovdje)


Godišnjica ubistva srpskih mladića u kafiću "Panda" | Radio Kosovska Mitrovica\nGodišnjica ubistva srpskih mladića u kafiću “Panda”\n14. December, 2020 11:51 |\nNa današnji dan, pre 22 godine u kafiću „Panda“, u centru Peći, ubijena su šestorica srpskih mladića iz ovog grada.\nPre 22 godine, 14 decembra 1998. godine, oko 20h, dvojica maskiranih napadača otvorili su paljbu iz automatskih pušaka na goste kafića “Panda”. U lokalu je tada najviše bilo prisutnih pećkih gimnazijalaca.\nUbijeni su Ivan Obradović (15), Zoran Stanojević (18), Vukota Gvozdenović (16), Svetislav Ristić (18), Ivan Radević i Dragan Trifović (18).\nVlado Lončarević (18) je teško ranjen, dok su lakše ranjeni Mirsad Šabović (34) i Nikola Rajović (18).\nU kafiću je bilo još pet momaka, koji su pukom srećom izbegli metke.\nNapadači su posle masakra pobegli u obližnje dvorište Gimnazije “Sveti Sava”, gde ih je čekala “zastava 128” crvene boje.\nIstraga o ovom zločinu je pokrenuta tek 12. maja 2016. godine u Tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu.\nSve do 28. decembra 2013. godine porodice ubijenih dečaka i javnost su bili uvereni da su taj zločin počinili pripadnici nekadašnje OVK.\nTužilaštvo za organizovani kriminal saopštilo je nedavno Beti da su u dosadašnjem toku istrage pribavljeni “brojni” materijalni dokazi i da je ispitano 36 svedoka.\nU oktobru 2018. godine, TOK je saopštio da su ispitana 34 svedoka, što znači da su u poslednje dve godine ispitana još samo dva svedoka.\nTOK je sada saopštio i da istraga “još uvek” nije okončana.\nMilena Radević majka ubijenog Ivana, kazala je da su bol i tuga za nastradalom decom još veći kada se zna da država ni posle 22 godine od zločina nije u stanju da izvede pred sud izvršioce, organizatore i nalogodavce masakra u Pandi.\nIzvor: RTV KiM, Beta, RKP


Naslovna Fudbal Mitrović provocirao navijače Milvola: Gestikulirao im, slao poljupce (VIDEO)\nAleksandar Mitrović, srpski fudbaler i njegova ekipa Fulama, otvorili su na najbolji način Čempionšip ostvarivši sve tri pobjede na startu.\nTime su se postavili kao vodeći tim za povratak u najelitniji rang.\nPosljednju pobjedu upisali su na gostovanju kod Milvola 2:1.\nVodeći gol u trećoj minuti za Fulam je dao upravo srpski fudbaler, a zatim je u osmoj minuti Karvaljo dao za 2:0. Konačan rezultat, 2:1, postavio je Benik Afobe u 87. minuti.\nMitrović se nakon utakmice takođe našao u centru pažnje, i to zbog verbalnog sukoba s protivničkim navijačima.\nStajao je na ulazu u autobus i svađao se s njima. Mahao im je, gestikulirao im da ih ne čuje, a na kraju im je poslao i nekoliko poljubaca.\nAleksandar Mitrovic taunting a handful of Milwall supporters after the game yesterday. Proper shithouse. pic.twitter.com/EiCWY9mOWi\n— Football Shithousery (@FootyRustling) August 18, 2021\nPrethodni tekstMislav Oršić: Najgora utakmica, nemam riječi\nSljedeći tekstLaMelo Bol: Iako imam ugovor od 35 miliona, do sada nisam potrošio cent od toga\nSrdjan 18/08/21 13:37 At Srijeda, 18 Avgusta 2021, 13:37\nMitar je legenda…Uvijek tu za reprezentaciju nikad nije zakazao , igra Cempionsip gdje je i dalje itekako prisutan fudbalski duh ,pritom i izuzetno dobro zaradjuje gdje ces ljepse\nMateja 18/08/21 13:38 At Srijeda, 18 Avgusta 2021, 13:38\nNapokon je odrastao!!!!\nVrijeme je da predje u ligu 5ice i dokaze da moze mnogo da pruzi.\nDrazen 18/08/21 13:45 At Srijeda, 18 Avgusta 2021, 13:45\nMislim da mu ovo nije trebalo, ipak su navijaci takvi da vise razumijevanja ali ni kontrole nemaju …\nTojo 18/08/21 14:08 At Srijeda, 18 Avgusta 2021, 14:08\nOvo je bas simpaticno, nece mu zamjeriti .\nMurinjo nakon prvog poraza: Ovo lice govori sve, ali sjutra je novi dan\nFudbal L.V. - 20/09/21 10:58 0\nFirmino još van terena\nIliev: “Zadovoljan sam, kao i svi. “\nA.M. - 29/07/21 13:51 0\nAnhelinjo iznervirao Nagelsmana, propušta finale kupa\nA.D. - 12/05/21 22:53 0


Pozivni broj Betzendorf Kr Lünebeburg\nGrad/mesto ili region: Betzendorf Kr Lünebeburg\nPozivni broj za grad Betzendorf Kr Lünebeburg je 04138. Za fiktivni broj telefona 9997725 i pozivni broj grada 04138, broj za pozivanje je 04138 9997725. A Betzendorf Kr Lünebeburg se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 9997725, pozivni broj grada 04138 (Betzendorf Kr Lünebeburg) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4138 9997725. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 04138, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Betzendorf Kr Lünebeburg, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Betzendorf Kr Lünebeburg, morate da dodate +49 4138 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 9997725, pozivni broj grada 04138 (Betzendorf Kr Lünebeburg) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4138 9997725.


Zanimljiva anatomija – Feel pilates\nPočetna | Education | Zanimljiva anatomija\nRad u pilates studiju se svodi na svakodnevno traženje pravih odgovora na postavljena pitanja..\nZašto ne mogu da uradim „roll up“? „Na jednoj strani mi je lakše da uradim „side kick“. Zašto?“\nOdgovori naravno leže u zamršenoj mreži mišiča ljudskog tela i zakonima po kojima se oni kreću i potrebno je dobro proučiti anatomiju!\nAli ako ste ikada učili anatomiju verovatno ne možete da odlučite da li je teže učiti je ili začuvati stečeno znanje. Potrebno je stalno ponavljanje i usavršavanje, a naša je velika sreća što smo za mentore izabrali baš „Balanced Body“ kompaniju koja stalno istražuje načine kao da učenje učini zabavnim!\n„Anatomija u tri dimenzije“ je svakako je zabavan, interaktivan i odličan način učenja!!!\nPravili smo pržljenove od gline\ni od njih sastavili kićmeni stub\nOsećati glinu pod prstima dok oblikujete različite mišiće veoma pomaže da se bolje zapamte i njihova imena.\nPošto sami izvajate oblik mišića postavljate ga na model skeleta na mesto gde počinje i gde se završava. Momenat kada odlučujete preko kojih zglobova taj mišič prelazi je presudan da se razjasni njegova uloga, pokret koji omogućava.\nOvaj kurs bih preporučila ne samo pilates instruktorima već i svima kojima je potrebno poznavanje anatomije, studentima, učenicima i umetnicima…\nU tri dimenzije sve izgleda sasvim drugačije nego kada prelistavate udžbenik iz anatomije i gledate slike. Kad možete da, držeći maketu u rukama, pogledate splet mišića sa svih strana, pregledate svaki sloj…


Fadi Favaz | Headliner\nPodeljena imovina Džordža Majkla… Partneru ništa nije ostavio\nSvu imovinu preminulog pevača Džordža Majkla podeliće njegove sestre, pa će Fadi, njegov partner, morati da se iseli iz zajedničke kuće u kojoj još uvek stanuje. Džordž Majkl, svom partneru Fadiju Favazu nije ostavio ništa od svog velikog bogatstva vrednog više od 15 miliona dolara. Sud je doneo konačnu odluku …\nBIVŠI DEČKO DŽORDŽA MAJKLA TVRDI: Ipak se ubio… i to iz petog pokušaja\nHeadliner.rs / 23/07/2018 / 0\nIako je službeni uzrok smrti Džordža Majkla naveden kao “prirodni”, njegov nekadašnji partner Fadi Favaz kaže kako je to daleko od istine. Uveren je da se pevač ubio, a navodno je to pokušavao i ranije. – Bilo je potrebno pet pokušaja… Dosta mi je toga da me svi ispituju šta …\nI srpska rediteljka odlučuje o Oskarima… Mila Turajlić pozvana u članstvo Američke akademije filmske umetnosti\nŽivot uzbudljiviji od svakog krimića… U našim knjižarama “Autobiografija” Agate Kristi\nKao i uvek, došla je iznenada… Bili D Kid objavio singl “Sloboda”\nŠta bi rekao Fredi… Kejt Bekinsejl sa prijateljima rekreirala spot za čuvenu pesmu grupe Queen\nMožete na koncert Nika Kejva… Spremite između 16 i 29 dolara i budite pred računarom 23. jula u 20 časova


Rodno izražavanje i heteronormativno odrastanje u Srbiji\n12/07/2017 12/07/2017 Autorski tim Okvira\n“Alternativnost predstavlja mnogo dublji izazov od puke različitosti. Ona zahteva kulturu susretanja, prostor za transformacije koji unapred ne specifikuje svačiji identitet.”\n“Sva ljudska bića međusobno markiraju svoju seksualnu diferenciju, ali to ne čine na isti način. U svetlu te neoporecive činjenice, rigidna ontologija seksualne diferencijacije skoro da nema smisla. Mi dakle treba da budemo slobodne da reprezentujemo i da se slobodno igramo sa tim kako živimo svoj život kao seksualno diferencirana bića koja nisu suštinski određena kao muška ili ženska. Sloboda je pravo da reprezentujemo ko seksualno jesmo.”\nU organizaciji radne grupe za rodnu ravnopravnost, Zelene omladine Srbije tokom vikenda 7-9 jula održan je treći LGBTQ+ muzej. Teme izložbe Raznorodnost su većinski vezane za diverzitet i specifičnosti seksualnog i rodnog identiteta i izražavanja, kao i društveni kontekst u kojem se identiteti stvaraju, menjaju ili osuđuju.\nOva izložba se bavi (ne)korespodencijom vizuelnog i rodnog/seksualnog identiteta. Cilj izložbe je da se ukaže na mogućnost stvaranja identiteta koji izmiču kategorizaciji i definiciji unutar postojećih društvenih rodnih i seksualnih identiteta. Prikazani portreti sugerišu da su ovi identiteti polje slobodnog i kreativnog izražavanja grupe ili pojedinki/ca, a ne ustaljeni stereotipni identiteti koji se vezuju za vizuelnu kulturu i reprezentaciju određene „seksualne manjine“.\nNamera autorki izložbe je da istaknu potrebu da se izbegne getoizacija ljudi koji pripadaju ili izmiču stereotipima u rodnom i seksualnom izražavanju, te da se na taj način spreči njihovo nužno kategorisanje unutar postojećih društvenih okvira, pa čak i autodiskriminacija. Iskazi portretisanih služe da se ukaže mogućnost pogrešnog, inertnog zaključivanja o rodnom i seksualnom identitetu na osnovu vizuelnog. Sa druge strane, fotografije pokazuju da određeni vizuelni kodovi, koji su nastali kao simboli određenog rodnog i seksualnog izražavanja, pretrajavaju uprkos potrebi da se umakne kategorisanju i definisanju.\nTakođe, cilj izložbe je da se ispita subverzivni potencijal „normalnosti“, odnosno normativnosti. Iskazi i fotografije ljudi čiji se vizuelni identiteti uklapaju u normativ, ali njihovi rodni i seksualni identiteti od njega odstupaju, odlično ilustruju ovaj subverzivni potencijal „normalnog“ izgleda.\nFotografije i citati na ovoj izložbi skoro isto toliko sakrivaju koliko otkrivaju o identitetu osobe. Činjenica da posmatračice/či ni nakon pažljivog posmatranja i čitanja i dalje ne znaju sa sigurnošću pol/rod/seksualnost prikazanih osoba dodatno ističe besmislenost pretpostavki baziranih na stereotipnim vizuelnim izražavanjima.\nIzložba može da se čita i kao ilustracija teze Džudit Batler o nepostojanju izvornog roda i seksualnosti, o uspostavljanju identiteta stalnim performiranjem nepostojećeg izvornog oblika. Takođe, i kao ilustracija težnje radikalnog oblika queer teorije da „naglašava potrebu samokreiranja i etičkog pomeranja izvan kategorija svakog unapred utvrđenog identiteta“.\nNadamo se da je izložba postavila pomenuta pitanja, pokrenula dijalog među ljudima, a posebno onim koji se svakodnevno susreću sa problemima koji kategorizacije i definicije nose. Svesne smo da izložba nosi rizik da targetira isključivo one čiji su identiteti tema izložbe, ali smo optimistične da će i slučajni prolaznici i ljubiteljke/i galerije koje/i nisu imali priliku da ranije na taj način razmišljaju biti ovom izložbom inspirisane/i.\nIrena Radovanović, studentkinja istorije umetnosti\nAna Simona Zelenović, master istoričarka umetnosti\nAutorke su članice Zelene omladine Srbije\nPrevious Klimatske promene kao genocid\nNext Srbija kao spalionica otpada Evrope


SAVETI OVE ŽENE OTVORIĆE VAM OČI: Nije imala sreće u LJUBAVI, sve dok nije promenila 9 BITNIH stvari! | Lifestyle | Espreso\nSAVETI OVE ŽENE OTVORIĆE VAM OČI: Nije imala sreće u LJUBAVI, sve dok nije promenila 9 BITNIH stvari!\nZa sve žene koje žude za ljubavlju, ali nemaju uspeha u pronalaženju iste, podelila je pravila koja moraju pratiti kako bi se to promenilo\nObjavljeno: 17.12.2018. 14:14h\nŽene često budu razočarane iskustvima s upoznavanjem potencijalnih partnera. Uprkos naporima koje ulažu, muškarci ne postupaju prema njima onako kako one misle da zaslužuju.\nMeđutim, neuspeh na sastancima često nema veze s muškarcima. Na tim susretima, naime, pravimo greške kojih nismo svesni, a koje utiču na razvoj situacije.\nSvatko treba da prepozna svoju ulogu u celom procesu. Mišel Levis, autorka na portalu Your Tango, i sama je nizala neuspehe u vezama, a onda je učinila upravo to i prihvatila određene savete koji su je na kraju doveli do stabilne veze, a onda i braka s muškarcem koji je tretira onako kako zaslužuje.\nZa sve žene koje žude za ljubavlju, ali nemaju uspeha u pronalaženju iste, podelila je pravila koja moraju pratiti kako bi se to promenilo.\n1. Prestanite da se sažaljevate.\nNikome nije prijatno da bude u društvu osobe koja se konstantno sažalijeva. Ljude privlače osobe koje su samouverene, za koje se čini da vole život, koje ne provode dane žaleći se. Biti u društvu takvih osoba je prijatno, a ako niste samouvereni, poradite na tome. Vremenom ćete videti da vam ljudi pristupaju na drugačiji način.\n2. Ne plačite zbog dečka.\nLakše reći, nego učiniti, ali niko nije vredan vaših suza. Postoje ljudi koji nisu bili dobri prema vama i nisu vredni toga da im dodatno dajete na važnosti tako što ćete se zbog njih osećati loše.\nAko poradite na svom samopouzdanju, na red će doći i odnos s nekim ko će vas poštovati. Do tada biće to isti momci s drugim imenima.\n3. Zadržite dozu tajnovitosti.\nTokom vremena vaš partner će naučiti i saznati sve o vama. Međutim, početak veze nikako nije vreme za otkrivanje svake vaše tajne. Ako nakon dve nedelje veze pomislite da bi on mogao da bude taj, nemojte mu to reći – usporite i pronađite nešto što će vam skrenuti pažnju s takvih misli.Za dve nedelje nikoga ne možete upoznati dovoljno dobro da znate da će vam biti partner do kraja života.\n4. Na početku uložite samo 30 posto truda.\nIako ovo zvuči oštro, nije loše pokušati. Na početku je nekad manje više i ako odmah u startu ne pokažete sve, kasnije ćete moći da ponudite više.\n5. Neka on dođe kod vas.\nOvo se pravilo posebno odnosi na prvih nekoliko sastanaka. Ako muškarac nije spreman da uloži trud da on bude taj koji će doći po vas pre dejta, ako vas pozove kod sebe na prvi put... jednostavno recite ne. On verovatno nije u potrazi za nečim dugoročnim. Muškarac koji zaista želi da vas upozna, dodatno će se potruditi oko vas.\n6. Pokažite mu da imate svoj život.\nAko vas pozove na dejt isto veče ili narednog dana, nemojte uvek da pristanete. Pokažite mu da imate i druge planove, svoj život, da ste zaposlena žena i da neke stvari mora da planira unapred ako želi vaše vreme.\n7. Ne "dosađujte" pozivima i porukama.\nIako ćete možda hteti da vodite duge razgovore ili se satima dopisujete, suzdržite se. Previše svega može brzo okončati odnos, a i ista stvar važi kao u prethodnom savetu – vi imate svoj život i svoje obveze. To i pokažite.\n8. Fizički kontakt neka bude vaša odluka.\nBez obzira na njegove želje, vi budite ta koja će poštovati sebe i svoje telo i dajte mu da znanja da jeste ili niste spremni za fizički kontakt. To mora biti vaša odluka. Uostalom, svi vole izazove, pa i muškarci.\n9. Ne zamarajte se ishodom.\nMnoge žene, ako sastanak ne rezultira vezom počinju sebi da postavljaju pitanje da li sam dovoljno lepa, privlačna, zabavna... a da se pritom ne zapitaju da li se taj muškarac uopšte njima svideo.\nNekad stvari jednostavno nisu suđene. Neka vam sastanci budu zabava – ako uspeju, super, ako ne, idete dalje. Nije to najveća tragedija koja se može dogoditi niti znak da nešto s vama nije kako treba.\nVi morate pokazati pravoj osobi da ste vredni njihovog poštovanja.\nAko ne poštujete sebe, teško da će vas drugi poštovati. I na kraju – predmet vaše brige ne treba da bude t da li vas muškarac želi ili ne, nego želite li vi njega.\nBONUS VIDEO: POSLE OVOG SNIMKA PONOVO ĆETE SLASNO JESTI ŠARGAREPU! Panda to sa takvim uživanjem radi, da će vam krenuti voda na usta! (VIDEO)\nMAJKA UBILA ĆERKU I SEBE, BAKA SKOČILA, ČOVEK SEBI PUCAO U GLAVU: Ovo je RAZLOG zašto se LJUDI DANAS UBIJAJU\nSEĆATE SE DEVOJČICE KOJU JE MAJKA ZATOČILA U SMEĆU? Nije znala ni da govori, a evo šta je sa njom danas\nCRTEŽ UBIJENE DEVOJČICE POKAZIVAO JE SREĆNU PORODICU: Ko je bila Danijela, žena koja je bacila dete i ubila se?\nSlavila se nova titula\nCRVENO-BELI VATROMET NA KALEMEGDANU: Beron zapalio baklju, pa dobio pesmu od Delija!\nZAGORAC SE OPROSTIO OD PARTIZANA?! Emotivna poruka košarkaša crno-belih rastužiće Grobare više od poraza u finalu!\nBILI BERON O KORACIMA: Njegov odgovor će Grobare još više dovesti do ludila!\nNIŠTA BOLJE OD SLADOLEDA: Napravićete ga za samo NEKOLIKO minuta, a vaša DECA će ga obožavati! (RECEPT)\nZAPRETIO DA ĆE OTKRITI MNOGE TAJNE I SRUČIO SE NA ZEMLJU: Morsi (67) samo nekoliko minuta pre smrti dobio dozvolu da se obrati sudu ali nije ispunio šta je naumio!\nKRISTIJAN GOLUBOVIĆ USKORO NA SLOBODI! 4. put MOLI da ga puste, IZ ZATVORA IDE PRAVO U RIJALITI, ponaša se ČUDNO\nOD OVIH ZEMALJA STREPI SVAKI ČOVEK NA SVETU! Evo koje DRŽAVE imaju NUKLEARNO ORUŽJE i PRETE - neke to vešto KRIJU!\nUZIMAJTE OVU SMESU SVAKO JUTRO I ZA MESEC DANA ODEĆA ĆE VAM BITI VELIKA: Koriste je i manekenke, zdrava je i ukusna\nŽalba poslata Deleonu\nPARTIZAN SE ŽALIO ZBOG KORAKA BERONA: Prvenstvo Srbije ipak nije gotovo?


Mocart umro od upale grla? | Novosadski informativni portal 021\nMocart umro od upale grla?\nSlavni kompozitor Volfgang Amadeus Mocart najverovatnije je preminuo od upale grla prouzrokovane bakterijskom infekcijom, navodi se u novoj holandskoj studiji objavljenoj u ponedeljak, prenosi BBC. Od Mocartove smrti, 1791. godine, u 36. godini života, u Beču, pojavljivale su se razne teorije – od namernog trovanja, reumatske groznice, kao i trihineloze. Suprug Mocartove udovice je tada rekao da je muzičar imao naviku da pije alkohol sve vreme dok je komponovao i da je ta loša navika verovatno ubrzala njegov kraj.\nInfo 19.08.2009. | 08:38\nNeki su smatrali da je preminuo od tuberkuloze ili jednostavno od iscrpljenosti, pošto je tokom svog kratkog života napravio više od 600 dela. Međutim, tim stručnjaka sa Amsterdamskog univerziteta veruje da je obična infekcija streptokokom dovela do fatalnog oticanja bubrega koje je prouzrokovalo smrt.\nRezultati studije objavljeni su ove nedelje u američkom časopisu "Annals of Internal Medicine".


TRENUTNA POZICIJA:Početna»Komunalije»Platio 687.000 dinara za grejanje koje nije koristio!\n21/10/2020 · Komunalije\nMomir Mirković je platio preko 687.000 dinara za centralno grejanje iako, kako on kaže, niko ne spori da nije koristio grejanje.\nProblem je nastao jer toplana u Negotinu nije dozvolila Momiru da se isključi sa sistema daljinskog grejanja iako to mora da učini po Zakonu o zaštiti potrošača.\nMomir nam je rekao da je bio prinuđen da se isključi sa grejanja zbog nesrećnog spleta okolnosti.\nSupruga i ja smo 2012. godine ostali bez posla. Žena i ja smo se dogovorili da zatražimo da nas komunalno koje vrši grejanje isključi. Mislili smo d anaće biti problema jer zanmo da je to odobreno komšiji isod nas. Zahtev za isključenje sam podneo pre grejne sezone.\nMomir je shvatio da isključenje neće ići tako lako kada je od toplane dobio obračun. Na osnovu obračuna Momir je shvatio da JKP Badnjevo nije isključilo njegov stan.\nJa sam pozvao majstora koji radi u toplani. On je zavrnuo ventile na radijatoru, i obložio sa selotep trakom. U podrumu je zavrnuo ventile za vertikalu.\nKako Momir tvrdi od tog trenutka u svom stanu više nije imao centralno grejanje, već se grejao na druge načine, ali je toplana nastavila da šalje račune.\nKada su počeli da šalju račune za grejanje ja sam ponovo napisao drugi zahtev, pa onda još dva obaveštenje u kojima sam naveo da nemam grejanje da su mi radijatori hladni, isključeni. Ni na jedan dopius nisam dobio odgovor. – kaže Momir.\nMomiru je ovo bilo veoma čudno jer, kako nam je rekao, njegov prvi komšija, Milutin Vučičević nije imao bilo kakvih problema kada je hteo da se isključi sa daljinskog grejanja. Milutin nam je reako da je njegov stan isključen sa grejanja više od 10 godina uz saglasnost JKP Badnjevo koje vrši grejanje. Milutin nam je potvrdio da je postupio praktično isto kao i Momirejne sezone i molio da me isključe.\nJa sam pre početak grejne sezone pisanim putem zamolio toplanu da me isključi.\nMilutin nam je reako da je njegov zahtev prihvaćen praktićno odmah i da:\nDošla je stručna komisija toplane, odvojilu su grejna tela od napojnih cevi i posle toga su me zadužili da plaćam 10,8% od grejne površine.\nTadašnji direktor JKP Badnjevo, Golub Rajić objasnio nam je zašto su prihvatili Milutinov, a odbili Momirov zahtev da isključe grejanje.\nMi smo do 2009. dozvoljavali isključenje sa sistema daljinskog grejanja. Tada je Upravni odbor doneo odluku da je, do ugradnje delitelja pojedinačno isključenje zabranjeno.\nOvo znači da u vreme kada je Momir podneo zahtev isključenje po odluci preduzeća nije bilo moguće. Problem je samo to što je Zakon o zaštiti potrošača iz 2010. godine predviđao mogućnost da se potrošači isključe, pa je odluka Upravnog odbora JKP Badnjevo i odluka opštine – nezakonita.\nTo što je Momir sam isključio grejanje u svom stanu, dovelo je do toga da je time isključio i grejanje u stanu svog komšije. Milutin, Momirov komšija, kaže da je zbog toga dospeo u apsurdnu situaciju.\nOnog momenta kada je Momir isključio grejanje cevi napojne vertikale koje prolaze kroz prostor moga stan i idu ka njegovo stanu postale su hladne. – kaže Milutin.\nMilutinov stan je ispod Miomirovog, a na njihovoj vertikali se ne nalaze drugi stanovi. Zbog toga je sigurno količina toplote koju Milutinov stan dobija od toplane, postala gotovo potpuno zanemarljiva.\nJa sam se tada pismeno obratio JKP Badenjvo sa molbom da konstatuju tu činjenicu i ako je to tako da prestanu da traže da plaćam to što sam plaćao.\nKomisija je posetila njegov stan, ali kako nam je Milutin rekao, iako je konstatovala da je on u pravu, nije htela da mu da zapisnik, a JKP Badnjevo je nastavilo da šalje i dalje račune za istu površinu.\nMilutin je tada, smatrajući da je pravda na njegovoj strani, uradio nešto što ga je dovelo u nepriliku.\nPrestao sam da plaćam grejanje. Kada su ti računi narasli do 45.000 oni preko javnog izvršitelja tražili da platim. Na kraju mi je sudski izvršitelj uzeo više od 60.000 dinara.\nMomir je u znatno lošijoj situaciji. Sud u Negotinu je na osnovu činjenice da je Momir sam isključio grejanje, presudio da je on postupio nezakonito i da treba da snosi posledice.\nSud je pri tome potpuno zanemario to što je i JKP Badnjevo postupalo nezakonito, što nije dozvoljavalo korisnicima da se isključe iako je to dozvoljeno još Zakonom o zaštiti potrošača iz 2010.\nČak ni odluka Opštine Negotin, eufemistički rečeno, nije bila usklađena sa zakonom, ali posledice nezakonitog postupanja lokanih službenika trpe samo potrošači.\nOpština Negotin je, praktično, svojim nezakonitim postupcima naterala Momira da plati gotovo 700.000 dinara za uslugu koju nije koristio, što niko više i ne poriče.\nMomiru je JKP Badnjevo prestalo da šalje račune tek kada je on podneo prijavu tržišnoj inspekciji koja ipak postupa u skladu sa Zakonima.\nProblem je samo u tome što izgleda da zakoni ne važe za lokalne sudove i vlasti u Negotinu.


AleksaDeda - BJBikers Forum\nO članu AleksaDeda\nNekada Kawasaki ZZR 600 i Kawasaki ZZR 1100 a sada Yamaha TDM 850 3VD\nAleksaDeda je odgovorio članu MURICAMALA u Touring\nPozdrav TDM-asi, Trenutno je na oglasima, ako je neko zainteresovan za kupovinu ili imate nekog ko je u potraznji TDM-a 3VD neka se javi. Prodaje se do 30.04. 2019. godine. link: Yamaha TDM 850 WWW.POLOVNIAUTOMOBILI.COM Yamaha TDM 850, 1995. godište, Touring, vozilo prešlo 46000 km, Čačak. Cena 1.600 € - Motori - Polovni Automobili Za sve informacije stojim na raspolaganju. P.S.: ne izlazim iz sekte TDM-asa vec putujem u inostranstvo da doteram 4tx\nTDM-asi, potrebna pomoc ... !!! Da li neko ima da prodaje korman sa tegicima i prekidac stop svetla za 3VD??? Nisam bio tu nekoliko nedelja, i jutros zateknem oboren motor u garazi ... Hvala unapred !!!\nTrenutno nisam tu, ali moze moja devojka preuzeti majice. Mi smo sa stanom na Vracaru.\nUplacujem sutra, bio sam na putu !!!! Izvinjavam se ....\n1. Boris (ThePainkiller) - 3 kom (2x L, 1x ženski L) 2. Tomislav (TomyB) - 2 kom ( L ženski i L muški) 3. Lepi Aca ( Astral) - 5kom ( 2 x ženski M + 3 x XXL) 4. Aleksa ( AleksaDeda) - 2kom ( 2XL i M - zenski ) 5. Zoran(zocist) - 3kom(2 x XL i ženska M) 6. aspar - 1 kom (2XL) 7. shoyyka- 2 kom ( M + L )8. vidakn - 2 kom ( 1 kom. XL zenski model + 1 kom. 3XL muski model)9. Nikola 1 - 2 kom (XXL i XL)10. nikvuksa - 2 kom (1 XXL - muški model i 1 M ženski model) 11. Markone.bre - 1 kom (xl)12. marshall - 3 kom (XL)13. sachmo - 3 kom. (2x 2XL, 1x ženski M) 14. KTibor - 3 kom. (2x XL, 1x ženski L) 15. Bopk - 2 kom (XL) 16. Arpad (Arpad72) - 2 kom (L - muški, M - ženski)\n1. Boris (ThePainkiller) - 3 kom. 2. Tomislav (TomyB) - 2 kom (M i L) 3. Lepi Aca ( Astral) - 5kom ( 2 x M + 3 x XXL) 4. Aleksa ( AleksaDeda) - 2kom ( 2XL i M )\n@NIKOLA 1 ovako izgleda produzen vizir koji Ivan radi. Trenutno ga ja imam na svom motoru, odlicno je se pokazao... Pri tom, koristim cross kacigu, i nisam osetio udare vetra u "kacket" ni pri manjim, ni pri vecim brzinama ...\n@Astral a gde je zurka ??? Nego ekipo, potrebno mi je jedno pojasnjenje... Razlika izmedju 3VD i 4CN ? Prvi put se susrecem sa tim pitanjem, tek se jednu sezonu druzim sa Yamahom i rekao bih da smo jos uvek u fazi upoznavanja ... Hvala unapred !!!\nTrenutna priprema za zimski san ... Sutra nastavljamo ...\nTDM-asi, da li ste raspolozeni za jedno okupljanje u aprilu ??? Hteo sam jos pre da predlozim... Predlazem kod mene na rancu, to je na par kilometara od Cacka... ko bi dosao ranije, ima smestaj naravno...\nJa vec drugu sezonu koristim Petronas Linx 4t 15w50, cena je oko 680din/1L... ako je neko zainteresovan da uzimamo na vecu kolicinu, cena moze biti jos manja ...\nGume koje su izmedju kucista filtera vazduha i karburatora... I dalje sam u fazi potrage, nigde ih nema... Cak sam trazio i po kataloskom broju...\n@bdada @bocca_bastard @Astral Hvala za info, kako su te gume dosle tako ce i otici... Doduse, prednja je otisla a zadnja je ostala i nju gledam da poklonim ... kog proizvodjaca bi preporucili ? Do sada sam imao Mischelin PR 3...\nDa li je neko imao iskustva sa zadnjom gumom dimenzije 160/60 R17 ??? Da pojasnim, dobio sam gume na poklon, prednja je standardne dimenzije a zadnja vec pomenute ... i kakva su misljenja i iskustva sa gumama Metzeler?\n@bdada Palio sam ga bez sauha, a eto vidis, to mi je propust... koliko je potrebno da ga zavrnem ??


Roling Stonsi pevali Bitlse - Radio Bravo Kragujevac\nDJ ZED Time\nEtrovanje sa Nemajom\nEURO Top 44\nFM Top 10\nSlušajte na uživo: Radio Bravo 103,7MHz | Narodni FM | House\nutorak, 11 oktobar 2016 11:12\nRoling Stonsi pevali Bitlse\nZa mnoge rokere je šezdesetih godina prošlog veka glavno pitanje bilo: „Bitlsi“ ili „Stounsi“? Prve večeri američkog festivala velikana rokenrola, „Dezert tripa“, koji se održava u kalifornijskoj pustinji, „Stounsi“ su na iznenađenje posetilaca odali priznanje svojim nekadašnjim navodnim rivalima.\nMik Džeger, frontmen „Rolingstounsa“, pred 75.000 ljudi rekao je da grupa želi da učini „nešto čudno“, odnosno da izvede pesmu\n„jedne velike grupe“.\nTada su krenuli sa numerom Come Together, pesmom s pretposlednjeg albuma „Bitlsa“, legendarnog Abby Road-a.\nBio je to trenutak za pamćenje sa prve večeri „Dezert tripa“ (Desert Trip), festivala koji u Kaliforniji okuplja najuticajnije rokere u istoriji: „Stounse“, Pola Makartnija, Rodžera Votersa, bend "The Who", Boba Dilana i Nila Janga.\nFestival je u petak otvorio Bob Dilan, kada je odsvirao neke od svojih najpoznatijih pesama iz šezdesetih godina 20. veka. „Stounsi“ su posle njega još jednom demonstrirali svoju fenomenalnu energiju iako su svi, osim gitariste Rona Vuda, dobro prešli sedamdesetu.\n„Nećemo večeras zbijati šale o godinama, ali dobrodošli u starački dom za nežne engleske muzičare“, našalio se Džeger.\nPočeli su sa Start Me Up, završili sa I can't Get No Satisfaction, a između odsvirali svojih 17 klasika i jednu pesmu s novog albuma. „Dezert trip“ će u dva vikenda privući oko 150.000 ljudi.\nKoju ste domaću seriju gledali najviše puta?\nSelo gori, a baba se češlja - 10.8%\nBela lađa - 9.8%\nBolji život - 27.5%\nVruć vetar - 4.9%\nKamiondžije - 15.7%\nPolicajac sa Petlovog brda - 4.9%\nStižu dolari - 0%\nOtpisani - 11.8%\nSrećni ljudi - 9.8%\nPorodično blago - 4.9%\nGlasanje u ovoj anketi je zavrseno u: 31 dec 2013 - 00:00\nCopyright © 2012 Bravo FM Kragujevac. Created by: WebPortal Internet Solutions


BIA i VBA ne znaju o vezama Šariæa - B92\nBIA i VBA ne znaju o vezama Šariæa\nBeograd -- Premijer Ivica Daèiæ dobio je pismeno saopštenje od BIA i VBA da ne poseduju informaciju o tome da je jedan aktuelni èlan vlade razgovarao sa Darkom Šariæem.\nIzvor: Beta, Politika, Tanjug nedelja, 20.01.2013. | 13:55\nKako volim ove sto nasedaju na ovakve gluposti! Pa oni znaju ko je sta rucao kog dana, a da ne znaju gde je ovaj? On vec sedi kod njih u pritvoru i pregovara: osudjenik ili svedok saradnik. Sta mislite sta ce biti? :)\n(Peta Mika Paja, 20. januar 2013 22:08)\nA jel zna VOA?\n(Lepa Gaga, 20. januar 2013 21:45)\nЗашто имам неки осећај да ће вам Вучић све што не знате објаснити у скорије време?\n(Двоглави арапин, 20. januar 2013 20:21)\nOni samo prave smicalice u politici a sve sto treba da rade to bolje znaju strane sluzbe to trebalo davno raspustiti stetocine.\n(Laki, 20. januar 2013 20:11)\nDa li ne znaju?!\n(bankar, 20. januar 2013 20:07)\nOdmah raspustiti obe orgamnizacije jer ne sluze nicemu sem vlastitoj koristi neznalica koji u njima stoje na platnom spisku.\n(simonida, 20. januar 2013 19:54)\nCak Noris : " Ja jedini znam ko je taj ministar "\n(dekan, 20. januar 2013 19:03)\nJok, ja znam xD\n(radenko, 20. januar 2013 17:33)\nmožda sad ne znaju ali saznaæe zato što su tu gde jesu i treba da rade na tome\n(mihajlosm, 20. januar 2013 16:30)\nNe znam nijednu drugu sluzbu koja bi mogla da zna gde se nalazi Saric osim BIA i VBA\n(Ludi Milojko, 20. januar 2013 16:13)\nšto volim reèi iz jedne pesmice,,mali je ovo grad u njemu sve se zna\n(mihajlosm, 20. januar 2013 10:58)\nOd traèa do istine je dalek put...obièno kad svi sve znaju, niko ništa ne zna.\n(bezimena, 20. januar 2013 15:57)\nMozda oni ne znaju nista,ali ti to sigurno znas...\n(Milance, 20. januar 2013 15:49)\nPa zasto ih onda placamo ako ne znaju tako nesto elementarno? Pa oni, zaboga, zato i postoje. Ili hocete da nam kazete da je Saric sve to onako na svoju ruku? Pre nego sto vam poverujem moram da skoknem do obliznjeg drveta da uskladistim zir za zimu.\n(Aleksandar, 20. januar 2013 15:35)\nPa pitaj onda Dinkiæa, možda on zna.A u stvari nemoj, i on æe dati potvrdu da ništa nezna.\n(saša, 20. januar 2013 15:09)\nako oni ne znaju ko onda zna?\n(banda pokvarena, 20. januar 2013 15:08)\nDaèiæu,zašto tražiš informacije od bezbedonosnih službi,taži od "kurira".Oni su to objavili,oni "znaju" i svaki dan bombarduju ovo društvo izmišljotinama\n(gen.Paton, 20. januar 2013 13:42)\nU Daèiæa nemam ni trunke poverenja.\n(banozio, 20. januar 2013 13:36)\nzna DEA al pazi da vam ne oda svog saradnika!\n(Ekipa, 20. januar 2013 13:14)\nMožda se prièa o Šariæu odnosi na pokrajinsku vladu, a ne na republièku!?\n(boža pub, 20. januar 2013 12:53)\n25107/BIA-nije-opstina-da-izdaje-potvrde-pa-ni-Vucicu A evo sada i Daèiæ ima potvrdu od naših službi. (View, 20. januar 2013 10:25 Istina da nije opstina,ali je BIA pod direktnom kontrolom vlade i njoj polaze izvestaje(i parlamentu bar jednom godisnje).S obzirom na poznatu istoriju i delovanje tajnih sluzbi jos iz vremena komunizma vrlo je bitna kontrola istih.\n(big, 20. januar 2013 12:38)\nPa sam je vuèiæ priznao da od 15 nekih potencijalnih funkcionera nijedan nije prošao bezbedonosnu proveru,a za šariæa tobože nisu ni èuli iako je uz pomoæ agencije za privatizaciju èije su funkcionere instalirali politièari,pokupovao pola države.Pohapsiti sve direktore agencije za privatizaciju i politièare koji su ih postavili.\n(bogumil, 20. januar 2013 11:25)\n...onda je ovo sreæna vlada jer ne može da se naðe nijedan ozbiljan politièki razlog zašto bi pala", rekao je Daèiæ.\nPa, recimo zato što graðani Srbije mogu da pomru od gladi, dok vi ISKLJUÈIVO jurcate nekog krimosa i pljujete politièke protivnike svakodnevno! Ili... možda mi nismo shvatili da je to u stvari jedini zadatak ove sreæne vlade!\n(Gabi, 20. januar 2013 11:18)\nnaravno da znaju, ali sigurno nece to reci nama\n(galtar, 20. januar 2013 10:59)\nŠta kaže Uprava kriminalistièke policije? BIA i VBA nemaju informacije za vezu izmedju Šariæa i èlana Vlada, pa oni nemaju informaciju ni gde je Šariæ , a kamo li šta drugo. Ivice drma ti se fotelja, daleko si ti od premijera i ministra. Podnesi ostavku, otišao si u Brisel, a rekao si da neæeš. Toliko o tebi.\n(agent, 20. januar 2013 10:56)\nIvice, svaka cast. Jedini si real politicar na ovim prostorima. Koliko sam bio uplasen kad si postavljen za Premijera, toliko sam sad relaksiran. Mudar si, obrazovan, pametan ali jos ti zaboravljam 90-te. Moras da radis jos vise, bolje. Za sad 4 od 5\n(nislija, 20. januar 2013 10:54)\nOvo je samo bio pokušaj da se destabilizuje vlada , pa su proturane polu informacije. Nismo ni poverovali takvim informacijama znajuæi da su prilokom sastavljanja vlade vršene ozbiljne provere za svakog èlana.\n(Sokolac, 20. januar 2013 10:50)\nBIA i VBA su jedne amaterske i politièki obojene organizacije, kako je moguce da vam Albanci u Preševu postave spomenik a da sluzbe to nisu ispratile i predupredile. Bavite se samo prišluskivanjem izmedju sebe, jedni protiv drugih, nameštanjem, ucenjivanjem i to javno da svi znaju!\nJoš jedan dokaz da su to neupotrebljive službe za profesionalnije zadatke je to što potp. vlade Gosp. Vuèiæ koristi informacije i usluge nemaèke obaveštajne službe koja aktivno saraðuje sa njim i uèestvuje u organizaciji njegove bezbednosti.\n(boris, 20. januar 2013 10:48)\nMa kako da ne, BIA i VBA znaju sta sam ja jutros jeo a kamo li da ne zna gde je tako krupna zverka.\n(Zrak, 20. januar 2013 10:43)\nOnda treba raspustiti i jedne i druge jer su katastrofalni u svom poslu..\n(Hmm, 20. januar 2013 10:41)\nZasto se bas ti Ministre brines o tome???? Videcemo da li znaju nesto o tome, polako.....\n(Jovan, 20. januar 2013 10:40)\nverovatno da æe uskoro biti obavešten,da neæe ostati kao neki ranije,NEOBAVEŠTENI\n(mihajlosm, 20. januar 2013 10:38)\n"Premijer Ivica Daèiæ dobio je pismeno saopštenje od BIA i VBA da ne poseduju informaciju o tome da je jedan aktuelni èlan vlade razgovarao sa Darkom Šariæem" ...\nOvo me podseti na èuvenu pismenu potvrdu koju je svojevremeno Vuèiæ dobio od BIA da nije strani plaæenik/špijun/agent ili šta god. [link]\nA evo sada i Daèiæ ima potvrdu od naših službi. A mi svi smo veverice i verujemo da je Darko kupovao silnu državnu imovinu bez pomoæi ikoga iz vlasti, bilo aktuelne, bilo prošle.\nNo, Srbija k'o Srbija. Nikad od nje država.\n(View, 20. januar 2013 10:25)\nJa zaista verujem da ova Vlada cini sve da na najbolji moguci nacin resi probleme u Srbiji! Ukoliko postoji sumnja da je neko saradjivao sa Saricem to ce se vrlo brzo otkriti!\n(Strumfeta, 20. januar 2013 10:09)\nSmejurija. Službe bezbednosti ne znaju gde je i sa kim je saraðivao najveæi narko diler u regionu, plus najveæi kkupac u Mlaðinoj privatizaciji.\nZa plakati !\n(Bojan, 20. januar 2013 09:54)\nZnaèi Vuèiæ laže?\n(Dejan, 20. januar 2013 09:47)


Raska Bračković-Denjalić, dugodišnja šefica Ureda za odnose s javnošću, otišla u penziju | BL!N Magazin\nRaska Bračković-Denjalić, dugodišnja šefica Ureda za odnose s javnošću, otišla u penziju\nEkran 18.06.20, 15:42h\nOna je, nakon uspješne novinarske karijere, preuzela vođenje Ureda za odnose s javnoću u vrijeme mandata Edhema Bičakića. Brojne kolege novinari imaju za mkem dugodišnji rad u Vladi Federacije BiH samo riječi pohvale\nDugogodišnja šefica Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH Raska Bračković-Denjalić od danas je zvanično u penziji. Tu je vijest objavila poznata novinarka Arijana Saračević-Helać na svome FB-u:\n“Briljantna televizijska karijera, a onda kao direktorica Ureda za odnose s javnošću Vlade Federacije BiH bez greške, isprati sedam premijera. Posljednjih mjeseci, u vrijeme pandemije, itekako je nedostajala. Naša Raska, od danas u zasluženoj penziji. Možete misliti, novinarka bez greške u karijeri, doživjela penziju. Da joj svaki dan bude divan, da nam bude zdrava i nasmijana, a da nas i dalje malo ruži, okuplja i ohrabruje. Naša Raska”, napisala je Arijana.\nOva vrsna novinarka je vodila ovaj važni vladin ured u vrijeme dok su premijeri u Vladi Federacije BiH bili Edhem Bičakčić, Alija Behmen, Ahmed Hadžipašić, Nedžad Branković, Mustafa Mujezinović, Nermin Nikšić i Fadil Novalić.\nProteklih pet-šest mjeseci je, zbog zdravstvenih problema, uglavnom bila na bolovanju, ali, kako se saznaje, ne planira završiti u potpunosti svoju novinarsku karijeru.\nZasad nema informacija ko će biti njen nasljednik u Uredu za odnose sa javnošću Vlade Federacije BiH.


SASLUŠAN zbog prijave bivših ministara\n"Ta izjava je bila moj lični stav koji je utemeljen na percepciji koju veliki broj građana u Crnoj Gori dijeli sa mnom i istovremeno je utemeljena na velikom broju relevantnih međunarodnih izvještaja naših strateških partnera Evropske komisije i SAD, nevladinog sektora... ", kazao je Milatović nakon saslušanja\n17063 pregleda\t15 komentar(a)\nMinistar ekonomskog razvoja Jakov Milatović kazao je nakon saslušanja u svojstvu građanina, u Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici, da ostaje pri svom ranije izrečenom stavu koji je kazao u maju na sjednici Odbora za ekonomiju i budžet u Skupštini, kada je izjavio kako do sada nije bilo ministara koji nijesu krali.\nZbog te izjave krivičnu prijavu protiv njega su podnijeli ministri iz prethodne Vlade: Sanja Damjanović, Predrag Bošković, Suzana Pribilović, Dragica Sekulić i Aleksandar Bogdanović.\n"Ta izjava je bila moj lični stav koji je utemeljen na percepciji koju veliki broj građana u Crnoj Gori dijeli sa mnom i istovremeno je utemeljena na velikom broju relevantnih međunarodnih izvještaja naših strateških partnera Evropske komisije i SAD, nevladinog sektora... ", kazao je Milatović nakon saslušanja.\nOn je citirao djelove Strategije o proširenju EU iz 2018. godine i izvještaj Evropske komisije od prošle godine u kojima se navodi, između ostalog, da je korupcija u Crnoj Gori prisutna na visokom nivou.\nOn je kazao da je sada na ODT-u potez da li će podići krivičnu prijavu protiv njega ili će je odbaciti.\nNaveo je da mu je drago što je ažurno bio pozvan da u svojstvu građanina da izjavu, ali i izrazio očekivanje da će isto tako tužilaštvo puno efikasnije i ažurnije reagovati na krivične prijave koje su u proteklom periodu podnosili Vlada i nevladine organizacije.\n"Pozivam Tužilaštvo da svi zajednički brže i efikasnije djelujemo kada su u pitanju procesuiranju krivičnih djela", poručio je Milatović.\nJakov MilatovićODTSanja DamjanovićSuzana PribilovićDragica SekulićAleksandar Bogdanović\n24.01. 11:53 h\t72\t120681\n24.01. 13:07 h\t608\t104287\n24.01. 15:04 h\t117\t67603\n24.01. 14:36 h\t266\t67245\t8\n24.01. 06:45 h\t499\t59192\n24.01. 20:07 h\t124\t121


“Ovoliko jaèanje dinara nije smelo da se desi” - B92.net\n“Ovoliko jaèanje dinara nije smelo da se desi”\nBeograd -- Profesor ekonomije Dejan Šoškiæ izjavio je da je glavni razlog jakog dinara restriktivna monetarna politika u Srbiji.\nIzvor: N1 petak, 22.09.2017. | 10:52\n“Mi smo imali inflaciju koja je bila ispod donje granice inflacionog cilja sa relativno visokim kamatnim stopama u dinarima i sa drugim elementima monetarne politike koji bi se mogli tumaèiti da su bili restriktivniji nego što je bilo nužno. I to je u tom trenutku davalo rezultat koji su mnogi želeli, a to je stabilnost deviznog kursa”, objasnio je Šoškiæ.\nBivši guverener NBS dodaje da se sada, meðutim, vidi da takva politika ima svoju cenu koja je dovela do jaèanja dinara.\n“I ono što je vrlo važno, moramo reæi, restriktivnija monetarna politika ima za posledicu ne samo jaèanje dinara nego, sa druge strane, i manju ekonomsku aktivnost u zemlji”, upozorava Šoškiæ.\nJaèanje domaæe valute smanjuje konkurentnost domaæih proizvoda i usluga na meðunarodnom i domaæem tržištu. Ovakva situacija pogoduje svim uvoznicima i svim dužnicima u evrima, koji imaju prihode u dinarima, ali i špekulatnima koji zaraðuju na kursnoj razlici.\nJaèanje dinara, tvrdi Šoškiæ, destimuliše priliv investicija i jaèanje izvoza.\n“Suština srpskog problema i rešenja jeste konkurentna privreda i izvoz, a tome svakako ne doprinosi jaèanje domaæe valute, koje nije utemeljeno na velikom izvoznom potencijalu ili uspehu u meðunarodnoj razmeni nego iskuljuèivo restriktivnom politikom i prilivom špekulativnog (kratkoroènog) kapitala”, navodi on.\nŠoškiæ smatra da ovoliko jaèanje dinara nije smelo da se desi, posebno u situaciji kada imamo veæu inflaciju u Srbiji nego u Evrozoni.\nTvrdi da Srbija mora da se usaglasi o tome kakvu monetarnu politiku æe voditi, u suprotnom ova situacija, koja ne odgovara domaæoj privredi, može potrajati\n“Mi tvrdimo da gaðamo na inflaciju, a u stvari sve vreme gaðamo kurs”, tvrdi Šoškiæ.\nMedijski udar: Spremaju odbranu od Netfliksa\nTramp kritikuje, STO ostaje bez dogovora\nEkonomisti: Najveæa sila trpi najveæe gubitke\nSrbija èetvrtak 14.12. 10:13 Komentara: 10\nPosao Amerikancima: Kosovo dobija TE od mlrd. EUR\nPriština -- Vlada Kosova postigla je sporazum za izgradnju nove termoelektrane "Kosova e Re" (Novo Kosovo) u kojoj æe biti investirano više od milijardu evra.\nSrbija èetvrtak 14.12. 13:24 Komentara: 0\nDug za BG vrtiæe pao skoro 50%, 100 mil. RSD manji\nBeograd -- Ukupan dug roditelja beogradskim vrtiæima iznosi 123,8 miliona dinara, što je za 43,7 odsto manje u odnosu na decembar prošle godine.\nSrbija èetvrtak 14.12. 12:07 Komentara: 1\nSrbija èetvrtak 14.12. 08:41 Komentara: 4\nSrbija sreda 13.12. 19:42 Komentara: 5\nSrbija èetvrtak 14.12. 09:34 Komentara: 1\nSrbija èetvrtak 14.12. 09:47 Komentara: 1


Da li Covid-19 pasoši omogućavaju ili zapravo sputavaju slobodu kretanja? - Biznis.rs\n24.2.2021 14:31 Izmenjeno: 08:17 Autor: Marko Miladinović 8\nDok sve više svetskih vlada razmišlja o uvođenju Covid-19 pasoša i elektronskih sertifikata o vakcinisanju, istovremeno raste i broj zabrinutih kritičara. Na prvom mestu,...\nDok sve više svetskih vlada razmišlja o uvođenju Covid-19 pasoša i elektronskih sertifikata o vakcinisanju, istovremeno raste i broj zabrinutih kritičara. Na prvom mestu, borci za ljudska prava strahuju da će menahizam ovakvih putnih dokumenata zapravo dovesti do diskriminacije onih grupa koje su bile najizloženije ili najvulnerabilnije tokom pandemije, a možda nemaju sredstava da plate testiranje, pa i lečenje u pojedinim zemljama.\nPoslednji u nizu državnika koji je najavio uvođenje neke vrste dokumentovane potvrde o imunizaciji bio je britanski premijer Boris Džonson (Boris Johnson), ali čak je i on primetio nelagodnost kod određenih predstavnika medija po tom pitanju pa je izjavio da će “vlada Velike Britanije pažljivo voditi računa da ne dođe do ekskluzije, diskriminacije ili zloupotrebe privatnih podataka”.\nIstraživanje Royal Society ističe da uvođenje putnih isprava koje mogu da omoguće nesmetano putovanje imunizovanih pojedinaca, iako iz njihovog ugla predstavlja pomak u slobodi kretanja, s aspekta onih ljudi koji nemaju pristup vakcinama, pa čak ni testovima, u stvari ograničava slobodu. A što je najgore od svega, kao negativnu prognozu Royal Society naglašava mogući dalji razvoj ovakve prakse kroz zabranu dolaska na posao nevakcinisanim osobama, i u svom zaključku insistira da u tom slučaju njima mora da se garantuje zadržavanje radnih mesta.\nOd velikih evropskih ekonomija, Francuska se u ovom trenutku najviše drži po strani, no u njoj se istovremeno održava i najburnija diskusija na tu temu. Francuska ministarka kulture Rosalin Bašelo (Roselyne Bachelot) izjavila je da, kao borac za slobodu, ne može da podrži uvođenje specijalnih pasoša, jer bi to bio “korak unazad”. Pa opet, prema najnovijim istraživanjima javnog mnjenja, šest od deset anketiranih Francuza rado bi prihvatilo da poseduje pomenuti sertifikat, ukoliko bi im to pomoglo da idu gdegod požele.\nS druge strane, ministar zdravlja Olivije Veran (Olivier Véran) više puta je naglasio da je prerano da se razmišlja o uvođenju vakcinalnih pasoša, ne samo zato što je premali udeo francuskog stanovništva tek primio prvu dozu vakcine (oko 2,5 miliona ljudi), već i zato što i dalje ne mogu da se sagledaju prave posledice masovne imunizacije, odnosno da li ovakvo administriranje leka uopšte ima dugoročnog učinka u sprečavanju dalje transmisije bolesti.\nTaj njegov stav u suštini dele i predstavnici Svetske zdravstvene organizacije. Njihov zaključak u poslednjim obraćanjima je da ipak treba još malo sačekati sa takvom odlukom.\nFon der Lajen poziva na obavezno uvođenje\nDakle, u čitavoj EU za sada ne postoji konsenzus, između ostalog i zato što je otprilike tek tri odsto stanovništva u evro-bloku primilo prvu ili obe doze vakcine. Među najvećim zagovornicima za uvođenje Covid-19 pasoša za međugranično kretanje spadaju one države koje na taj način žele da povrate narušene ekonomije za vreme predstojeće turističke sezone, pre svih Grčka i Španija.\nVeliko je pitanje da li će gorepomenuto čovekoljublje i zabrinutost evropskih boraca za ljudske slobode imati isti entuzijazam kada se primeni prema ljudima druge nacionalnosti. Na primeru sirijskih emigranata prethodnih godina imali smo prilike da vidimo veliku diskrepancu između želja i mogućnosti unutar EU.\nPredstavnica Evropske komisije Ursula fon der Lajen (Ursula von der Leyen) podržava utvrđivanje jedinstvenog EU sertifikata o vakcinaciji, i čak želi da ga uvede kao “zdravstvenu obavezu”, a grčki premijer Kirjakos Micotakis je bio među prvima koji je najavio dolazak stranaca sa takvim dokumentima, i potpisivanje više međudržavnih sporazuma sa zemljama iz kojih u Grčku tradicionalno dolazi najviše turista.\nMeđu njih svakako spada i Srbija. Prvobitni razgovori jesu vođeni između ministara dve zemlje o sprovođenju ovog nauma, međutim do potpisivanja važećeg bilaterlanog sporazuma još uvek nije došlo.\nNo, kada samo kod Evropske komisije, ona je juče zasedala i donela odluku da šest članica EU – Belgija, Danska, Finska, Nemačka, Mađarska i Švedska – moraju u narednim danima što je pre moguće da popuste kriterijume za ulazak stranih državljana jer je došlo do povećanja tenzija usled “slabijeg protoka robe”, a i nabrojane zemlje su pooštrile mere ulaska oglušujući se o generalne zajedničke smernice EU, usled straha od izbijanja trećeg vrhunca pandemije korona virusa.\nSve u svemu, već neko vreme vlada velika neusaglašenost po pitanju uvođenja putnih dozvola, sprovođenja mera, kao i efikasnosti vakcinacije na prostoru čitavog evropskog kontinenta.\nVeć u decembru pojedini indijski turoperateri počeli su da nude putovanja u London i Njujork gde bi putnici mogli da prime vakcinu protiv korona virusa, a cena celokupnog aranžmana iznosila je oko 1.500 evra. Jedna agencija sa Floride organizovala je putovanja u Izrael za izraelske državljane mlađe od 65 godina koji žive u SAD, naravno radi vakcinacije, imajući u vidu da je ova zemlja trenutno vodeća u svetu po rezultatima masovne vakcinacije.\nAko tome dodamo i nedavno vakcinisanje hrvatske spisateljice Vedrane Rudan u Beogradu, uz prateće pohvale organizaciji srpskog zdravstvenog sistema, može se reći da “vakcina-turizam” može da uhvati korena i u našoj zemlji, pogotovo ako uzmemo u obzir trenutno jako dobre statističke pokazatelje imunizacije. U Srbiji je do sada vakcinisano približno 4.000 stranih državljana.\nSlovenački portal 24UR piše da vakcinalni turizam takođe sve više postaje deo “nove stvarnosti” jer isporuka naručenih doza kasni svuda u svetu, ne samo u EU, te da će bogati pojedinci rado izdvojiti sredstva da što pre, i bilo gde, dođu do vakcine. U tom smislu, ni izbor kineske Sinopharm ili ruske Sputnik V vakcine ne bi trebalo da predstavlja problem, jer iako još uvek nisu akreditovane u nekoj od zemalja EU, izgleda da je to samo pitanje trenutka, u nedostatku cepiva proizvođača AstraZeneca, Pfizer-BioNTech ili Moderna.\nCOVID-19 COVID-19 PASOŠI EVROPSKA KOMISIJA EVROPSKA UNIJA FRANCUSKA PASOŠ SINOPHARM SPUTNIK V SRBIJA URSULA FON DER LAJEN VAKCINA PROTIV KORONA VIRUSA VAKCINACIJA VELIKA BRITANIJA\nTESTIRANJA COVID VAKCINA OSNAŽILA EVROPSKE AKCIJE Pozitivnija kretanja…\nZABRANA KRETANJA U SRBIJI DO UTORKA U toku najduži policijski čas\nOGRANIČENJA KRETANJA ZAUSTAVILA BRITANSKU EKONOMIJU Pad BDP u novembru 2,6 odsto\nČini mi se da još uvek nije poznato koliko dugo zapravo traje dejstvo imuniteta stečenog vakcinom, navodno dve godine, stoga je malo preterano komplikovati dodatno sa tim vakcina pasošima\nKratka horor prica.\nOvo se moglo i očekivati… Samo je pitanje koliko su pouzdane vakcine i kako će se to u budućnosti odraziti po naše zdravlje…\nBice kako odluce za kovid pasose. A narod bi trebao da se vakcinise prvenstveno radi svog zdravlja naravno, ako zeli da primi vakcinu.\n25.2.2021 #6 Author\n28.2.2021 #7 Author\nRano je doneti takvu odluku, jer sta onda, ako je dejstvo vakcine kratko. Jos nije ispitana. Vakcinalni turizam je samo prilika za novi biznis


Zemlja ponosa ili srama? - E-stav\nDržava u kojoj režim sistematski koristi laž kao kamen temeljac, a korupciju, masovne zločine, gušenje slobode, glad naroda, negiranje manjina, opstrukciju zakona ili svoju zaostalost – naziva stubovima napretka, obično zakenja postavljanjem krovne konstrukcije koja bude preteška za klimavu građu.\nHvalospev o neimarstvu i prolivenom znoju u toku gradnje velelepnog dvorca demokratije, obično preraste u pretnju mistrijom zakona, kada budući stanari počnu da se pituju – kako će svi da žive u šupetini koju prvi Zapadni povetarac može da sruši?\nToliko su se zaneli pričom o inostranim dostignućima i stubovima lopovluka, da ne primećuju da će im ova – domaća (divlja) gradnja uskoro presesti. Soće nemaju više maltera za krpljenje, a Evropska inspekcija čeka li čeka. Samo što ne zakucaju na vrata (ako uopšte i nađu vrata na ovoj našoj šupi od demokratije) i kažu: ”Majstori, može kafica?”.\nOva građevinska euforija u vezi razvijanja demokratije postaje svakim danom jasna potvrda da vladajuća garnitura nema blage veze sa razumom i da se nalazi pred kolapsom. Najtužniji deo je taj, da su svoju lažnu koncepciju o prosperitetu počeli da primenjuju i na same sebe.\nViziju o grandioznosti poduhvata potvrdjuju i postavljanjem ogromnog tepiha na sred šupe, ispod koga nesmetano pometu sve što im kvari doživljaj:\nNezaposlenost, manjine, paragrafe zakona, lošu literaturu, bankrotsvo, račune o inostranim troškovima, sirotinju, ugovore o prodaji državnih dobara, po neki odsečeni prst, specijalne lopate za prevaspitavanje, dokumentaciju o zločinackim delima, itd.\nZa “metenje” pod persijanac imaju koaliciju, ekstremiste, i ostale volontere – čistače, koji se prosto utrkuju ko će bolje da izglanca pod. Kada tepih počne da liči na šator, trk do Gazde, da vide šta dalje. Gazda, ko’ svaki gazda – popizdi, pa onda “konstruktivno” predloži da pređu u mračni podrum.\nPodrumčina ionako drži taj temelj demokratije koji su do sada nesebično gradili, a brate, ima i katančinu. Ključ? Na sigurnom!\nZa podrum je već zadužena manja družina koja ne izBIA iz memle, na čelu sa buldogom koji čuva ključ u koferčetu. Tu već trebaju kožne demokratske gaće, ljubav ka životinjama i podobnost koju samo odabrani Srbi imaju. Oni (ne)patriotski izrodi koji su se “samo” rodili u Srbiji, i znaju šta se čuva u podrumu – kosturnici, mogu lako i završiti u njemu. Još jedna (imigrantska) manjina bez ikakvih prava, koja je izdala narod. Kakav ključ?! Uopšte ga ne tražite! E ako želite da budete donator, lako ćemo vas kategorisati u patriote. Bar dok pare ne spičkamo.\nUz određenu podobnost (po zasluzi) ide i ukaz o privremenom otvaranju, kako bi se nagomilano đubre pred kućom smandrljalo po hitnom postupku.\nOvog puta, ide malo teže.\nNabubrio i memljivi podrum od silnog istorijskog lopatanja. Tu se nije melo, nego lopatalo, a i guralo buldožerima. Prostor nekad beše ogroman, ali se stesnio od višedecenijskih metoda demokratizacije. Taj podrum su vrhunski srpski neimari ostavili samo za ličnu upotrebu. Natrpali su sve što im je kvarilo doživljaj neimarstva;\nČiča Dragoslava, inforbiroovce, liberale, belosvetske teroriste – do izanđalih heroja- kriminalaca, Stambolića, Ćuruvije, nekoliko hiljada ne-Srba, Prvog i Pravog Predsednika, više komada novinara/humanitaraca, olupine kamiona za “doterivanje” poretka, viška nepodobnih gradjana, “par” JUL-ovskih biznis varijacija, ratnih profitera, dokumentaciju za “preporod” Srbije, Dafininu i Jezdinu čaroliju, tone odštampanog novca, droge i oružja. Naslo se utočište i za žive demokrate poput Mladića, Dabića, Ulemeka, i ostale borce za srpski preporod, neuspele atentate, kontejnere sa leševima, političke imunitete, kosovske žrtve (spske i albanske), pale “borce” i osakaćene invalide iz Vukovara (hrvatske, srpske, crnogorske), i po neki zataskani deal sa Kipra.\nKatanac bude otključan svaki put kada treba napraviti malo mesta u podrumu ili ožicati koju kintu – u ime napaćenog naroda. Pokajanje koje samo demokrata Plavšićeva može da iskoristi za spas rođene bulje, slabo pali kad je reč o priznavanju kolektivne greške ili zlodela koje se ignoriše.\nTo nije bilo zacrtano u planu izgradnje modernog društva kakvo imamo danas, kao ni činjenica da će podrum jednog dana zahtevati generalku. Generalno čišćenje je veoma lako, ali ne odgovara establišmentu i armiji metlodržaca. Za njihovu građevinu demokratije postoji (neminovni) Zapadni povetarac Ili (manje mogući) narodni bager.\nOvaj narodni bager su poprilično razmontirali, pa ga raja non-stop sklapa. Taman ga sklopi, a oni sakriju ključ. Nađu ključ-fali gorivo. Nađu gorivo-nema delova. Naučila bratija da manipuliše narodnim bagerom, pa zeza. Narod nema druge, neće zbog Kosova, Mladića, ili muslimana na svoje u Centrali. Neki odustaše, a neki kao i obično, čekaju da posao uradi neko drugi – za njih. Navikla ih Centrala da đonjaju i primaju plate, pa ih zabole za bager. Ta mala skupina će se snaći kao i do sada. Kako dune vetar – tako se oni i okreću. Laprdaju o bagerima, a zabole ih kurbla i za jedne i za druge, a još više za napredak.\nZapadni vetar im nije mio, pa ne vide istinu da Kosova nema više, Mladić u podrumu, a za pobijene muslimane svi znaju – osim njih. Od silnog nepriznavanja povetarca, ne vide da Centrala već ima deal sa tim istim “neprijateljem”.\nSvet je podavno iskolacio oči i podsmeva se poduhvatima još jednog režima koga sigurno neće podržati. Od vajkada titraju mudanca diktatorima, pa im iskustvo i ne manjka. Daju im džeparac, puste ih da podivljaju, pa posle kazu –ajd’ u pičku lepu materinu. Zasto bi i ovaj režim bio poseban?\nDajte Mladića, pa onda pare – oni iskopavaju Dražu;\nPriznajete već Vojvodinu – oni trabunjaju o regionima;\nGde je Koridor? – oni se vade na rome i prave konjske staze;\nBorba protiv korupcije – oni hapse Jocu i jure dilere tabletama za smirenje;\nSocijala za najugroženije – oni uplate 10 evra trudnicama;\nPrava za manjine – oni prebijaju navijace i homiće;\nUkidajte administraciju – oni zapošljavaju;\nZaposlite nezaposlene – oni otpuštaju samo one koji zaista rade;\nEvo vam NATO – oni brane ceo Balkan sa pet Sadamovih aviona (Ruske proizvodnje)\nEvo vam savet EU (vrhunske diplomate) – oni čekaju Putina da se izjasni (1 komad)\nI tako do demokratije Envera Hodže – velikog mislioca i idola generacija.\nPravio je samo bunkere i podrume, a kada dodje do generalke, zaključa, ključ baci pa napravi novi – čisto da se nadje…\n21. septembra 2009. u 09:18\nKad pomenu stubove… Slušam prekjuče Peru Lukovića u „Peščaniku“ u vezi Tadićeva četiri stuba. „Amerika, Brisel, Moskva i Peking. Zamisli tu gimnastičku pozu na mapi“. 🙂\n21. septembra 2009. u 10:36\nSrbija, buduća stonoga 🙂\nBuduća cirkuska artistkinja, navali narode, zemlja od gume, još samo danas u vašem gradu 😆\n21. septembra 2009. u 14:26\nDesnu nogu staviš na Moscow, levu nogu na Beijing, desnu ruku na Brisel, levu ruku na New York, dobiješ qrc posred Srbije.\nMože i obrnuto, desna noga na Brisel, leva noga na New York, desna ruka na Moscow, a leva ruka Beijing. E tada smo u govnima.\nI šta je tu netačno?


Prikazano više od sto filmova - Dani 1071 - 01.09.2019.\n18. DokuFest u Prizrenu\nPrikazano više od sto filmova\nNajboljim balkanskim dokumentarcem na 18. DokuFestu u Prizrenu, koji je od 2. do 10. augusta prikazao više od sto filmova iz 40 zemalja u takmičarskim programima, proglašen je rumunski Timebox Nore Agapi, specijalno priznanje dobio je Goran Dević za film Na vodi, a nagradu za najboljeg novog autora na Balkanu dobio je Ivan Marković za srpsko-njemački film Centar posvećen beogradskom Sava centru.\nŽiri takmičarskog programa Balkan Dox (Krzystof Gierat, Mania Akbari, Luke Brawley) istakao je da pobjednički film u toj selekciji, kombinovanjem savremenih i arhivskih snimaka, predstavlja vremensku kapsulu o promjeni političke strukture jedne zemlje, ali i ličnih vrijednosti u okviru tog procesa.\nGoran Dević nagrađen je za film Na vodi koji, prema navodima žirija, predstavlja “vizuelno upečatljiv opis dvostrukog (stvarnog i mentalnog) života protagonista okupiranih traumatičnim sjećanjem na rat koje baca sjenku na njihov sadašnji život”.\nIvan Marković dobio je nagradu kao najbolji novi autor u regionu za eksperimentalno-dokumentarni film Centar, sniman u enterijeru Sava centra, sa osobljem koje se stara o tom ruiniranom kongresnom prostoru kao jedinim protagonistima.


Posljednja kockica odbrane koja će vratiti sjaj Milanu! | BN\nPosljednja kockica odbrane koja će vratiti sjaj Milanu!\nVratio se Kaldara za derbi sa Interom! Sve bolja situacija u timu Rosonera.\nFudbal 01.03.2019 | 21:00\nPre tri meseca, Đenaro Gatuzo je jedva mogao da sastavi startnu postavu Milana. Povrede su masakrirale Rosonere jesenas, štopere su morali da igraju bekovi Abate i Rodrigez, Gatuzo je morao da smišlja neku prinudnu formaciju 3-4-3, sa klupe skoro da nije imao koga da uvede.\nPovređeni su bili: Iguain, Bonaventura, Bilja, Romanjoli, Musakio, Kaldara, Strinić, dok je Konti bio nedovoljno oporavljen posle teške povrede... Od tada su se crni oblaci razvedrili na San Sirom, većina igrača se oporavila, Iguain je otišao, a pojačanja Pjontek i Paketa su eksplodirala. Izgled ekipe se potpuno promenio...\nOstalo je još malo do idealne situacije za Gatuza koja podrazumeva ceo tim na raspolaganju. OsimBonaventure koji će pauzirati celu sezonu. Poslednja kockica Gatuzovog mozaika za Milan koji će napasti plasman u Ligu šampiona je spemna da legne na svoje mesto – Matija Kaldara!\nMladi štoper je letos došao u Milan iz Juventus u trampi za Bonućija, ali je odigrao samo jednu utakmicu do sada. Ipak, njegov povratak na teren se očekuje s nestrpljenjem jer su očekivanja prilično velika i mogao bi da predstavlja značajnu prevagu u nastavku sezone.\nKada se pojavio u Atalanti kao talentovani 20-godišnjak, Kaldara je oduševio Italiju i naterao Juventus da plati za njega oko 20.000.000 evra za njega i ostavi ga pozajmici od čak 18 meseci u Bergamu. Kaldaraje projektovan kao budući stub odbrane Juventusa i reprezentacije Italije. Zato je fudbalska javnost na Apeninima željno ičšekivala konačni prelazak u Torino.\nKada je prošlog leta kucnuo čas da zauzme mesto u poslednjoj liniji Juventusa, došlo je do šokantne trampe sa Milanom za Bonućija! Kaldara je potiao iz Juventusa bez odigRane utakmice?!\nNikome nije bio jasno kako se Bonući tada odlučio na senzacionalan povratak u Juve. Nije bilo jasno ni kako je Milan pristao da posle samo jedne sezone pusti kapitena koji je projektovan kao vođa mlade ekipe. I povrh svega, niko nije znao zašto je Juventus tako lako odlučio da budućeg komandanta odbrane žrtvuje za bivšeg ispred kojeg je samo nekoliko sezona vrhunskog fudbala.\nIpak, sve odluke su imale smisla. Juventusu je bio potreban iskusan igrač za napad na Ligu šampiona. Bonući je uvideo da nije kapitenski materijal i da ne može da bude lider Milana, a želeo je i on tu Ligu šampiona. I Milanu je savršeno odgovarao talentpovani Kaldara sa duplo manjom paltom u projektu sklapanja mlade ekipe koja će tek za koju godinu dostići vrhunac. U razlici plata na bruto nivou su Rosoneri trampom Bonući – Kaldara uštedeli preko 25.000.000 evra za pet godina. I dobili potencijalni stub odbrane...\nVeć tada je stvroena pojekcija o odbrani Milana koju čine natalentovaniji defanzivci italijanskog fudbala i budućnost reprezentacije. Na golu Donaruma sa 20 godsina, u odbrani bekovi Kalabrija i Konti (obojica desni, ali Kalabrija može prinudno i levo) sa 24 i štoperi Romanjoli i Kaldara sa takođe po 24 godine.\nAli ta odbrana nikada nije istrčala na teren. Prvo je dugo bio povređen Konti, potom su sitnije povrede sprečavale Kaldaru da debituje. Konačno, na početku Lige Evrope, Kaldara je zaigrao u štoperskom tandemu sa Romanjolijem ali je posle toga doživeo povredu Ahilove tetive i morao je na puzu od četiri meseca. Na San Siru od tandema Romanjoli - Kaldara imaju velika očekivanja i nadaju se da će nastaviti prekinuti slavnoi niz velikih štoperskih tandema kao što su bili Barezi – Kostakurta, Kostakurta – Maldini, Maldini - Nesta, Nesta - Tijago Silva.\nKaldara se oporavio od povrede, priključio se treninzima prvog tima, radi punim intenzitetom i očekuje da zaigra. Ipak, Gatuzov plan je da ga postepeno uvodi u ritam. Mladi štoper je odradio tek dva puna treninga sa ostatkom tima. Plan je da teren oseti igrajuči za maldi tim Milana protiv Palerma 2. marta i da posle toga debituje na gostovanju Kjeva, a da bude potpuno spreman za derbi sa Interom 17. marta u kojem bi Milan mogao da preuzme treće mesto i napravi ključni korak ka Ligi šampiona.\n„Konačno je došao i red na mene. Na kraju sam tunela i jedva čekam da se dokažem i da da se oduim klubu koji je pokazao veru u mene. Iza mene je najteži period u karijeri. Pre svih, želim da zahvalim treneru Gatuzu koji je uvek bio uz mene, pružao mi podršku i bio značajan za moju mentalnu snagu. On je sjajan motivator, izaziva vranice u igraču i u najtežim momentima veruje u njih“, rekao je Kaldara.


Na današnji dan, 11. jun | KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Na današnji dan, 11. jun\n1509 – Engleski kralj Henri VIII venčao se s prvom od šest žena, Katarinom Aragonskom. Kasnije, zbog odbijanja pape da poništi taj brak, kralj je raskinuo sa Vatikanom i 1534. osnovao Anglikansku crkvu.\n1572 – Rođen je engleski pesnik i dramski pisac Bendžamin Ben Džonson, koji je slavu stekao alegorijskim igrokazima. Taj specifični vid teatra, nazvan “dvorska maska”, potiče iz srednjeg veka, a u prvoj polovini XVII veka doživeo je procvat na dvoru Stjuarta. U svetsku književnost ušao je satiričnom komedijom “Valpone ili Lisac” koja se i danas izvodi.\n1727 – Umro je britanski kralj Dzordž I, prvi monarh Velike Britanije iz hanoverske dinastije (1714-27). Tokom njegove vladavine učvršćena je vlast ministarskog kabineta.\n1776 – Rođen je engleski slikar Džon Konstebl, jedan od tvoraca modernog pejzaža u evropskom slikarstvu. Među prvima je izašao iz ateljea i slikao neposredno u prirodi unoseći u slikarstvo do tada još nepoznatu poeziju atmosfere. Smatra se pretečom Vilijema Ternera i francuskih impresionista.\n1859 – Umro je austrijski državnik princ Klemens Meternih, najuticajnija ličnost u Evropi tokom gotovo 40 godina, koliko je bio šef diplomatije (1809-21) i kancelar Austrije (1821-48). Smatra se oličenjem apsolutizma. Sa ruskim carem Aleksandrom I osnovao je Svetu alijansu, čiji je osnovni cilj bio gušenje nacionalnih pokreta u Evropi.\n1864 – Rođen je nemački kompozitor i dirigent Rihard Štraus, direktor Bečke opere. Predstavnik je poznog romantizma, mada dela iz poslednjeg stvaralačkog perioda korespondiraju sa umetničkim pravcima 20. veka ekspresionizmom i neoklasicizmom (“Til Ojlenšpigel”, “Saloma”, “Kavaljer s ružom”).\n1880 – Rođena je američka pacifistkinja Dženet Renkin, prva žena koja je postala član Kongresa SAD. Kao ubeđeni antimilitarista, u američkom parlamentu jedina je glasala protiv objave rata Japanu posle bombardovanja Perl Harbura 1941.\n1910 – Rođen je francuski okeanograf Žak Iv Kusto, pronalazač ronilačkog aparata “vodena pluća” (aqualung) i kamere za podvodno snimanje. Dobitnik je tri Oskara i Zlatne palme u Kanu 1956. za film “Svet tišine”, koji je snimio sa Lujom Malom (Louis Malle).\n1949 – Pogubljen je Koči Džodže, albanski revolucionar, jedan od osnivača Komunističke partije Albanije i ministar unutrašnjih poslova od 1946. Džodže je na montiranom, staljinističkom procesu optužen da je jugoslovenski špijun.\n1963 – Vijetnamski budistički kaluđer Kvang Duk spalio se u Sajgonu (Ho Ši Min), u znak protesta protiv tretmana kojem je vlada Južnog Vijetnama podvrgla budiste.\n1970 – Poslednji američki vojnik napustio je vazduhoplovnu bazu “Vilus” u Libiji, na zahtev pukovnika Moamera el Gadafija koji je 1. septembra 1969. oborio kralja Idriza I.\n1979 – Umro je američki filmski glumac Džon Vejn, zvezda vestern filmova (“Poštanska kočija”, “Alamo”, “Rio Bravo”).\n1984 – Umro je italijanski političar Enriko Berlinguer, generalni sekretar Komunističke partije Italije (1972-84). Protagonist “evrokomunizma” i strategije “istorijskog kompromisa”, bio je 12 godina na čelu najveće komunističke partije u zapadnoj Evropi. Oslobodio je KP Italije od sovjetskog uticaja, ali i pored velike popularnosti nije uspeo dovesti komuniste na vlast u Italiji.\n1990 – Umro je istoričar Vasa Čubrilović, učesnik atentata na austrougarskog prestolonaslednika Franca Ferdinanada 1914. u Sarajevu, profesor Beogradskog univerziteta, član Srpske akademije nauka i umetnosti. Posle Drugog svetskog rata bio je direktor Balkanološkog instituta i ministar u vladi Jugoslavije. Autor je oko 70 istorijskih knjiga i studija.\n2003 – U eksploziji bombe koju je aktivirao bombaš-samoubica, na otvorenoj pijaci u centralnoj jerusalemskoj ulici Džafa, poginulo je 17, a povređeno 100 osoba. Odgovornost za taj napad preuzeo je teroristički pokret Hamas.\n2005 – Umro je bivši portugalski premijer general Vasko Gonsalves koji je bio na čelu četiri privremene vlade posle revolucije 1974. koju je izvela levica.\nTag Bulganjin Džon Konstebl Henri VIII Rihard Štraus


Stavi masku – zaštiti trudnicu! - Bebac.com\nNošenjem maske pokazujemo da smo odgovorni i da nam je stalo do zdravlja trudnica\nTrudnice su posebno osetljiva kategorija kao i deca, a najmanje što možemo da učinimo je da ih zaštitimo u meri u kojoj je to moguće. Nije lako biti trudnica u doba pandemije korona virusa. Niko od nas ne želi da se zarazi, a posebno ne trudnica koja treba da je u najlepšem periodu života i koja donosi nov život na ovaj svet.\nNije teško i ništa se veliko ne zahteva od nas:\nne dozvolite da trudnica čeka u redu\nustupite mesto trudnici u autobusu, domu zdravlja i na bilo kom drugom mestu\nne pipajte, ne grlite i ne ljubite se sa trudnicom\nBudimo odgovorni - štitimo jedni druge i posebno zaštitimo naše trudnice!\nViše o korona virusu tokom trudnoće čitajte OVDE.\nMaske kod dece u vrtićima stvoriće novi zdravstveni problem\nDa li maske smanjuju unos kiseonika? Ovi doktori su eksperimentom dali jasan odgovor (VIDEO)\nPrije svega, pozdrav svima.\nHoćete, dočekat’ ćete, da neko ustane u autobusu i ustupi mjesto, malo sutra. Nisu ovi ljudi danas kao prije, ništa više nije kao prije. Nema u ljudima ni stida/srama ni poštovanja, a kamoli edeba, kulture i ponašanja (bontona). Ma oni ne znaju ni šta je... Čitaj dalje\nSlažem se sa prethodnim komentarom,pogotovo u autobusu svi se prave da te ne vide,pa moraš molit da ti neko ustane.U početku nisam htjela naglašavat da sam trudnica da me netko pusti priko reda,nego sam očekivala da će ljudi to sami uvidjet pa mi ustupiti mjesto.Kad sam uvidjela da to ne... Čitaj dalje\nTrudna sam sa drugom bebom, i toliko sam iznenadjena nekulturom ljudi, posebno mladih prema trudnicama....\nMislim da bi u skole trebali uvesti poseban predmet da decu gde ce uciti o postovanju prema trudnicama, starijjm ljudima, bolesnim, slabo pokretnim ljudima... jer ove generacije mladih su... Čitaj dalje


Prag On-line Beograd Budimpešta Bratislava\n03.-06. Maj 2021\t Zagarantovani termini\n31. Maj - 03. Jun 2021


Ozbiljno korišćenje Interneta u Srbiji\ndzono | 05 Januar, 2009 19:23\nKako smo već nekih 20-ak godina zemlja koja je u tranziciji, ili u periodu izlaženja iz tranzicije (mada ne vidim neku razliku), Internet je takođe oblast u kojoj zaostajemo u Evropi (i u svetu, naravno).\nKako smo u Evropi rangirani kao treća zemlja po stopi Internet obrazovanosti (kako kažu iz Skupštine Udruženja sudskih veštaka za informacione tehnologije), ova informacija jei više nego poražavajuća.\nNaravno, treće mesto je kada bi gledali od pozadi. Na osnovu te rang liste iz 2007., samo se u Vatikanu i Ukrajini manje koristi Internet.\nDve godine kasnije stanje je bolje, sada smo u fazi kada više ne moramo da objašnjavamo našim roditeljima šta je to Internet i da to ne ujeda, ali to je nedovoljno.\nČitajući post Dragana Varagića u kojem je objašnjeno čemu služi RSS (Real Simpla Synication) , kako se koristi i koji alati nam mogu pomoći da koristimo, odnosno isčitavamo istovremeno više RSS podataka, shvatio sam da u Srbiji i dalje vlada Internet nepismenost u velikoj većini.\nU postu se navodi kako veliki broj ljudi koji ozbiljno (poslovno), koriste internet i dalje ne shvataju koliko je značajno korišćenje RSS-a i zašto bi oni trebali da ga koriste.\nDa ne ponavljam reči iz gore pomenutog posta, naglasiću samo da je jedan od glavnih razloga zašto bi svi koji misle da ozbiljno koriste Internet, trebali da koriste RSS je to što ovaj alat VIŠESTRUKO smanjuje utroške vremena provedenih na Internetu.\nKako živimo u vremenu kada je vreme=novac, ovo je verujem veoma bitno za sve one koji žele da zarade nešto.\nKorišćenjem RSS izvora, mogli bi da letimično prelazite preko sadržaja sajtova koji su vam zanimljivi, gledajući samo naslove (podnaslove) koji su najnoviji i time bi mogli da pratite mnogo više vama interesantnih sajtova.\nPored ove prednosti RSS-a, postoje i alati na internetu koji u velikoj meri (lično trostruko) smanjuju vreme pregledanja samih RSS podataka, a ti su tkz. RSS agregatori.\nOvde su neki od pomenutih ( , , ), a u već pomenutom postu možete videti kako se oni mogu koristiti, da ne bih ponavljao reči.\nSvaštara • Dodaj komentar (1) • Trekbekovi (0)


Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine je centralni organ države za provođenje Konvencije o ostvarivanju alimentacionih zahtjeva u inostranstvu iz 1956. godine. Konvencijom se olakšava pokretanje alimentacionog postupka i izvršavanje odluka u inostranstvu.\nOstvarivanje alimentacionih zahtjeva u inostranstvu podrazumjeva ostvarivanje prava lica čiji se zakonski hranilac nalazi u drugoj državi.\nKonvencija o ostvarivanju alimentacionih zahtjeva u inostranstvu se primjenjuje u slučaju kada se alimentacioni povjerilac nalazi na teritoriji jedne strane ugovornice (država povjerioca), a alimentacioni dužnik na teritoriji i pod jurisdikcijom druge strane ugovornice (država dužnika).\nNakon što alimentacioni povjerilac uputi zahtjev za davanje izdržavanja centralnom organu države alimentacionog povjerioca, zahtjev se proslijeđuje centralnom organu države dužnika, izuzev ukoliko se utvrdi da je neosnovan. Centralni organ države povjerioca može dostaviti centralnom organu države dužnika svoje mišljenje o opravdanosti zahtjeva za davanje izdržavanja i može preporučiti da se povjeriocu ukaže besplatna pravna pomoć i oslobođenje od troškova.


Arhiva Rusija - Stranica 4 od 8 - e-dijaspora.info\nHome/Oznaka: Rusija (page 4)\nPANIKA U DODIKOVIM REDOVIMA: „Prosjaci od MMF-a i Amerikanaca traže novac, od Kineza i Mađara maske, od Rusa sterilizaciju bolnica, od Vučića i Srbije…“\n23 travnja, 2020\tPriče iz BiH Komentari isključeni za PANIKA U DODIKOVIM REDOVIMA: „Prosjaci od MMF-a i Amerikanaca traže novac, od Kineza i Mađara maske, od Rusa sterilizaciju bolnica, od Vučića i Srbije…“\nUvijek se vode maksimumom da cilj opravdava sredstvo… Novi blog Nebojše Vukanovića prenosimo u cijelosti: Piše: NEBOJŠA VUKANOVIĆ Makijavelisti bez skrupula i obraza uvijek se vode maksimumom da cilj opravdava sredstvo, pa nikog nije iznenadilo sramno ponašanje čelnih ljudi Republike Srpske koji su pandemiju iskoristili za podmuklu, sramnu i prljavu …\n2 travnja, 2020\tPriče iz BiH Komentari isključeni za DODIK RAZOTKRIVEN – SVE MASKE SU PALE: Ko je odgovoran što nema nikakve pomoći iz Rusije – A javno rekao da je razgovarao sa Lavrovom…\nDa li je vrijeme za odgovornost…? Novi blog Slobodana Vaskovića prenosimo u cijelosti: Piše: SLOBODAN VASKOVIĆ Nije vrijeme za paniku, vrijeme je za odgovornost, izjavio je Milorad Dodik. Ako je već tako i ako se ponaša u skladu sa javno izrečenim, zašto nije već pozvao na odgovornost onih koji su …\nLAKTAŠENKO NA VISOKOJ NOZI – ZLU NE TREBALO: Vukanović snimio gdje živi porodica Dodik kada svrati u Moskvu (VIDEO)\n15 ožujka, 2020\tPriče iz BiH Komentari isključeni za LAKTAŠENKO NA VISOKOJ NOZI – ZLU NE TREBALO: Vukanović snimio gdje živi porodica Dodik kada svrati u Moskvu (VIDEO)\nElitni stambeni kompleks je dobro obezbijeđen, okružen visokom ogradom od kovanog željeza i radnicima obezbjeđenja, pa se u stambeni kompleks ne može ući bez posebne elektronske kartice. “Tragom adrese, informacije i podataka sa bankarskog računa Igora Dodika u ruskoj Sber banci, na kome se nalazi nešto više od 17 miliona …\nODJEKNULO- PODRŠKA TURSKOJ IZ SJEDINJENIH DRŽAVA: “Turska je naš NATO partner i ima pravo da se brani”\n5 ožujka, 2020\tArhiva Komentari isključeni za ODJEKNULO- PODRŠKA TURSKOJ IZ SJEDINJENIH DRŽAVA: “Turska je naš NATO partner i ima pravo da se brani”\nAmerički državni sekretar Mike Pompeo uputio je poziv Rusiji za uspostavu primirja u Idlibu te da se vrati Sporazumu iz Sochija, postignutim s Turskom 2018. godine. Američki državni sekretar Mike Pompeo poručio kako Turska u Idlibu ima pravo da se brani, te kako razmatraju sve mogućnosti pružanja podrške, javlja Anadolu …


Rade Bogdanović analizira utakmicu Srbija – Portugalija\nNekadašnji fudbaler Rade Bogdanović pridružio se uredniku sportske redakcije Sputnjika Spasoju Veselinoviću i voditelju Miljanu Milićeviću u analizi čudesne pobede... 15.11.2021, Sputnik Srbija\nSrbija je u nedelju uveče nadigrala Portugaliju i golom Aleksandra Mitrovića se plasirala na Svetsko prvenstvo, a sve detalje meča sa „Da Luža“ analizirali su iskusni novinari Sputnjika i uvek pronicljivi Rade Bogdanović.Odgovore na ta i još mnoga pitanja dobili ste u specijalnom izdanju emisije „Miljanov korner“, koju ste mogli da pratite na našem Jutjub kanalu.Pročitajte još:► Perina rabona: Katarza!► Gujon slavi Orlove – francuski komentator u ekstazi posle gola Mitrovića /video/► Čudo u Lisabonu – Srbija je na Svetskom prvenstvu!► Mitre, vratilo se!► Piksi ima reč /video/► Piksi jednom rečenicom raspalio atmosferu u svlačionici /video/► „Ljudi, je l' ste vi normalni?“: Mitrović otkrio Piksijeve reči ogrnut zastavom Srbije► Srbi slave – uz čuvenu pesmu o Mitroviću /video/► „Vraćam ti se, rode moj!“ – spektakl u svlačionici heroja Srbije /video/► Mitrović ogrnut srpskom zastavom izašao iz svlačionice i napravio feštu na „Da Lužu“ /video/► Objavljeno kako je izgledala žurka u srpskom autobusu nakon što je nokautirana Portugalija /video/► Novak izgubio glas zbog Orlova: Idemo, Srbija!\nsport, fudbal, rade bogdanović\n22:17 15.11.2021 (Osveženo: 22:22 15.11.2021)\nNekadašnji fudbaler Rade Bogdanović pridružio se uredniku sportske redakcije Sputnjika Spasoju Veselinoviću i voditelju Miljanu Milićeviću u analizi čudesne pobede reprezentacije Srbije u Lisabonu.\nSrbija je u nedelju uveče nadigrala Portugaliju i golom Aleksandra Mitrovića se plasirala na Svetsko prvenstvo, a sve detalje meča sa „Da Luža“ analizirali su iskusni novinari Sputnjika i uvek pronicljivi Rade Bogdanović.\nKako je Piksi nadmudrio Santoša?\nKo je mogao bolje, a ko je odigrao „za desetku“?\nDa li osvajamo Mundijal 2022?\nOdgovore na ta i još mnoga pitanja dobili ste u specijalnom izdanju emisije „Miljanov korner“, koju ste mogli da pratite na našem Jutjub kanalu.\n15 Novembar, 20:56\n► Perina rabona: Katarza!\n► Gujon slavi Orlove – francuski komentator u ekstazi posle gola Mitrovića /video/


Vredan čuveni košarkaš: Zaraslu livadu pretvorio u voćnjak - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nVredan čuveni košarkaš: Zaraslu livadu pretvorio u voćnjak Истакнут\nАутор Goran Djakovic avg 28, 2020\nKošarkaš Branko Lazić\nПрочитано 254 пута\nKošarkaš Branko Lazić već deset meseci vredno radi na zasadima borovnica u Deču.On je za manje od godinu dana od neke, kako sam kaže, zarasle polulivade, uspeo da oformi ozbiljno poljoprivredno gazdinstvo. Uložio je dosta vremena i truda, a ovim poslom bave se i drugi košarkaši, ali, kako ističe, ipak nisu uticali na tu odluku.\n- Ideja da pokrenem biznis sadnje borovnica došla je posle dugo razmišljanja o nekom privatnom biznisu koji sam hteo da započnem. Bilo je tu dosta opcija, ali borovnica nije bila tada u opticaju. Ona je došla sasvim slučajno. I malo smo istraživali o njoj i doneli odluku da pokrenemo biznis. Na odluku nisu uticale kolege jer tada sam znao da jedino Kešelj ima zasad. Kasnije sam tek saznao za Katića i Tripkovića - počinje priču za “Blic“ naš uspešni košarkaš Branko Lazić.Na pitanje da li među košarkašima ima takmičarskog duha kao nekada na terenu, i razmenjuju li iskustva on iskreno kaže da sarađuju.- Što se tiče razmene iskustava, najviše se čujem sa Raškom Katićem, malo manje sa Kešeljom. A iskreno, sa Tripkovićem nisam stupio u kontakt. Nema tu takmičenja. Svi želimo da imamo što bolji zasad kako bismo mogli da plasiramo robu na trzište. I zbog toga više sarađujemo nego što se takmičimo - objašnjava nam situaciju.Košarkaš dalje naglašava da je borovnica dosta zahtevna i da iziskuje konstantno prisustvo u zasadima.\n- Zasad imam jednog zaposlenog koji više nego odlično obavlja posao. Takođe, i pomoć šuraka sa kojim sam i pokrenuo biznis, kao i tehnologa bez koga jednostavno ne može da funkcioniše jedan ozbiljan zasad - priča nam Branko Lazić i dodaje:- Kupio sam zemlju i krenuo od nule, što se kaže. Hteo sam da to pokrenem u Ljuboviji, ali tamo nisam imao na raspolaganju toliku zemlju, niti je bilo zemlje za prodaju, pa sam morao da tražim nešto u blizini Beograda.\nSportista koji je i dalje aktivan u košarci kao kapiten Crvene zvezde trudi se da se što više uključi u rad na imanju.- Trudim se da budem prisutan jer bez posvećenosti ne možete ništa da uradite ni u životu, ni u poslu. Odluke koje donosim, donosim u dogovoru sa svim ljudima koji su uključeni u razvoj plantaže. Zajedno se brinemo o svemu kako na najbolji način da podignemo zasad koji je trenutno u prvoj godini.\nO tome da li može da se živi od ovog posla, ima jasnu viziju.- Mislim da poljoprivreda može zaista da donese dobar ili čak i odličan život po pitanju finansija. Naravno, potrebno je zaista mnogo rada, truda, prisustva i posvećenosti tome - priča otvoreno.\nKako je u toku pandemija, a iza nas je i period karantina, Branko Lazić otkriva da je tada provodio baš dosta vremena uz sadnice.\n- U tom periodu smo imali dosta posla na plantaži, tako da mi je bilo više relaksirajuće nego naporno. Uživao sam u nečemu čemu smo posvetili toliko pažnje i što smo izgradili za nekih 10 meseci vrednog rada. Od neke tamo poluzarasle livade do, mogu slobodno da kažem, ozbiljnog zasada.Branko Lazić daje i dobar savet za one koji kreću u sličnu priču.\n- Svima bih poručio da ne odustaju na prvim problemima, nažalost, biće ih dosta, ali ako se zaista posvetiš tome, nijedan nije nerešiv. Takođe, dobro planiranje podizanja zasada je ključ. Zaista mora do detalja da se isplanira kada koji korak bi trebalo da se sprovede - zaključuje.\nSaveti za uzgoj teladi\nKako do maline vrhunskog kvaliteta\tMuke proizvođača jabuka iz Subotice\njan 05, 2018 100374 Teška\nnov 10, 2016 86314 Obnovljivi izvori energije (OIE)\nokt 31, 2016 85953 Ekologija zemljišta\nmar 21, 2018 52507 Šumarstvo\napr 20, 2018 49522 Ovčarstvo\nokt 13, 2017 26945 Svinjarstvo\nnov 06, 2018 24281 Sitne životinje\nnov 17, 2017 22448 Pčelarstvo\napr 19, 2018 20914 Kozarstvo


Doktorske studije Poslovne ekonomije - FEFA Fakultet\nStrategija konkurentnosti kompanija\nIstraživanja u menadžmentu\nCilj predmeta je da omogući studentima sticanje sistemskog znanja naprednog nivoa mikroekonomske analize, da im prikaže osnovne mikroekonomske modele i alate i da ih pripremi za korišćenje ekonomskih modela i alata u njihovom budućem istraživanju.\nAndreu Mas-Colell, Michael D. Whinston and Jerry R. Green (1995), Microeconomic Theory, Oxford University Press,\nHal Varian (1992), Microeconomic Analysis, University of California.\nOsnovni cilj predmeta je da pripremi i osposobi studente za samostalan naučno-istraživački rad. Kroz kombinaciju predavanja i praktičnog rada, studenti će biti osposobljeni da teorijski misle i izvode naučne sinteze; da primenjuju klasične analitičke i istraživačke metode, kao i da prate nove istraživačke metode koji nastaju na platformi digitalizacije. Pored toga, pružiće im se mogućnost da savladaju osnovne istraživačke metode, kako da vrše izbor literature, čitaju i kreativno pišu. U poslednjem delu predmeta, studenti će se upoznati sa osnovama statističkog (ekonometrijskog) rada sa podacima.\nMarno Verbeek, A Guide to Modern Econometrics, 2008, Wiley,\nMiloljub Albijanić, Intelektualni kapital - uticaj na konkurentnost i ekonomski rast, 2011 Službeni glasnik, Beograd,\nSrbobran Branković, Metodologija društvenog istraživanja, Zavod za udžbenike, 2014, Beograd.\nPredmet Upravljanje ekonomskim politikama namenjen je studentima koji traže odgovore na brojna pitanja koja je otvorio razvoj svetske privrede u poslednjim decenijama i za koja ne postoje jednoznačni odgovori. Velika kriza 2007-8, pojava novih svetskih centara moći, 4ta industrijska revolucija, postavili su pred kreatore ekonomske politike visoke zahteve u pogledu karaktera; obuhvata i primene mogućih instrumenata. Volatilnost, neizvesnost, kompleksnost i nejednoznačnost mogućih ishoda, otvorili su prostor novim razmišljanjima, novim konceptima. Nekonvencionalni pristup je prepoznat kao moguće rešenje, a pored monetarne, fiskalne i ostalih politika, poseban značaj je dat i konceptu industrijskih politika. Te, kao i druge teme od značaja za uspešnost ekonomskih politika, biće predmet istraživanja na ovom kursu, a podršku ce činiti brojni primeri iz prakse, kao i samostalna istraživanja studenata.\nBlanchard, O., Rajan, R, Rogoff, K., Summers, L (2016). Progres i konfuzija. Stanje makroekonomske politike. The MIT Press\nPredmet Socijalna politika ima za cilj da omogući studentima da razumeju razloge državne intervencije u socijalnom sektoru, kao i ulogu i mogućnosti učešća privatnog sektora u obezbeđenju blagostanja, kako u delu finansiranja tako i u delu pružanja usluga. Pored teorijskih razloga za intervenciju države, detaljno se obrađuju neke od oblasti u kojima država interveniše: socijalna pomoć, penzijski sistem, dugotrajna nega. Pristup rada na predmetu pored teorijskog uključuje i samostalnu analizu i obradu osnovnih indikatora socijalne politike.\nBar, N. (2012). Ekonomija države blagostanja. FEFA, Beograd,\nMatković, G. (2014) Merenje siromaštva – teorijski koncepti, stanje i preporuke za Republiku Srbiju, Beograd,\nStanić, K. (2010) Penzijski sistem u Srbiji.Beograd, USAID i CLDS, Beograd\nOsnovni cilj ovog predmeta je da studentima omogući sticanje teorijskih i praktičnih znanja iz oblasti investiranja, a posebno iz oblasti finansiranja investicija. Predmet obuhvata teorijske koncepte i njihovu praktičnu primenu u finansiranju kapitalnih investicija. Uvodne teme odnose se na ocenu opravdanosti investiranja kapitalnih projekata i sadrže teorijske i metodološke osnove na kojima se zasnivaju pojedine tehnike i kriterijumi za ocenjivanje izvodljivosti projekata i isplativosti ulaganja. Ključne teme posvećene su modalitetima za finansiranje investicija. Razmatraju se vidovi korporativnog finansiranje, kao i karakteristike projektnog finansiranja i finansiranja prema modelu javnog i privatnog partnerstva. Posebne teme odnose se na specifične vidove finansiranja investicionih nekretnina i finansiranja akvizicija, kao što je kupovina i dokapitaliizacija kompanija.\nVan Horne J., Wachowicz J., (2007), „Osnovi finansijskog menadžmenta“, XII izdanje, DATASTATUS, Beograd.\nFinnerty D. John, (2015), "Project Financing", Third Edition, Wiley\nKurs analizira determinante konkurentnost kompanija. Zdrave makroekonomske politike, stabilne pravne i političke institucije i unapređenje socijalnih uslova stvaraju potencijale za unapređenje konkurentnost ali ključni izvori prosperiteta su u kompanijama i klasterima u koje su kompanije uključene. Istraživanja u Srbiji i regionu pokazala su da su mikorekonomske determinante konkurentnosti, a pre svega: stepen razvijenosti klastera i osmišljenost poslovanja i strategije kompanija, presudne za unapređenje konkurentnosti kompanija. Pravilno postavljanje propozicije vrenosti (value proposition) je ključ unapređenja kompanija. Kurs nema samo obrazovnu svrhu već predstavlja i alat koji osposobljava doktorande da kreiraju procese unapređenja konkurentnosti kompanija u kojima rade.\nPorter, M., O konkurenciji, FEFA, 2008. Beograd\nGodina studija: I DS\nKurs iz predmeta Održivi razvoj ima za cilj da studentima pruži znanja iz oblasti održivog razvoja na takav način da razumeju uticaj njegovih ključnih faktora, kao i da budu osposobljeni da procene i formulišu javne politike u ovoj oblasti. Fokus predmeta je na onim komponentama održivog razvoja koje nisu bile predmet izučavanja na doktorskim studijama, a posebno na obrazovanje, energetiku, fiskalnu stabilizaciju i održivost i javno zdravlje.\nSaks, Dž. D. (2014). Doba održivog razvoja, Beograd: Službeni glasnik.\nPredmet će analizirati ključne elemente modernog poslovanja i izazove za savremene rukovodioce u različitim poslovnim oblastima, iz perspektiva:\nneophodnih veština i znanja\nupravljačkih modela i inovacija\nprocesa donošenja ključnih odluka\nupravljačkih tehnika, koncepata i digitalnih alata kao značajnog menadžerskog resursa u današnjem poslovanju.\nKurs je interaktivan, zasnovan primarno na metodi slučaja (case method) i diskusiji na predviđenim časovima.\nJones G., George J. (2020) Contemporary Management,11th Edition, McGrawHIll\nGodina studija: I doktorske studije\nOsnovni cilj ovog kursa je da studentima doktorskih studija pruži ključna znanja iz domena međunarodnih finansija. U okviru nastave iz ovog predmeta studenti će na osnovu predavanja, kvantitativnih analiza i obrade studija slučaja proučavati zakonitosti i tendencije globalnog finansijskog okruženja. Analiziraće osnovne karakteristike investiranja na globalizovanom tržištu kapitala. Posebna pažnja će se posvetiti analizi savremenih trendova na međunarodnom deviznom tržištu i njihovim posledicama na upravljanje finansijskim tokovima u međunarodnim poslovnim aktivnostima. U uslovima kada efekti međunarodne finansijske i dužničke krize repozicioniraju pojedine učesnike na svetskom tržištu, upravljanje međunarodnim finansijskim rizicima se prepoznaje kao ključni preduslov uspešnog poslovanja na globalnom tržištu.\nBekaert, G., Hodrick, R. (2015) International Financial Management, Pearson,\nBodie, Z., Kane, A., Marcus, A. (2009) Osnovi Investicija, Datastatus,\nMoffett, M.H, Stonehill, A.I. Eiteman, D.K. (2015) Fundamentals of Multinational Finance, Pearson.\nKurs daje pregled elemenata procesa upravljanja rizicima iz dve ključne perspektive: 1) menadžerske i 2) kvantitativnog analitičara rizika. Po završetku kursa studenti će imati detaljno znanje savremenih menadžerskih pristupa upravljanju rizicima, kao i ključnih statističkih tehnika koje se primenjuju u modeliranju rizika. Nastava se odvija kroz kombinaciju teorijskih predavanja i praktične analize zasnovane na studijama slučajeva i radu sa stvarnim podacima.\nIFC (2012), Risk Taking: A Corporate Governance Perspective,\nTsay, Ruey, (2005), Analysis of Financial Time Series, Wiley,\nIFC (2012), Standards on Risk Governance in Financial Institutions.


Postavio Yucom - 25/11/2020 Mediji\nVest da je episkop kruševački David zaražen služio opelo na sahrani patrijarha Irineja, otvorila je brojna pitanja. Treba li ovaj sveštenik krivično da odgovara, ali i kako pristupiti svim drugim prestupnicima, budući da na sahrani nisu ispoštovane brojne epidemiološke mere? Za sada od sveštenstva kaznu nije platio niko, a dobro je poznato da SPC državi Srbiji ne plaća čak ni porez. Pogledajte prilog novinara Marka Novičića u emisiji “Među nama”.\n“Znači, niko ne zna šta se tu dešava, nema nikakve kontrole, ne zna se ni šta je ušlo ni šta je izašlo. Kao da je to neka tajna organizacija u koju se ne sme ući, a znate koje su tajne organizacije, jel tako. I sad drugo je tu pitanje, ako se ne zna, znači da se nešto krije. Ako se krije, šta se krije i zašto? Jel’ vi uopšte možete da zamislite da državna revizorska institucija uđe u crkvu da pročešlja finansije?”, upitao je Lakićević.\nTo, napominje ona, šalje poruku da je SPC prosto “jedna organizacija koja je jednakija od ostalih u ovom društvu i za koje propisi ne važe”\n“Mi smo pokušali da dobijemo odgovor od nadležne inspekcije zašto je njihova reakcija izostala, međutim, ostali smo bez objašnjenja, prosto rijeku građana koja je ispraćala mitropolita niko nije mogao da kontroliše, niti je zbog osjetljivosti trenutka to iko i planirao”, rekla je Ana Šuković, novinarka Televizije Nova M.\n“To je ono ruka ruku mije. To je to, gavran gavranu oči ne vadi”, napominje urednik Novog magazina i dodaje da je patrijarh umro u državnoj bolnici.\n“Svi građani plaćaju porez da bi se gradile bolnice, sad imate hiljade njih koji koriste ono što drugi plaćaju, pritom siromašni plaćaju kroz poreze, a vrlo bogato sveštenstvo ne plaća”, ukazao je on.