Број 16 – ЛиБРЕ!\nLatinično izdanje (18,2 MB) – 2.784×\nĆirilično izdanje (18,2 MB) – 958×\nLatinično izdanje (2,1 MB) – 341×\nĆirilično izdanje (2,1 MB) – 243×\nSlobodni ili vlasnički softver, pitanje je sada?\nIako je LiBRE! isključivo časopis o slobodnom softveru, nemoguće je ne upoređivati slobodna rešenja i vlasničke pandane. U ovom broju idemo i korak dalje; nije nam dovoljno samo upoređivanje kvaliteta softverskih rešenja, nego i odnos kvalitet/cena. Procenjujući ovaj odnos, neki evropski gradovi su zaključili da se isplati preći na slobodni softver. Njihova kalkulacija je da mogu bez gubitka u kvalitetu preći sa vlasničkog na slobodni softver, i plus da uštede deo para poreskih obveznika. Svi se slažu da ovakav poduhvat nekih gradova Evrope nije besplatan, iako se koriste besplatna slobodna softverska rešenja, ali prosta računica je dovela do procene da su troškovi prelaska na slobodni softver manji od plaćanja licenci za vlasnički softver. Ušteda je direktni benefit od prelaska na slobodni softver. Posredni benefit je angažovanje domaćih stručnjaka i lokalnih zajednica, tako da sva angažovana sredstva ostaju u zemlji.\nNe postoje dokazi o direktnoj vezi između stranih investicija u našu privredu i plaćanja licenci za vlasnički softver. Strani investitori će uložiti novac u našu privredu samo ako imaju neke interese, tipa smanjenja troškova održavanja, ili zbog procene da naše tržište (čitaj, kvalitetni stručnjaci) ima potencijal da donese profit investitoru. Ukoliko nemaju nikakvu konkurenciju na našem tržištu, neće imati preteranog motiva da se bore za ovo tržište, a samim tim investicije će biti samo tipa smanjenja troškova koje u slučaju prodaje licenci nisu velike.\nMinhenski projekat LiMux je veliki projekat, koji je obuhvatio oko 15.000 računara. Za ilustraciju veličine ovog projekta dajemo podatak da je svojevremeno Vlada Srbije i SRJ, za potrebe računara u državnim organima i državnim preduzećima u celoj zemlji, kupila 30.000 licenci. Procena grada Minhena je da je prelaskom na LiMux napravljena velika ušteda. Nisu uračunati samo troškovi licenci nego i hardvera koji bi morao biti zamenjen ili nadograđen prelaskom sa starijih na noviji vlasnički softver. LiMux je znatno umanjio troškove vezane za hardver, jer dobro radi i na starijim mašinama koje još nisu za bacanje.\nŽelja nam je da ovim minhenskim primerom barem pokrenemo pitanje o kojem treba dobro razmisliti.\nJedan benefit od slobodnog softvera je ušteda, a drugi je zarada. Kada kažemo komercijalni softver, svi pomisle odmah na vlasnički softver. Pojam „komercijalni softver” nije isključivo vezan za vlasništvo; i slobodni softver može biti komercijalni, ali mnogo ređe nego što je to slučaj kod vlasničkog softvera. Slobodni softver se mnogo češće oslanja na donacije. Kod nas se doniranje u novcu pogrešno tumači kao prošenje. U svetu je to legitiman način prikupljanja sredstava za pokrivanje troškova, pa i zaradu. Ljudi na zapadu su navikli da sve što koriste, a nije njihovo, i plate. Naročito osećaju obavezu da plate nešto što im je donelo neki profit. Zbog toga rado doniraju novac projektima slobodnog softvera, ako ga koriste i ako im olakšava život. Kada će i kod nas takva praksa zaživeti, ne znamo. Pokrećemo i tu temu, pa ćemo videti šta će se desiti.\nI dalje vas pozivamo da se pridružite našem timu, dajete vaše sugestije, kritike ili možda i pohvale; nemojte preterivati sa pohvalama. U tu svrhu koristite naš forum na adresi /index.php/forums/ ili nam pišite na već poznatu adresu elektronske pošte libre [et] lugons [dot] org.\n2 thoughts on “Broj 16”


Brzo punjenje Samsung Galaxy S6 modela (VIDEO)\nSamsung je konkurentskim kompanijama očitao dobru lekciju kada je u pitanju marketing. Pokazali su da su izvanredni u osmišljavanju primamljivih reklama koje nas zaista ne ostavljaju ravnodušnim. Sjetimo se samo prvih reklama koje su bile veoma kratke i najavljivale novi S6 i S6 Edge. Mnogi od nas su željno iščekivali svaku sljedeću ne bi li otkrili više detalja. Ovaj put se radi o reklami za brzo punjenje najnovija dva Samsungova modela: Galaxy S6 Edge i Galaxy S6.\nPogledajte reklamu i podijelite sa nama utiske. Nisu li im reklame fascinantni mamci za kupce?\nDa li ste znali da sa S6 možete razbijati orahe? Smiješno, ali istinito (VIDEO) 10 trenutno najboljih telefona


Naslovnica Plus Vijesti Zatraženo odgađanje poništenja diplome direktora OSA-e Osmana Mehmedagića\nInspektoratu Republike Srpske zvanično je podnesen zahtjev za odgađanje poništenja diplome direktora Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA) Bosne i Hercegovine Osmana Mehmedagića.\nOva informacija potvrđena je za Klix.ba u Inspektoratu RS-a, odnosno instituciji koja je i donijela naređenje da se u Službenom glasniku RS-a diploma izdata na ime Osmana Mehmedagića proglasi ništavnom.\n“Možemo Vas informisati da je Univerzitet za poslovne studije Banja Luka putem punomoćnika ovom organu podnio zahtjev za odlaganje izvršenja rješenje republičkog prosvjetnog inspektora do okončanja upravnog spora pred sudom, pokrenutog protiv drugostepenog rješenja Ministarstva za naučno-tehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske, a kojim je odbijena žalba Univerziteta za poslovne studije Banja Luka na rješenje republičkog prosvjetnog inspektora”, kazali su nam iz Inspektorata RS-a.\nU toku je odlučivanje o zahtjevu za odlaganje izvršenja rješenje, a Inspektorat RS-a u skorije vrijeme definitivno bi se trebao izjasniti o ovom zahtjevu.\nUniverzitet za poslovne studije Banja Luka iskoristio je svoje zakonsko pravo te je u predviđenom roku od 30 dana od dana dostavljanja rješenja pokrenuo upravni spor u skladu sa Zakonom o upravnim sporovima.\nNaime, Zakonom o upravnim sporovima propisano je da će po zahtjevu tužioca, organ nadležan za izvršenje odgoditi izvršenje akta do konačne sudske odluke, ako bi izvršenje nanijelo tužiocu štetu koja bi se teško mogla nadoknaditi, a odgađanje nije protivno javnom interesu, niti bi se njim nanijela veća nenadoknadiva šteta protivnoj stranci.\nUniverzitetu za poslovne studije u Banjoj Luci također je ostavljena mogućnost i da, pored Inspektorata RS-a, od nadležnog suda zatraži odgađanje izvršenja upravnog akta protiv kojeg je podnesena tužba.\nKako smo ranije pisali, mandat generalnog direktora Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA) BiH Osmana Mehmedagića, zamjenika generalnog direktora OSA-e Trifka Buhe i glavnog inspektora u OSA-i Damira Bevande ističe 19. novembra 2019. godine.\nZa razliku od Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), gdje je Nadzorni odbor Parlamentarne skupštine BiH dužan raspisati konkurs za izbor novog direktora, u slučaju izbora rukovodstva OSA-e ne raspisuje se javni konkurs, već se vrši imenovanje u skladu s ispunjenim zakonskim uvjetima.\nDirektora OSA-e imenuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine na prijedlog predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, a koji je prema Zakonu o OSA-i dužan, prije stavljanja imenovanja na dnevni red državne vlade, izvršiti konsultacije sa članovima Predsjedništva BiH, članovima Izvršnog odbora i članovima Zajedničke komisija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za nadzor nad radom OSA-e.\nIzbor novog direktora OSA-e onemogućuje SNSD koji od decembra 2018. godine blokira rad Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Naime, državni organ zakonodavne vlasti još uvijek nije formirao stalna radna tijela, to jeste parlamentarne komisije, pa tako ni Zajedničku komisiju oba doma PSBiH za nadzor nad radom OSA-e koja mora dati mišljenje prije imenovanja novog direktor OSA-e.\nStranka demokratske akcije (SDA), tačnije predsjedavajući Doma naroda PSBiH Bakir Izetbegović i predsjedavajući Zastupničkog doma PSBiH Denis Zvizdić, u nekoliko navrata bezuspješno je pokušavala odblokirati procese u Parlamentarnoj skupštini BiH. Problem predstavlja tvrdi stav SNSD-a koji odbija učestvovati u radu PSBiH sve dok Zoran Tegeltija, čija politička opcija je otvoreno najavila kako će se protiviti NATO putu BiH, ne bude imenovan za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\nEventualno usvajanje zahtjeva za odgađanje poništenja diplome Osmanu Mehmedagiću značit će da neće postojati nikakve zakonske smetnje da on i nakon isteka mandata bude imenovan za vršitelja dužnosti direktora OSA-e. U ovom slučaju ključnu ulogu imati će ministri iz reda HDZ-a BiH bez čijih glasova Mehmedagić neće moć bit imenovan za vršitelja dužnosti.\nOSA je ranije iznijela stav kako je Mehmedagićeva diploma zakonita i da niko nema pravo montirati bilo kakve istrage kojima bi se diskreditirale osobe koje se suprotstavljaju organizovanom kriminalu u BiH.\nS obzirom na to da je odluku o poništenju donio entitetski nivo vlasti u javnom prostoru javile su se spekulacije kako je ovakav potez uslijedio kao pokušaja diskreditiranja Mehmedagića jer je OSA za vrijeme njegovog mandata uspjela spriječiti prodiranje stranih službi u BiH te sačuvati unutrašnji sistem od vanjskih nasrtaja.\nPrethodni članakPredsjednik Vrhovnog suda Hrvatske Đuro Sessa u posjeti Sudu BiH\nNaredni članakKim Kardashian slavi 39. rođendan\nZoran Zaev laureat Međunarodne nagrade Isa-beg Ishaković 2019\nČekam da se završi ovaj cirkus\nŠta piše u sadržaju Programa reformi BiH: Aleksandra Pandurević “otkrila” četiri stavke\nPredivno je što će moja kosa usrećiti nekoga\nPoslušajte šta je ambasador Francuske u SAD-u izjavio o sigurnosnoj situaciji u BiH i Macronu\nŠta piše u sadržaju Programa reformi BiH: Aleksandra Pandurević “otkrila” četiri...


Održana humanitarna žurka “Pseći diskać” u Nikšiću – Mladi Nikšića\nNikšićko udruženje za zaštitu životinja organizovalo je dobrotvornu žurku „Pseći diskać“ čiji je prihod namijenjen zbrinjavanju bezdomnih pasa i mačaka. Tokom prve humanitarne žurke, koja je održana u kafiću „Floyd“, prikupljeno je blizu 320 eura, a Nikšićani su donirali i ćebad i hranu.\nUkazali su i na to da ne postoji sistem koji bi sankcionisao vlasnike koji ostavljaju svoje pse na ulicu, kao i da će Udruženje nastaviti sa aktivnosti koje će doprinijeti da Nikšić postane bolje mjesto za suživot ljudi i životinja.\n„Novac će biti iskorišten za sterilizacije ženki pasa sa ulice, vakcinaciju bezdomnih pasa, hranu. Rješavanju ovog problema u Nikšiću se ne pristupa na efikasan način, već je jedino angažovanje lokalnih vlasti periodično hvatanje pasa sa ulice i odvoženje u prenatrpano sklonište za nezbrinute životinje u Bresticama, što ne sprječava pse koji ostanu na ulici da se nekontrolisano razmnožavaju“, saopštili su iz Udruženja.\nABA LIGA: Budućnost gostuje Zadru


Izdanja | CeSID\nEdicija OKO izbora daje širok analitički osvrt na tok višestranačkih izbora u Srbiji, počevši od 1997. godine. Pored detaljne analize svih održanih izbora na različitim nivoima, pojedinačni brojevi prikazuju i predizborne kombinatorike, kao i postizborne tendencije među političkim partijama, proistekle iz izbornih rezultata.\nU okviru edicije Mala biblioteka možete pronaći detaljne i sveobuhvatne analize političko-drutvenih prilika u Srbiji, počevši od održavanja prvih slobodnih višestranačkih izbora u Srbiji. Autori ovih studija su eminentni i cenjeni stručnjaci iz različitih oblasti, a publikacije su nastale u uskoj saradnji sa CeSID-ovim stručnim timom. U okviru iste edicije možete pronaći i Izabrane spise Slobodanke Nedović, bivše direktorke i osnivačice CeSID-a, koja je ostavila neizbrisiv i veliki doprinos u borbi za demokratiju u Srbiji.\nEdicija Projektne publikacije sadrži publikacije koje su nastale kao rezultat CeSID-ovih brojnih projekata, u okviru svih programa. Rezultati višemesečnih istraživanja i projektne publikacije se u okviru projekta predstavljaju javnosti, a sve podatke koje možete videti u ovoj ediciji moguće je koristiti i kao izvor i smernice za dalja istraživanja.\nNapomena: većina CeSID-ovih izdanja može se preuzeti u PDF formatu. Ukoliko izdanje koje Vas interesuje nije dostupno u PDF formatu, molimo Vas da nas kontaktirate.


Usvojene dve nove Uredbe za unapređenje kvaliteta života i rada stanovnika na selu - biznis24.rs\nFoto:Risto KostovJuče je na sednici Vlada Republike Srbije, na inicijativu Ministarstva za brigu o selu usvojila dve Uredbe koje za cilj imaju poboljšanje kvaliteta života u ruralnim sredinama i zadovoljenja potreba stanovnika na selu.\nUsvojena je Uredba o utvrđivanju programa dodele bespovratnih sredstava za kupovinu mini buseva za potrebe prevoza seoskog stanovništva na teritoriji Republike Srbije.\n„Radimo aktivno da žiteljima sela prilbižimo uslove života koje imaju stanovnici gradova i učinimo im dostupne sve vrste usluga – administrativne, zdravstvene, obrazovne ali i kulturne i sportske sadržaje“– poručio je ministar za brigu o selu Milan Krkobabić poslanicima i građanima Srbije na sednici Narodne skupštine Republike Srbije, nakon što je Vlada Srbije na inicijativu Ministarstva za brigu o selu donela dve nove uredbe za poboljšanje kvaliteta života i rada seoskog stanovništva.\nOna podrazumeva dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu mini buseva koji će služiti isključivo za potrebe prevoza seoskog stanovništva iz jednog sela u drugo, ili iz sela u gradsko/opštinsko sedište.\nPodnosilac prijave na javni konkurs su jedinice lokalne samouprave sa čitave teritorije Republike Srbije, ima pravo samo jedne prijave, a iznos sredstava za ove namene po prijavi je do 7 miliona dinara.\nZa ovu namenu opredeljeno je u budžetu Republike Srbije 120 miliona dinara, a njegovom realizacijom rešavaju se osnovne potrebe kretanja seoskog stanovništva, u cilju omogućavanja kvalitetnijeg života u ruralnim sredinama, bolje povezanosti i zadovoljenja potreba stanovništva administrativnog, obrazovnog i medicinskog karaktera.\nMaksimalan iznos odobrenih sredstava po jednoj prijavi iznosiće do 500.000 dinara. Uredba predviđa jednodnevnu ili višednevnu manifestaciju koja se može održati u svim naseljenim mestima-selima na teritoriji Republike Srbije, izvan gradskih, opštinskih sedišta i prigradskih naselja.\nTog dana Vlada Republike Srbije, na inicijativu Ministarstva za brigu o selu, usvojila je i Uredbu o utvrđivanju programa dodele bespovratnih sredstava za organizovanje manifestacije pod nazivom „Miholjski susreti sela“ . Za ovaj program opredeljeno je u budžetu Republike Srbije 43 miliona dinara, a cilj je obogaćenje društvenog i sportskog života stanovnika u selima, negovanje tradicionalnog načina života i kulturno – istorijskog nasleđa.\nbespovratnih · brigu · cilj · dodele · FotoRisto · imaju · inicijativu · koje · KostovJuče · kvaliteta · Ministarstva · Poboljšanje · potreba · programa · Republike · ruralnim · sednici · selu · selu Usvojena · Srbije · sredinama · sredstava · stanovnika · uredba · Uredbe · usvojila · utvrđivanju · vlada · zadovoljenja · života\nIZJAVA DANA: Na šta je Saša Popović “spiskao” 140 svojih pe ...\nRođendan kikindske mamutice Kike\nTraži se VRH poslodavac u IT industriji


I danas kiša širom BiH | UdriMuski\n14. 05. 2019 - 08:59


- Protekla godina zaista je bila moja godina u profesionalnom smislu, teško mi je da izdvojim par momenata, bilo je dosta uspeha - kaže dr Cvetanović.\nSaradnja sa ruskim "Lomonosovim", Oktobarska medalja rodnog grada Leskovca i nagrada najboljeg mladog istraživača 2019. tri su dostignuća koja su obeležili ovu godinu Aleksandri Cvetanović.\n- To je kruna mog dosadašnjeg rada i platforma za osvajanje vrhova koji su možda do sada bili neosvojivi - kaže Cvetanović.\nOna za RTV otkriva da će po pozivu čuvenog ruskog "Lomonosova" uskoro učestvovati u "dizajniranju" hrane za buduće ruske kosmonaute.\n"Svetu je potrebna nauka, a NAUCI SU POTREBNE ŽENE!" Emilija, Nevena i Aleksandra su tri NAJBOLJE SRPSKE NAUČNICE i treba da im se divimo\n- Srbija ostaje moja baza za sada, žeđ za znanjem me je vodila čitavim svetom. Prikupila sam određeni nivo znanja i osećam duboku potrebu da ga primenim u svojoj zemlji što kroz naučni, a nadam se i nastavni rad jer osećam da imam dovoljno i snage i energije da svoje znanje i entuzijazam usmerim ka oblikovanju novih naučnih snaga Srbije - poručila je srpska mlada naučnica u razgovoru za RTV.


Pozorište u Srbiji i Evropska unija\nPolitika velikih brojeva\nPozorište u Srbiji i EU\nLokalno veće Kragujevac\nDruštvo jednakih i jednakijih\nSrpski turizam u svijetu\nHome / EVROPA PLUS / Arhiva Evrope Plus / Evropa Plus - Jul 2007 / Pozorište u Srbiji i EU\nPozorišna produkcija u Srbiji ima ogromnih kreativnih potencijala, koji se, sa druge strane, moraju više podržavati, planski i kontinuirano\nPozorište postiže uspeh i bez podrške:" Skakavci“ Biljane Srbljanović\nU razmatranju i evaluaciji aktuelne pozorišne prakse u Srbiji, izdvajaju se dve teze koje bitno opisuju njeno stanje. Prva se odnosi na organizacioni aspekt pozorišnog života u Srbiji, definisan totalnim odsustvom strategije njegovog razvoja. Druga teza se odnosi na kreativni aspekt, odnosno činjenicu da uprkos prilično beznadežnoj institucionalnoj osnovi, ipak postoje pojedinci čiji rad prevazilazi niz žestokih materijalnih ograničenja i biva umetnički relevantan, a za rezultat to daje činjenicu da se produkcija u domenu kulture ne može sasvim programirati i ograničavati\nKao posledica šizofrenih devedesetih godina prošlog veka, kao i u svim ostalim sferama društveno-političkog života u Srbiji, i struktura kulturnih institucija je devastirana. Imajući u vidu gomilu problema, danas u tranzicionoj Srbiji, i u spoljnoj, i u unutrašnjoj politici, pitanju definisanja kulturne politike i reorganizacije rada kulturnih institucija posvećuje se najmanje pažnje. Kulturna politika u Srbiji danas skoro i da ne postoji, nema plana, niti bilo kakve strategije razvoja, a budžetska sredstva koja se izdvajaju za kulturu skoro su simbolična. U domenu pozorišta, većina stvari je prepuštena slučaju. Srbija nema Zakon o pozorištu, ni Zakon o sponzorstvu, koji bi definisali materijalnu egzistenciju pozorišta, a gotovo da nema ni repertoarske politike u individualnim pozorištima. Sve ove činjenice su indikatori drastičnog odsustva podrške države, odnosno njenog nemara prema pozorištu i kulturi uopšte.\nUlazak u Evropsku uniju podrazumeva imperativ poštovanja ljudskih prava, a pravo na kulturu pripada domenu osnovnih ljudskih prava. U tom smislu, u slučaju ulaska Srbije u EU, i srpski polititički vrh bi bio prinuđen da sa deklarativnih izjava o bitnosti kulture i njenoj velikoj važnosti u promociji demokratskih vrednosti, pređu na praktično primenjivanje ove teze.\nSa druge strane, uprkos ovom jezivom nedostatku institucionalne, odnosno političke podrške, niz pozorišnih stvaraoca u Srbiji je u poslednje vreme postigao značajne uspehe u svetu, dokazujući činjenicu o vitalnosti umetnosti, to jest njene specifične mogućnosti samopreživljavanja. Pre svega, mislim da internacionalni uspeh Biljane Srbljanović, koja je nedavno u Solunu dobila izuzetno značajnu evropsku nagradu za “Novu pozorišnu realnost”, kao pečat na niz njenih ranijih uspeha. U oblasti dramskog pisanja, osim Srbljanovićeve, i komadi Milene Marković i Uglješe Šajtinca su imali vrlo solidnu recepciju u evropskim državama (Velikoj Britaniji, Austriji). Takođe, kroz aktivnosti projekta “Nova drama” (ili “NADA”), koji se održavao pre par godina u Narodnom pozorištu u Beogradu, uspostavljena je saradnja između literarnih menadžera londonskog pozorišta Royal Court i mladih dramskih pisaca iz Srbije (Maja Pelević, Filip Vujošević, Marija Stojanović), koja je utvrdila bliskost srpskih tekstova sa tekstovima evropskih pisaca iz iste generacije, na idejnom, kao i na formalnom planu.\nIzvan domena dramskog pisanja, i drugi pozorišni stvaraoci iz Srbije su u poslednje vreme takođe postigli značajne uspehe u svetu, prevashodno zahvaljujući entuzijazmu pojedinaca, a uz minimalnu, više formalnu nego konkretnu podršku države. Dah teatar je nedavno dobio uglednu američku nagradu za angažovani, politički teatar - ”Otto Rene Castillo Award”. Predstava “Okamenjeni princ” pozorišta Duško Radović, realizovana kao dansko-srpska koprodukcija, u režiji Marka van der Veldena, nedavno je postigla izuzetne uspehe na festivalima u Danskoj (Viborg, Kopenhagen), a predstava “Cirkus istorija” Sonje Vukićević je imala zapažen nastup na festivalu “Viner Festvohen” u Beču…\nSve su ovo činjenice koje govore da pozorišna produkcija u Srbiji ima ogromnih kreativnih potencijala, koji se, sa druge strane, moraju više podržavati, planski i kontinuirano. Naravno, treba biti svestan i da ovi autori i predstave koje sam spomenula nisu u većini, već su izuzeci, odnosno u srpskim pozorištima i dalje dominira retro-realistički koncept, koji u umetničkom smislu zaista više nije relevantan. Takođe, ovde treba spomenuti i značaj BITEF-a, festivala koji već četrdeset godina našoj publici daje mogućnost kvalitetnog uvida u savremenu svetsku produkciju. U isto vreme, prevashodno zbog specifične društveno-političke situacije u kojoj je BITEF počinjao, odnosno tadašnjeg neutralnog političkog položaja Jugoslavije, BITEF je bio specifično mesto okupljanja veoma značajnih pozorišnih stvaralaca iz sveta, što je i do danas opstalo kao fakat, pa je u tom pogledu ovaj festival bitan i u pogledu internacionalne promocije naših kulturnih aktivnosti.\nUlazak u Evropsku uniju podrazumeva imperativ poštovanja ljudskih prava, a pravo na kulturu pripada domenu osnovnih ljudskih prava. U tom smislu, u slučaju ulaska Srbije u EU, i srpski polititički vrh bi bio prinuđen da sa deklarativnih izjava o bitnosti kulture i njenoj velikoj važnosti u promociji demokratskih vrednosti, pređu na praktično primenjivanje ove teze. Tada bi, dakle, uz ozbiljniju strategiju razvoja i finansijsku podršku, srpsko pozorište, za koje mislim da ima velike kreativne potencijale, sigurno bilo još značajnije na svetskoj kulturnoj mapi.\nAutorka je pozorišni kritičar lista Politika


Menadžer prodaje zadužen za vođenje ključnih kupaca na tržištima zapadne Evrope\nAko ste spremni za ovaj jedinstveni izazov, postaćete deo sjajnog tima koji vredno radi i odlično se zabavlja. Ova pozicija podrazumeva mesečna putovanja na sastanke sa klijentima kao i na sajmove dizajna u oblasti POS prodajne industrije. Svako putovanje nosi niz novih iskustava koja se odmah primenjuju na sledećem projektu.


Toyota roboti obavljaće volonterske poslove na Olimpijskim igrama 2020 | Aktuelno\nNaslovna DIGITAL Toyota roboti obavljaće volonterske poslove na Olimpijskim igrama 2020\nToyota roboti obavljaće volonterske poslove na Olimpijskim igrama 2020\nRoboti biće zaduženi za poslove poput upućivanja publike na odgovarajuća mjesta, pružanje informacija, te isporučivanje hrane i pića\nOrganizatori Olimpijskih igara se obično oslanjaju na vojsku neplaćenih ljudskih volontera, a kada su u pitanju sitni poslovi i organizovanje publike. Tokio bi mogao da donese revoluciju na ovom polju, budući da će na Olimpijskim igrama 2020. godine najveći dio volonterskih poslova obavljati roboti.\nNaime, nedavno su organizatori ljetnjih Olimpijskih igara predstavili dva robota i jedno robotsko „odijelo“ koji bi tokom igara trebalo da pomognu ljudskim radnicima. Kreirala ih je Toyota, a biće zaduženi za poslove poput upućivanja publike na odgovarajuća mjesta, pružanje informacija, te isporučivanje hrane i pića.\nTako Human Support Robot (HSR) ima ugrađenu ruku za podizanje tereta, dok Delivery Support Robot (DSR) podsjeća na pokretnu korpu za otpatke, i svaki od njih već ima svoj plan zaduženja i rute po kojima će se kretati.\nNa Olimpijskim igrama će se pojaviti ukupno 16 robota, te se organizatori nadaju da će biti od velike pomoći, i da će pojednostaviti do sada komplikovane procese.\nU Toyota-i se nadaju da će se ovi roboti do 2030. naći u široj prodaji, budući da kompanija posljednjih godina sve više ulaže u ovu tehnologiju. Ovo je značajan trenutak i zbog toga što su Olimpijske igre obično prilika za zemlju-domaćina da pokaže svoja kulturološka i tehnološka dostignuća, te je Japan na igrama iz 1964, kada je posljednji put bio domaćin, kao svoj adut u funkciju pustio sada već kultni Shinkansen voz. To je bio važan trenutak za zemlju koja se u to vrijeme još uvek oporavljala od posljedica Drugog svetskog rata, te ipak uspjela da pokaže ekonomski napredak. Ono što su nekada bili moderni vozovi danas su svakako roboti.\nIzvorPC Press/The Verge\nToyota Tokio roboti Olimpijske igre


Bolovi u vratnom delu kičme – Dynamic Pro\nBy admin On 11. 07. 2017.\nBolovi u vratu i ramenima u većini slučajeva nastaju usled grčenja mišića, koji zbog toga postaju kruti, što sprečava normalno pokretanje zglobova. Često su posledica kontinuiranog stresa, dugotrajnog držanja tela u istom položaju (prilikom vožnje,sedenja za računarom, spavanja na neudobnom jastuku ili u nepravilnom položaju).\nSportska i trzajna povreda vrata se javlja jako često kod saobraćajnih nesreća ,stoga i dugotrajni bolovi u vratu i ramenima nastaju kao posledica tih povreda , a to mogu biti i degenerativne promene poput sledećih tegoba: ispravljena vratna lordoza (prirodna krivina kičme), spondiloza (degenerativno oštećenje kičmenog stuba), skolioza, diskus hernija, retko tumori i upale… lako je mogućih „krivaca“ mnogo, kod mlađih ljudi najčešće je reč o posledicama savremenog načina života, u šta spada emotivna i psihička napetost, nedovoljna fizička aktivnost i previše sedenja u nepravilnom položaju.\nBolovi u vratu i ramenima nisu uvek i jedini simptomi , veoma često se javlja ukočenost vrata i ograničena pokretljivosti u vratnom delu kičme, postoji čitav niz simptoma koji plaše bolesnika jer ih ne može dovesti u vezu s vratnom kičmom. Na primer, trnjenje ruku i prstiju , koje je čest pratilac problema s vratnom kičmom, moze asocirati na šlog ili infarkt srca, naročito ako je u pitanju leva strana. Osećaj „knedle u grlu“ često dovodi pacijente endokrinologu, gde se podvrgavaju testiranju hormona štitne žlezde. Pri okretanju i savijanju glave, oštećeni pršljenovi pritiskaju krvne sudove koji ishranjuju kožu glave i mali mozak, pa privremeno dolazi do smanjenja jer je cirkulacija u vratu oslabljena, čak dolazi i do prestanka protoka krvi. Ovo stanje dovodi do osećaja nesvestice, zamagljenja vida, često i bola u poglavini s osećajem žarenja u potiljačnom delu glave. Trnjenje u licu, zujanje u ušima i poremećaj vida takođe su na spisku mogućih simptoma. Sve ove tegobe bude sumnju na neko ozbiljnije neurološko oboljenje, pa pacijenti gotovo redovno odlaze neurologu i ORL specijalisti. Naravno, ovi simptomi mogu biti izazvani i drugim uzrocima, pa je pregled fizijatra obavezan.\nPreuzeto sa stranice: http://dijetamesecevemene.com/zdravlje/bolovi-u-vratu-i-ramenima-lecenje/\nBol u stopalima →


Drake platio 350.000 dolara ženi koja ga je optužila za seksualno zlostavljanje - BIGportal.ba\nJuni 20, 2019 Juni 20, 2019 0114\nSlavni reper Drake navodno je platio 350.000 dolara ženi koja ga je optužila za seksualno zlostavljanje u 2017. godini, dok je bio na turneji po Britaniji.\nU novembru prošle godine hip-hop zvijezda tužila se s Laquanom Morris koja nosi ime Layla Lace. Drake je podnio tužbu protiv Morris zbog građanskog iznuđivanja, prevare, emocionalne uznemirenosti, zloupotrebe procesa i klevete.\nMeđutim, priznao je da je imao seksualni odnos s Morris dok je bio u hotelu u Manchesteru, u februaru 2017. godine, ali je negirao sve navode o seksualnom odnosu bez pristanka. Prema tužbi, Morris je rezervisala let da bi vidjela Drakea ubrzo nakon što su spavali zajedno, ali se naljutila kada nije dobila odgovor te je otkazala let. Drake je prestao komunicirati s njom.\nU tužbi Morris tvrdi da ju je Drake silovao. Ali, nakon što je navodno odbila da izvrši test očinstva, Drake je kazao da je Morris promijenila priču kako bi ga optužila za seksualno zlostavljanje te da su njene tvrdnje prevara osmišljena da od njega dobije novac.\nDrake i njegov tim su zadovoljni ovim ishodom i dok Drake cijeni podršku koju je dobio, traži da njegovi fanovi i mediji omoguće objema strankama da nastave svoje živote.\nZbog nevremena promijenjeni termini igranja mečeva Svjetske lige u Beogradu\nLiam Hemsworth ne može da podnese ponašanje Miley Cyrus: Prestani da me brukaš!


Piksi se venčao po drugi put, evo ko mu je kum\n19 Juna, 2022 12:00\nPiksi i Snežana obnovili bračne zavete\nNa srećnom i skladnom braku Draganu i Snežani Stojković mnogi mogu da pozavide, ali oni svoju intimu sve ove godine drže daleko od očiju javnosti. Žive bez trzavica i skandala, ne hvale se uspesima, pa je stoga malo kome je poznato i da su 2011. pred bogom obnovili bračne zavete i to u Parizu iako je prvobitni plan bio da se ceremonija\nodrži u Sabornoj crkvi u Beogradu. Zbog obaveza, supružici su se venčali u crkvi Aleksandra Nevskog 2. juna kada je njihova najstarija kćerka Andreja proslavljala dvadeset drugi rođendan.\nPiksi i Snežana – ljubav je najveći dar\nStojkovići prijateljima nisu rekli šta planiraju kako ih ne bi opterećivali kupovinom poklona, a među zvanicama tada su bili Snežana Dakić- Mikić, Marijana Mateus, Marko Mišković sa majkom Ljiljanom Mišković, Stevan – Dika Stojanović, Marina i Andrej Kulundžić, Slobodan Živojinović, Nina Badrić sa tadašnjim suprugom Bernandom Krasnićem, ambasador Srbije u Parizu i mnogi drugi.\nPročitajte: Dragan Stojković Piksi postao deda! Unuka proslavljenog fudbalera dobila dva imena!\nPiksijev kum bio je Dragan Trivan, koji je na slavlje došao sa suprugom Jelenom, dok je njegova supruga za svog svedoka izabrala prijateljicu Ivanu Mišković-Karić, koja je došla sa mužem Goranom Karićem. Supružnici u odlučili da za ovu priliku ne kupuju nove burme, već su tokom venčanja razmenili one koje već imaju, jer veruju da im je prstenje i do sada donosilo sreću. Zato su na svojim burmama na kojima je već bio ugraviran datum prethodnog venčanja sada ugravirali i dan na koji su se i u crkvi obavezali na večnu ljubav. Simpatično je bilo i objašnjenje mlade zašto su se odlučili na ovaj korak:\n– Građanski brak sklopili smo pre dvadeset godina u Marseju, a potom smo sa prijateljima proveli nekoliko dana u Kanu. Ta prva svadba slična je drugoj utoliko što je naša najstarija ćerka Andrea prisustvovala i tom slavlju, tada je imala dve godine. Međutim, kada su nam u Veroni opljačkali stan, ukrali su nam sve slike i video zapise sa venčanja, tako da su nam te fotografije nedostajale svih ovih godina. Sada, konačno, imamo slike sa ceremonije i veselja – rekla je tada Snežana Stojković.\ndragan i snežana stojković dragan stojkovic piksi piksi i snežana piksi porodica piksijeva supruga\nDragan Stojković Piksi postao deda! Unuka proslavljenog fudbalera dobila dva imena!\nTrudna Pikisijeva ćerka OVAKO čestitala ocu pobedu nad Portugalom!


Kurs 6.2. – Geometrija oblika 2 | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Portfolio > OAS Arhitektura - I godina - modul > Modul 6 – Geometrija arhitektonske forme > Kurs 6.2. – Geometrija oblika 2\nMODUL 6 – Geometrija arhitektonske forme: Kurs 6.2. – Geometrija oblika 2\nPredavanja i vežbanja održavaju se u velikom amfitetaru Arhitektonskog fakulteta u dva termina (svaki za po jednu studentsku grupu): sredom od 15.00-17.00 i od 17.00-19.00 sati\nPrema Statutu Arhitektonskog fakulteta\n1. kolokvijum – 8. nedelja aktivne nastave\n2. kolokvijum – 15. nedelja aktivne nastave\nUpoznavanje studenata sa načinima ”prostornog” prikazivanja arhitektonsko-urbanističkih formi u dve dimenzije – u kosoj projekciji i perspektivi, sa metodom tzv. perspektivne restitucije, fotomontaže, kao i istraživanjem uticaja osvetljenja na svojstva prostora i vizuelni utisak.\ndoc. dr Gordana Đukanović, spoljni saradnik\ninž. arh. Dušan Filipović, demostrator\nstud. arh. Jovana Lukić – demonstrator\nBROJ KABINETA: 349a\nsreda 19.00 sati – kabinet 349a\nTELEFON: +381 11 3218 758\nNa predmetu se vrši upoznavanje studenata sa načinima „prostornog“ prikazivanja arhitektonsko-urbanističkih formi u dve dimenzije – u kosoj projekciji i perspektivi, sa metodom tzv. perspektivne restitucije odn. fotomontaže, kao i istraživanjem uticaja osvetljenja na svojstva prostora i vizuelni utisak. U tom smislu, predmet razvija veštine:\n• konstruisanja kose projekcije i perspektivnih prikaza arhitektonskih i urbanističkih prostora,\n• rekonstruisanja geometrijskih svojstava arhitektonskih i urbanističkih prostora prikazanih na fotografijama (restitucija),\n• konstruisanja senke za zadati izvor svetlosti – u različitim tipovima 2D prikaza, i\n• ”trodimenzionalnog mišljenja” u fazi arhitektonsko-urbanističkog projetovanja – korišćenjem pogodnosti virtuelnih CAAD 3D prostora.\nPredmet je obavezan sa dodeljenih 2 ESPB. Studenti nastavu pohađaju jednom nedeljno, sa opterećenjem od jednog časa predavanja i jednog časa provežbavanja.\nU drugom semestru osnovnih studija, aktivna nastava (u školi) traje 15 radnih nedelja u okviru kojih je studentu na raspolaganju ukupno 56 sati za rad na predmetu (na svim predmetima ukupno 600 sati rada).\n40 radnih sati u toku 15 radnih nedelja podrazumeva: 30 radnih sati provedenih u školi (jedan čas predavanja i jedan čas provežbavanja – (1+1) x 15 = 30) i 10 radnih sati za rad kod kuće (ili prosečno 0.66 sati nedeljno – 0.66 x 15 = 10).\nIspitni rok traje 5 radnih nedelja: student ima na raspolaganju dodatnih 16 radnih sati (3.2 x 5 = 16 sati – 2 radna dana) za pripremu i polaganje ispita.\nPredmet vodi nastavnik sa saradnicima u nastavi i na vežbanjima.\nPlan rada na predmetu određuje predmetni nastavnik.\nNajmanje 30 poena a najviše 70 poena predviđeno je za ocenjivanje tokom 15 radnih nedelja u školi.\nNačim i kriterijume ocenjivanja utvrđuje nastavnik.\nKURIKULUM: Kurs 6.2. – Geometrija oblika 2


aleksandar mitrovic het trik poluvreme fulam svonsi golovi srbin napad\n29.09.2021. 21:53 > 08:30\nU izvanrednoj formi je Aleksandar Mitrović koji je postigao het-trik u dresu Fulama, za samo jedno poluvreme meča protiv Svonsija, koji je završen rezultatom 3:1.\nMitrović se prvi put u strelce upisao u 12. minutu, nakon 20 minuta je to uradio još jednom, a onda u 45. ponovo.\nSrpski fudbaler je u 52 navrata bio strelac u Čempionšipu ikada, već deset ove sezone uz tri asistencije.\nU tom 12. minutu je Aleksandra Mitrovića uposlio Tim Rim, on je primio loptu usred kaznenog prostora rivala, fintom izbacio čuvara i okrenuo se, te matirao Bena Hamera. Tražili su gosti ofsajd, ali je situacija bila čista.\nKod drugog gola je Mitrović uspešno završio kontru svog tima, presekli su dodavanje domaći igrači, centrirao je potom po zemlji Niskens Kebano, a Mitar istrčao pred defanzivca Svonsija i ne toliko dobrim udarcem uspeo da duplira prednost svoje ekipe.\nPreko Patersona je Svonsi smanjio, da bi za kraj poluvremena Mitrović došao do het-trika. Slično kao i prethodni put samo je sada centaršut bio sa desne strane, a asistenciju je upisao Odoi.\nSrpski napadač se ponovo sjajno pozicionirao, istrčao ispred štopera Svonsija i poslao loptu nogom iza Hamera, sada znatno silovitijim udarcem.\nMitrović je izašao u 68. minutu, ali je sjajnom partijom u prvom poluvremenu svima poručio da ne želi da prekine goleadu ni u narednim mečevima.


Freelencing tržište nakon korone: Oko 70% freelencera zadržalo je iste cene usluga\nDo 30% domaćih frilensera traži sigurnost stalnog posla jer frilensing na globalu pokazuje znake recesije\nMilena Radivojević 10. 8. 2020.\nŠta čeka srpske frilensere u narednom periodu i kako će izgledati budućnost frilensinga na domaćem tržištu?\nProšle godine domaću javnost ustalasalo je globalno istraživanje o digitalnim frilenserima koje je, po mišljenju mnogih, iznelo jedan gotovo neverovatan podatak: Internet frilensing kao karijera najzastupljeniji je u našoj zemlji – sa 3,52 frilensera na 1.000 stanovnika.\nIako je samo istraživanje (tačnije njegova metodologija) upitno, ako bismo situaciju analizirali danas, u jeku svetske epidemije, zdravorazumskom metodom bismo zaključili da, čak i ako smo se mogli pohvaliti tolikom brojem frilensera, to u budućnosti verovatno neće biti tako.\nZbog toga, u nastavku teksta, nastojimo da otkrijemo kako tačno stoji frilensing tržište u Srbiji u ovom trenutku, koje su grane najviše pogođene, koje su doživele rast i, možda i najbitnije, šta čeka domaće frilensere u narednom periodu.\nO tome razgovaramo sa Pedrom Gajićem, čovekom koji je radio na stvaranju Toptala (jedne od najvećih frilens platformi na svetu) i koji trenutno radi u kompaniji symphony.is, kao i Lukom Petrovićem, freelence web developerom, koji će nam na osnovu desetogodišnjeg iskustva predstaviti svoje viđenje ove situacije.\nRaste potreba za developerima koji poznaju algoritme i različite matematičko-statističke modele\n“Prema mom uvidu u podatke, pre samog početka pandemije došlo je do blage stagnacije frilens poslova – bar po onome što smo mogli videli u prve dve do tri nedelje, dok se pratila situacija u zemlji, regionu i na tržištu Sjedinjenih Američkih Država (s obzirom na to da veliki broj domaćih frilensera radi za tamošnje tržište)”, objašnjava Gajić na početku razgovora za Netokraciju.\nMeđutim, kako dodaje naš sagovornik, odmah nakon proglašenja vanrednog stanja u Srbiji je u potpunosti opao broj poslova na lokalnom tržistu, a veliki broj ljudi orijentisao se na tržište koje u tom trenutku nije bilo tako drastično pogođeno merama (pre svega na SAD, jer je kod njih nešto kasnije došlo do uvođenja drastičnih mera):\nSrbija je uvela vanredno stanje sredinom marta, a u SAD je ono uvedeno dve do tri nedelje kasnije. Ipak, njihovo tržiste je bilo relativno stabilno dok je kod nas došlo do značajnog pada posla zbog vanrednog stanja. Sa druge strane, ako generalno pogledamo trenutnu situaciju na svetskom tržištu frilens poslova, ona beleži pad od nekih 32% u broju poslova, a ovi podaci se pre svega odnose na poslove koji dolaze iz SAD i Evrope.\nIpak, uprkos ovom podatku koji svedoči o smanjenju broja oglasa, Luka Petrović nam otkriva da on lično, kao web developer i frilenser, nije primetio nikakvo smanjenje obima posla. “Države u svetu su imale drugačiju dinamiku borbe sa pandemijom, pa nekako imam utisak da se ponuda poslova iznivelisala, a moje iskustvo govori o tome da Internet nije nestajao tokom pandemije”, dodaje on.\nNajveći udar, kako nam otkriva Gajić, pretrpeli su oni frilenseri koji nisu bili direktno u digitalnom biznisu (marketing, brend ili event manadžeri), a koji u narednom periodu neće lako pronalaziti poslove ukoliko se ne preorijentišu na digitalne platforme.\nSa druge strane, prema njegovim rečima, tokom pandemije došlo je i do značajnog skoka broja poslova koji se odnose na copywriting, društvene mreže, online trgovinu, gaming, prevođenje i, naravno, određene grane developmenta:\nDošlo je do značajnog skoka potražnje frilensera/programera koji poznaju algoritme i različite matematičko-statističke modele. Ali, kada govorimo o padu broja frilesera u Srbiji, smatram da su dva faktora uticala na to: trenutna situacija i izmena Zakona o porezu na dohodak građana i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje koji su počeli da se primenjuju početkom 2020. godine.\nAko uzmemo u obzir da je veliki broj filensera radio po nekom preduzetničkom modelu, jasno je da to više nije bilo moguće jer su radili dugoročno za jednog klijenta. Naravno, to su opet oni frilenseri ili kontraktori koji nisu bili u sivoj zoni poslovanja.\nOko 70% frilensera zadržalo je iste cene usluga\nNaše sagovornike pitali smo i šta se usled smanjenja ponude poslova dogodilo sa cenama – i što se tiče usluga koje frilenseri nude i što se tiče budžeta koje su klijenti spremni da odvoje. Luka nam otkriva da on nije primetio povećanje cena, niti ih je lično dizao, a Pedro dodaje da se cene usluga jesu promenile, pre svega u onim poslovima koji beleže rast.\nSve to, dodaje Gajić, svedoči u prilog tome da je trenutna situacija samo to – trenutna:\nDakle, trenutni skok cene rada se značajno odnosi na cenu rada programera koji se bave gore pomenutim matematičkim modelima, ML/AI i slično. Promena je skoro 50%, ali mislim da neće trajati toliko dugo i da se sve vezuje za trenutnu situaciju.\nŠto se tiče cena ostalih frilens usluga, moj uvid u situaciju pokazuje da nije bilo nekih dramatičnih izmena. Statistički gledano, 20-30% frilensera je snizilo cene usluga, dok je 70% zadržalo iste cene usluga. Svega 3-5% njih je podiglo cene svojih usluga, a ovo povećanje odnosi se na seniore za dugogodišnjim iskustvom i sa jednim od gore navedenih skilova.\nZato, dodaje Luka, po njegovom mišljenju ne postoji velika razlika u izazovima pre i posle pandemije za domaće frilensere. “Država se i dalje bori za deo kolača koji joj ne pripada, mi i dalje nalazimo načina da to zaobiđemo”, objašnjava on i dodaje:\nPo meni, frilenseri is Srbije imaju jako dobar balans između cene i kvaliteta. Naši mladi ljudi dobijaju jako dobru osnovu da kasnije nadograde svoje znanje. Tu mislim pre svega na IT. Niži troškovi života daju kompetativnost našim cenama, a generalno nepovoljni politički i ekonomski uslovi u našoj zemlji daju podsticaj da radimo na stranom tržištu.\nZbog toga sam mišljenja da nas apsolutno ne očekuje kriza, s tim da se ovde moram limitirati na IT sektor. Za ostale zaista ne znam. Ono što mislim da bi se moglo desiti je upravo povećanje broja frilensera, tj. ljudi koji su izgubili “regularne” poslove.\nSa druge strane, Pedro dodaje da što se tiče smanjenja broja ljudi koji imaju frilensing karijeru, tu takođe ima podatke koji govore u prilog tome da se smanjuje broj frilensera u Srbiji. “Podaci koje ja imam pokazuju da je nekih 20-30% frilensera i kontraktora odlučilo da traži sigurnost standardnog posla“, navodi on i dodaje:\nSama neizvesnost poslovne situacije i opadanje broja poslova ukazuju da većina njih ne želi da rizikuje. Po mojim podacima, 6 od 10 programera starijih od 30 godina je rešilo da potraži standardni posao, a i 8 od 10 programera koji imaju manje od 30 godina. Ovde imam podatke samo za programere koji su radili na dobro poznatim platformama za frilensere. Takođe, u starijoj grupi programera nalaze se ljudi koji imaju porodice pa je samim tim odluka manje-više očekivana.\nSigurnost posla, dodaje Luka, po njemu nema nimalo veze sa tim da li firma za koju radite dobro stoji, već sa znanjem i iskustvom koje imaš. “Sigurnost je kada imaš dovoljno zanja i iskustva da sledeće zaposlenje možeš naći u nekoliko dana. Za takve straha nema”, ocenjuje on.\nMeđutim, kako dodaje Pedro, kriza se svakako očekuje – i to ne samo na frilenserskom tržištu, već generalno. “Nemam zvanične podatke o tome koliko će se smanjiti broj frilens poslova, ali trenutne statistike govore o značajnom padu. Prateći trenutne trendove i broj prijava koje imamo za standardne poslove, primećuje se da je veći broj frilensera već u potrazi za standardnim poslovima. Rekao bih da će pre svega kategorije koje se ne odnose na digitalne poslove prve osetiti krizu, a kasnije i ostali”, zaključuje naš sagovornik.\n11. 8. 2020. u 11:40 Odgovori\nOčekujem egzodus programera i frilensera iz Srbije sa otvaranjem granica a evo i zašto\n1. Promena zakona o paušalcima izazvala je ogromnu podelu u IT zajednici u Srbiji, tako da imate jednu grupu koja bojkotuje drugu grupu koja je lobirala za taj zakon, čudna i loša situacija.\n2. Kriza sa koronom – veliki broj frilensera koji su se zbog zakona o paušalu kolebali da li ostati ili napustiti Srbiju posle krize sa koronom i katastrofalno lošeg rukovođenja krizom od strane države odlučuju da je ipak bolje da odu, razvijene države imaju daleko bolje zdravstvene sisteme i institucije, to u ovoj situaciji izlazi u prvi plan.\n3. Povećanje potražnje za IT stručnjacima posle Korona krize – Strane kompanije već sada imaju velike akcije na Linkedinu i ostalim mrežama gde vrbuju koga god mogu za odlazak vani, recimo da senior programer sa preko pet godina iskustva lako može da dobije ponudu i od preko 80000 eura godišnje sa relokacionim paketom.\nNa kraju očekujem kompletan kolaps IT sektora u Srbiji i to u roku od par godina, sami smo krivi za to, prvo država koja razmišlja od danas do sutra i najvećim delom krivim kompletnu IT zajednicu koja prstom mrdnula nije da promeni stvari, ako ništa drugo mogli su da organizuju barem jedan veliki protest. Za par godina 2019 godina izgledaće kao zlatno doba ITja u Srbiji nažalost.\nKako su srednja škola i prvi iPhone usmerili Vladimira ka karijeri ‘mobile software’ arhitekte\nMarko Crnjanski 27. 5. 2022.\nB-Fresh: Nakon pobede na Generator ZERO konkursu, krećemo sa aktivnom prodajom!\nLondonski Qudo sa osnivačem iz Srbije uzeo investiciju od $3,5 miliona – razmišlja se o razvojnom centru u Beogradu\nDa li ženski pristup pravi uspešne biznise?\nFilozof Soren Kierkegaard kaže da se život može razumeti samo iz retrospektive, ali da se mora živeti unapred. Kažu i da preduzetnici imaju odlične instinkte za snalaženje, ali da ih pitate da objasne kako su nešto znali, možete da očekujete odgovor koji je u suštini glasi - nemoj da me pitaš gluposti, ne znam.\nMiljana Nikodijević 12. 5. 2022.\nSrpski Eat Me App rešava problem viška hrane koja se baca – čuvajući našu okolinu\nOtpad od hrane je treći najveći emiter gasova staklene bašte na svetu. Globalno, 30% ili 1,8 milijardi tona sve proizvedene hrane na globalnom nivou se pokvari zbog loše planiranje resursa duž linije lanca snabdevanja. Srpski startap Eat Me App sa svojom aplikacijom nastoji da stane na put ovom problemu i globalnom društvu ponudi jedno od rešenja za ovaj veliki problem.\nMarko Crnjanski 29. 4. 2022.\nŠta je ‘destination’ marketing i kako kreirati strategiju koja privlači turiste?\nTurizam jedne države danas i te kako zavisi od digitalnog oglašavanja. O tome šta predstavlja termin 'destinacionog marketinga' i kako Srbija i Crna Gora mogu da sebe bolje brendiraju kao turističke destinacije, govorimo u 93. epizodi Office Talks Podcasta.\nMarko Crnjanski 5. 5. 2022.\nLansiran ecommerce4all – nova platforma za podršku razvoja e-trgovine\nMnogi poslovni podaci i informacije vezane za poslovanja e-trgovine od danas su zvanično dostupni na prvoj regionalnoj platformi za e-trgovinu pod nazivom 'E-commerce for all – ecommerce4all.eu' koja je već sada dostupna u Srbiji.\nDolazak u IT industriju može da krene iz više životnih pravaca. Međutim, kada se još u školskom periodu interesujete za računare i rad na njima, velika je verovatnoća da će buduća karijera biti vezana za tehnologiju. Svoju priču u dolazak u svet IT-ja i kompaniju Levi9, otkriva nam Vladimir Pavlović koji je Mobile Software arhitekta.\nBritanski Paysend najavio otvaranje kancelarije u Beogradu nakon $125 miliona investicije\nJoš jedna inostrana kompanija koja je prepoznala domaći tehnološki talenat.\nMarko Mudrinić 26. 5. 2022.\nŠta traže ruske IT firme u Beogradu?\nTri meseca od početka sukoba u Ukrajini vidimo veliki broj IT firmi i programera koji su odabrali upravo Beograd za svoju novu bazu. Kako ove promene na tržištu utiču na lokalni kadar i da li dolazi do skoka cene programera? O ovim temama razgovaramo u 96. epizodi Office Talks podcasta.\nMarko Crnjanski 26. 5. 2022.\nSrpsko-švajcarski Strong Network podigao €5,1 investicije – širi se na Evropu i SAD\nStrong Network, srpsko-švajcarski startap dobio je investiciju vrednu 5,1 miliona evra kako bi ubrzao svoje širenje na teritorije Evrope i SAD-a. Rundu investiranja predvodio je OpenOcean zajedno sa Wingman Ventures fondom.\nMarko Crnjanski 24. 5. 2022.\nDecentralizovane autonomne organizacije (DAO) – izazovi i perspektive\nDžon Lenon je u pesmi 'Power to the people' sumirao koncept slobode i omogućavanja građanima da odlučuju o političkim i društvenim prilikama. Ove ideje stare su koliko i prve teorije o uređenju društva.\nIlija Rilaković 23. 5. 2022.\nNovo poglavlje Tetrisa piše se u Beogradu i Tel Avivu – razvijaće ga Playstudios\nZašto Elon Musk kupuje Twitter?\nRelax Gaming otvorio studio u Novom Sadu uz aktivno širenje tima\nVladimir Lelićanin: Pokrenuli smo 3327 kao mesto gde će domaći developeri slobodno raditi na web 3.0 projektima


HUAWEI AppGallery - Kako da nabavite omiljene aplikacije - HUAWEI Serbia\nWi-Fi i 5G CPE\nHUAWEI SERVISNI DANI\nVaše omiljenje aplikacije\nŠta je Huawei AppGallery?\nHuawei AppGallery je zvanična platforma za distribuciju aplikacija za Huawei pametne telefone i tablete. Dostupna u više od 170 zemalja, AppGallery je 3. najveća prodavnica aplikacija na svetu: prodavnica aplikacija gde korisnici jednostavno i bezbedno mogu otkriti, pronaći i preuzeti hiljade aplikacija širom sveta.\nHuawei cilja da učini AppGallery otvorenom i inovativnom prodavnicom za aplikacije koja strogo štiti privatnost i bezbednost korisnika, dok omogućava jedinstveno i pametno iskustvo. Huawei radi sa nekim od najinovativnijih programera na svetu kako bi stvorio prodavnicu aplikacija budućnosti.\nKako je AppGallery različita (za mene) u odnosu na druge prodavnice aplikacija? Zašto treba da je koristim?\nCilj kompanije Huawei je da učini AppGallery otvorenom platformom za aplikacije koja strogo štiti privatnost i bezbednost korisnika, uz omogućavanje jedinstvenog i pametnog iskustva.\nKako bi isporučila bezbedno i sigurno korisničko iskustvo, Huawei AppGallery ima profesionalni bezbednosni sistem od četiri nivoa, dizajniran da detektuje maliciozno ponašanje, olakša provere privatnosti i osigura bezbednost aplikacije.\nHuawei AppGallery nudi razne jednostavne i inovativne načine za otkrivanje, istraživanje i deljenje širokog opsega mobilnih aplikacija i uključuje funkcionalnost lake pretrage, najbolje rangirane aplikacija po kategorijama, odabire urednika, listu želja i još mnogo toga. Ekskluzivni pokloni, uključujući vaučere, kredite u aplikaciji, promotivne kodove, kupone za popust i VIP privilegije koje su takođe dostupne Huawei korisnicima.\nSa 400 miliona mesečnih aktivnih korisnika, Huawei AppGallery je 3. najveća prodavnica aplikacija na svetu sa hiljadama popularnih aplikacija u mnogo kategorija. Huawei radi sa nekim od najinovativnijih programera na svetu kako bi stvorio prodavnicu aplikacija budućnosti.\nKoliko aplikacija postoje u AppGallery?\nHuawei AppGallery takođe ima više od milion aplikacija širom sveta i zabeležila je više od 180 milijardi kumulativnih preuzimanja aplikacija prošle godine. Trenutno postoji više od 45000 aplikacija koje mogu pristupiti HMS jezgru širom sveta – uz povećanje iz godine u godinu veće od 65%.\nDa li AppGallery ima moje kanadske aplikacije?\nBrzo gradimo Huawei AppGallery kako bi postala otvoreni prolaz do hiljade popularnih aplikacija širom sveta. AppGallery je 3. najveća prodavnica aplikacija na svetu, a nove međunarodne i lokalne kanadske aplikacije se redovno dodaju galeriji. Iako možete pronađi međunarodno popularne aplikacije kao što su TikTok, Snapchat, Microsoft Office i Aliexpress, takođe možete pronaći lokalne kanadske aplikacije kao što je Wattpad, Flipp, The Weather Network i Indigo.\nDa li je bezbedno preuzimate aplikacije sa AppGallery?\nHuawei AppGallery je dizajnirana da isporuči bezbedno i sigurno korisničko iskustvo. Huawei AppGallery sadrži bezbednosni sistem od četiri sloja koji je dizajniran da detektuje zlonamerno ponašanje, olakša provere privatnosti i osigura bezbednost aplikacije.\nKako da se registrujem za AppGallery?\nHuawei AppGallery dolazi predinstalirana na svim Huawei uređajima (npr. Mate 30 Pro i P40 serija), spremne za korišćenje besplatno.\nKada podesite novi Huawei telefon, automatski ćete biti provedeni kroz brz i jednostavan proces kreiranja (ili prijavljivanja u) vaš omiljeni Huawei ID. Huawei ID je lični nalog koji vam omogućava da jednostavno pristupite i povežite ekskluzivne Huawei usluge, uključujući AppGallery, Huawei Cloud, Health i još.\nŠta je Huawei ID?\nHuawei ID je vaš lični nalog za Huawei uređaje koji vam omogućava da pristupite ekskluzivnim uslugama kompanije Huawei, uključujući Huawei AppGallery, Cloud, Health i još mnogo toga. Kreiranje Huawei ID-a je brzo, jednostavno i besplatno.\nDa li treba da kreiram Huawei ID kako bih koristio HUAWEI telefon?\nBiće vam potreban Huawei ID da koristite usluge kao što su Huawei Cloud, Health i još mnogo toga. Kada podesite novi Huawei telefon, automatski ćete biti provedeni kroz brzu i jednostavnu integraciju ili proces prijavljivanja.\nKako da kreiram Huawei ID?\nKada podesite novi Huawei telefon, automatski ćete biti provedeni kroz brz i jednostavan proces kreiranja (ili prijavljivanja u) vaš omiljeni Huawei ID.\nZašto treba da kreiram Huawei ID?\nHuawei ID je vaš jedinstveni lični nalog za nove Huawei uređaje koji vam omogućava da pristupite i jednostavno povežete ekskluzivne Huawei usluge, uključujući Huawei AppGallery, Cloud, Health i još mnogo toga. Kreiranje Huawei ID-a je brzo, jednostavno i besplatno.\nHuawei mobilne usluge i aplikacije\nKako da postavim aplikacije na moj Huawei uređaj bez Google Play Store? Šta ako ne mogu da pronađem omiljene aplikacije u Huawei AppGallery?\nPostoji nekoliko načina da instalirate omiljene aplikacije na svom HUAWEI pametnom telefonu. Evo tri jednostavna načina:\n1) Jednostavno možete preneti omiljene aplikacije sa starog na novi pametni telefon pomoću Phone Clone aplikacije\n2) Možete pronaći i instalirati mnoge popularne aplikacije preko AppGallery, kao što je TikTok, Snapchat, Flipp i Wattpad\n3) Možete preuzeti MoreApps aplikaciju u AppGallery. To je aplikacija gde možete naći bezbedne apk resurse za preuzimanje u nezavisnim prodavnicama aplikacija za većinu kanadskih aplikacija.\n4) Takođe možete pronaći veb pretraživač za pristup veb verziji aplikacije i dodati ga početnom ekranu kao prečicu.\nAko i dalje ne možete da pronađete željenu aplikaciju, možete dodati željenu aplikaciju u "Listu želja" u AppGallery. Obavestićemo vas kada je aplikacija dostupna u HUAWEI AppGallery.\nHuawei sarađuje sa globalnim programerima aplikacija kako bi stalno unapređivala platformu Huawei Mobilne usluge (HMS) kako bi ponudila korisničko iskustvo. Obećavamo vam budućnost sa HUAWEI Mobilnim uslugama.\nZa instrukcije o preuzimanju omiljenih aplikacija, kliknite here: https://consumer.huawei.com/rs/campaign/favourite-apps/\nDa li mogu da koristim druge prodavnice aplikacija na ovom telefonu?\nHuawei AppGallery je zvanična prodavnica za Huawei uređaje i dolazi predinstalirana na svim Huawei uređajima (npr. Mate 30 Pro i P40 serija), Google Play prodavnica neće biti predinstalirana na dolazećim Huawei uređajima kao što su Mate 30 Pro i P40 serija.\nDa li mogu da dobijem Google aplikacije na telefonu?\nTrenutno nije moguće preuzeti Google aplikacije na novim Huawei uređajima. Međutim, svi novi Huawei pametni telefoni (npr. Mate 30 Pro i P40 serija) dolaze sa predinstaliranim aplikacijama jednostavnim za upotrebu, kao što su Huawei prtraživač, za jednostavno pretraživanje interneta i Huawei Cloud, za sigurno i bezbedno skladištenje u Cloud-u. Google usluge kao što su YouTube i Google Maps se mogu koristiti preko Huawei pretraživača, jednostavnim posećivanjem ciljne veb strane onlajn.\nGde mogu da pronađem više informacija o instalacijama aplikacija?\n1) Možete pitati našu HUAWEI zajednicu u Kanadi! Svratite u HUAWEI zajednicu i učestvujte u diskusijama o AppGallery.\n2) Kontaktirajte naš korisnički centar na broj telefona 1-888-548-2934; engleski: pon-ned 8-22h(EST); francuski: pon-pet 9-21h(EST)\nNaši najnoviji telefoni\nNabavite omiljene aplikacije jednostavno i bezbedno preko AppGallery: prodavnice aplikacija budućnost.\nKako da nabavite omiljene aplikacije\nNabavljanje omiljenih aplikacija je jednostavno. Evo 3 jednostavna načina.\n©2021 Huawei Device Co., Ltd. Sva prava zadržana.


Obilježen početak izgradnje fabrike R-S Silicon - Klix.ba\nObilježen početak izgradnje fabrike R-S Silicon\n14.5.2014. u 14:19\nU Bjelajcu kod Mrkonjić Grada danas je obilježen početak izgradnje Fabrike za preradu metal silicijuma R-S Silicon, čija je vrijednost oko 30 miliona eura i u kojoj bi trebalo da bude zaposleno više od 100 radnika.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik istakao je da će nakon otvaranja ove fabrike, koji je predviđen za avgust naredne godine, RS biti povezana sa tržištem zapadne Evrope.\n"Nakon dužih razgovora sa investitorom i rješavanja određenih pitanja, danas smo u prilici da položimo kamen-temeljac za ovu fabriku. Zahvalan sam investitoru, Vladi Italije i ambasadoru Italije u BiH što su imali dovoljno strpljenja i što će ovdje biti otvoren važan privredni subjekat", rekao je novinarima Dodik.\nPremijerka Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je da je Vlada RS za realizaciju ovog projekta obezbijedila devet miliona KM.\n"Vlada i institucije RS podržali su inicijativu za otvaranje ove fabrike. Ovo je jedna od četiri kompanije koje su dobile podsticaje Vlade Srpske za zapošljavanje i investicije, a za ovaj projekat novac će biti isplaćen u četiri tranše", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je naglasila da je cijena električne energije u Republici Srpskoj daleko niža nego u zemljama regiona, čega su svjesni i investitori, kao i činjenice da u RS mogu veoma brzo da osnuju preduzeće.\n"Svi koji budu išli u ovako jedan veliki projekat imaće Vladu RS za partnera", kaže Cvijanovićeva.\nMinistar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija rekao je da je ovo jedan od projekata koji se u RS realizuju uz sufinansiranje Vlade.\n"Očekujemo da će ovaj cijeli projekat biti uspješno realizovan", rekao je Tegeltija.\nInvestitor iz Italije i vlasnik kompanije "Metalege" Guido Duzi naglasio je da bi proizvodi trebalo da budu plasirani na tržište zapadne Evrope.\n"Silicijum metal se koristi u raznim sektorima i za proizvodnju solarnih panela. Siguran sam da ćemo sve naše proizvode plasirati na tržište zapadne Evrope", rekao je Duzi.\nNačelnica opštine Mrkonjić Grad Divna Aničić ocijenila je da je ovaj projekat veoma važan za mrkonjićku opštinu, ali i cijelu Republiku Srpsku.\nObilježavanju početka izgradnje fabrike prisustvovali su, osim zvaničnika RS, predstavnici opštine Mrkonjić Grad i privredne zajednice.\n14.05.2014. u 14:51\nIzložba "120 godina tradicije biznisa na Marijin Dvoru"\n14.05.2014. u 13:49


Živković i Isakov pobednici „Pres slaloma Srbija 2018“ - PLUMRACE\n21. 05. 2017. • Views: 2855\nNajskuplji automobil na štandu AANS\n19. 03. 2018. Comments (0) Views: 798 Autosport\nNovinari Miloš Živković i Nikola Isakov pobednici su tradicionalna trke „Pres slalom Srbija 2018“ koja je danas održana na Beogradskom sajmu, u organizaciji Udruženja novinara Srbije (UNS) i Beogradskog sajma.\nZoran Milisavljević, Dimitrije Ilić i Ivan Matošević kategorija starovremenski\nTakmičari su bili podeljeni u grupe-novinari, sportisti, vozila adaptirana za osobe sa invaliditetom i starovremenski automobili (stariji od 30 godina).\nPobednik novinarske kategorije do 1200 kubika je Miloš Živković. Drugoplasirani u istoj kategoriji je novinar “Politike” Miloš Batančev, a treće mesto zauzeo je Dušan Marković.\nPrvo i treće mesto u novinarskoj kategoriji iznad 1200 kubika osvojili su novinari lista “Start 013” Nikola i Alekandar Isakov, a drugoplasirana bila je novinarka RTV Braničevo Svetlana Budimir.\nMihajlo Pajović i Milutin Dimitrijević\nOsobe sa invaliditetom su se takmičile samo u kategoriji iznad 1200 kubika. Prvo mesto osvojio je Mihailo Pajević, a drugo Milutin Dimitrijević.\nU prvoj kategoriji sportskih vozača, prvoplasirani bio je Miloš Brkić. Drugo mesto u istoj kategoriji, osvojio je Aleksandar Radičević, a treće Radosav Jović. U kategoriji sportskih vozača u automobilima jačim od 1200 kubika pobedio je Saša Glišić. Drugo mesto osvojio je Aleksa Radojković, a treće Dušan Jovanović.\nU kategoriji starovremenskih automobila niže kubikaže prvi je bio Dimitrije Ilić, drugi Zoran Milisavljević, a treći Ivan Matošević. Prvo mesto u kategoriji jačih starovremenskih automobila zauzeo je Mladen Šerbula.\nTagovi: auto slalom, beogradski sajam, budmir svetlana, Miloš Brkić, uns\n» Autosport » Živković i Isakov pobednici „Pres slaloma Srbija 2018“\nBORKOVIĆ SA 17. MESTA STARTUJE NA HUNGARORINGU\nKoliko vozača i za koje bodove na Ada Huji\n5. 04. 2019.\nETCC trening: Karamišev ponovo najbrži, Vesnić prvi u klasi\nSin Ričard brži od oca Gabora\n2. 03. 2012.\nSKUP LJUBITELJA ZASTAVINIH AUTOMOBILA U GRADU ZASTAVE\nBorković peti u Maroku\nDan korišćenih BMW vozila\nVesnić gospodar brzine Centralne Evrope


Emocionalna bol jača je od fizičke - Klix.ba\nEmocionalna bol jača je od fizičke\n29.8.2008. u 15:44\nBol uzrokovana emocionalnom uznemirenošću mnogo je dublja i traje duže od one koja prati fizičke povrede, ako je vjerovati novoj naučnoj studiji.\nRezultati istraživanja doveli su u pitanje izjavu prema kojoj "riječi ne mogu boljeti". Psiholozi su putem četiri eksperimenta željeli utvrditi kako ljudi prevazilaze emocionalne i fizičke bolove.\nUčesnici istraživanja zamoljeni su da "ožive" svoja bolna iskustva iz prošlosti i to tako što će ih se prvo prisjetiti pa ih onda do u detalje zapisati, otkrivajući šta se desilo i kako su se osjećali.\nU okviru prva dva ispitivanja bilo je govora o fizičkom i psihičkom povređivanju, a iskustva o kojima su pisali morala su biti proživljena u zadnjih pet godina. Navodili su kad su povrijeđeni, koliko ih je tada boljelo, koliko puta su razgovarali o toj boli i koliko to predstavlja bolno iskustvo za njih u ovom momentu.\nIspitanici koji su govorili o emocionalnoj boli navodili su veći nivo povređivanja nego oni koji su doživjeli neku fizičku povredu, zaključili su eksperti sa Purdue univerziteta u SAD-u, te Macquire i Univerziteta New South Wales iz Australije.\nStudentima koji su učestvovali u ispitivanju bolnije je bilo prisjećanje na proživljenu bol od samog pisanja o tome, piše Telegraph.\n"Iako obje vrste boli mogu biti veoma jake u momentu kad se dogode, emocionalna bol ima jedinstvenu sposobnost da nanovo pogađa, za razliku od fizičke boli koje smo svjesni samo kao upozorenja da bi se nešto takvo moglo ponovo dogoditi," objasnio je doktor Kip Williams sa Purduea.\nStudija o ovoj temi objavljena je u augustovskom izdanju magazina Psychological Science.\nRomantične veze radnih kolega su česte\n29.08.2008. u 17:46\nIrak će graditi vlastiti London Eye\n29.08.2008. u 08:00


Kako pomoći djetetu da prevaziđe stidljivost? | roditelji.me\nKako pomoći djetetu da prevaziđe stidljivost?\n24/06/2021 09:38 | by jelenabozovic | No Comments\nKao posljedica prirodnog razvoja samosvijesti, stidljivost se javlja između četvrte i pete godine života . Kada se postide, djeca rijetko govore dobrovoljno, ostvaruju mali ili nikakav kontakt očima, često gledaju u pod u blizini nepoznatih ljudi i osjećaju se napeto, zabrinuto ili uplašeno u nepoznatim situacijama. Iako je osjećaj stida univerzalan i gotovo sva djeca su ponekad povučena, suzdržana i stidljiva, kod nekih je ovaj osjećaj konstantan i prisutan je u većini socijalnih situacija.\nKao i ostale karakteristike socio-emocionalnog razvoja, i stidljivost se razvija pod uticajem različitih faktora od kojih su neki uslovljeni nasljeđem, a drugi iskustvima i načinom komunikacije u okolini u kojoj dijete odrasta (porodica, vrtić, škola, vršnjaci i sl.). Tako, na primjer, dijete koje je po prirodi povučeno, roditelji često instinktivno nastoje da natjeraju da izađe iz „oklopa“ svoje stidljivosti i forsiraju ga na druženje, razne aktivnosti i iskustva. Iako iz najbolje namjere, roditelji na ovaj način samo dodatno podstiču i održavaju djetetovu stidljivost i socijalnu inhibiranost.\nIako stidljivost ima i neke pozitivne aspekte (stidljiva djeca manje ulaze u konflikte i primjerenije se ponašaju u školi), kada počne negativno da utiče na djetetovo socijalno, emocionalno i akademsko funkcionisanje, tada već postaje problem. Na primjer, pokazalo se da vršnjaci mogu da izbjegavaju da se igraju sa jako stidljivom djecom, percipirajući ih kao nedruželjubivu i nezainteresovanu. Na ovaj način, koče njihov socijalni razvoj i povećavaju šansu za razvoj niskog samopoštovanja. Takođe, s obzirom na to da su jako tiha, često ne dobijaju potrebnu pomoć i pažnju u školi, što može rezultirati lošijim školskim uspjehom. Zbog manjka prijatelja i adekvatnih socijalnih i komunikacijskih vještina, stidljiva djeca mogu da postanu usamljena i depresivna. Ukoliko im se ne pruži pomoć, stidljivost može da se pogorša i prati dijete i u odraslom dobu.\nKako bi pomogli svom djetetetu, roditelji treba da imaju na umu da se stidljivost ne može „izliječiti“, ali se može korigovati do mjere koja je neophodna za normalan i funkcionalan život. Dakle, rješenje je naučiti dijete kako da se nosi sa tim osjećajem. U tome im mogu pomoći sljedeće smjernice:\nEtiketiranje djece kao stidljive podstiče ih da na svoju povučenost gledaju kao trajnu i nepopravljivu osobinu. To može dovesti do toga da tu ulogu dijete ispuni bez želje i napora da se promijeni. Kada se suoči sa nekom novom situacijom, dijete koje je usvojilo etiketu „stidljiv” može da pretpostavi: „Stidljiv/a sam, pa to ne mogu da učinim“. Umjesto da roditelji svoju djecu okarakterišu kao stidljivu, trebali bi samo da opišu njihovo ponašanje. Na primjer: ,,Nikoli treba malo vremena da se navikne na novu situaciju” ili ,,Ana voli da razmisli prije odgovaranja”.\nPokazati empatiju i razumijevanje\nPrvi korak u prevazilaženju neke neugodne emocije, pa tako i stida, jeste prepoznavanje i prihvatanje. Komentari poput ,,Nemaš čega da se stidiš” i ,,Ti si veliki dječak/djevojčica, prerastao/la si stidljivost”, direktno negiraju emociju i sugerišu djetetu da može da je isključi kao na ,,prekidač”. Umjesto toga, bilo bi bolje reći djetetu „Vidim da ti je neprijatno” ili „I ja sam se nekad stidjela da govorim pred odjeljenjem”. Na ovaj način roditelji šalju djetetu poruku da prepoznaju emociju koju ono osjeća, prihvataju je i govore mu da je to u redu.\nNe govoriti umjesto stidljive djece\nKada dođe do situacije u kojoj druga djeca ili odrasli postave pitanje stidljivom djetetu, roditelji često budu u iskušenju da odgovore umjesto njega, kako bi mu na neki način pomogli i olakšali neprijatnu situaciju. Međutim, roditelji koji odgovaraju na pitanja i govore umjesto svoje djece, dugoročno mogu samo da pojačaju stidljivo ponašanje. Djeca moraju da nauče da govore sama za sebe, a to mogu da učine samo ako im se za to pruži prilika.\nS obzirom na to da stidljiva djeca nisu imala prilike da nauče i razvijaju socijalne vještine u interakciji sa vršnjacima i drugim osobama, mogu imati posebne koristi od eksplicitnih smjernica i savjeta. Roditelji mogu da nauče svoju djecu specifičnim socijalnim vještinama poput upoznavanja novih ljudi, predstavljanja, uspostavljanja kontakta očima, pridruživanja igri… Da bi ih podučili i sa njima vježbali ove vještine, roditelji mogu da koriste lutke ili da igraju igru uloga za različite socijalne situacije.\nPodstaći promjene polako\nPrilikom podsticanja i osnaživanja djeteta u prevazilaženju stidljivog ponašanja, roditelji uvijek moraju da vode računa o takozvanoj zoni ugodnosti djeteta. To znači da dijete ne bi trebalo „gurati u vatru“ socijalnih dešavanja, već ga pustiti da samo odluči kada i kojom brzinom će se uključiti u neku aktivnost. Na primjer, mogli bi nekoliko puta da ga odvedete da posmatra neku aktivnosti prije nego što odluči hoće li da se priključi. Takođe, roditelji mogu sa djetetom da uvježbavaju ponašanje prije nego što se upuste u stvarnu situaciju.


PROFESOR PRAVA, SLAVEN KOVAČEVIĆ: USTAVNI SUD NEMA IZBORA, MORA SMIJENITI MATU TADIĆA\nKOVAČEVIĆ UPOZORAVA: Ustavni sud nema izbora, mora smijeniti Matu Tadića\nUstavni sud BiH bi radi zaštite svog integriteta morao pokrenuti smjenu svog potpredsjednika Mate Tadića, te odbaciti zahtjev Borjane Krišto kao nedopušten iz dva razloga - jer je o tom pitanju već raspravljao u predmetu "Božo Ljubić", ali i zato što je predmet "Borjana Krišto" duboko kompromitiran političkim utjecajima HDZ-a.\nRekao je ovo u razgovoru za Vijesti.ba doktor političkih nauka Slaven Kovačević, odgovarajući na naš upit da li Tadić treba da bude smijenjen s pozicije potpredsjednika ove pravosudne institucije, ili u najmanju ruku izuzet iz apelacije Borjane Krišto, nakon što su se u javnosti pojavile sporne fotografije.\nNaime, mediji su objavili fotografije na kojima su visoki zvaničnici HDZ-a BiH Borjana Krišto, Bariša Čolak i Mato Jozić u društvu s Tadićem, koji će krajem mjeseca odlučivati upravo po apelaciji Borjane Krišto.\nTakođer, na drugoj fotografiji su Čolak i Vlado Rogić, član Centralne izborne komisije (CIK) BiH, koja treba da donese podzakonski akt o raspodjeli mandata za federalni Dom naroda.\n- Ako su te fotografije autentične, onda je jedna stvar jasna - ne postoji više predmet po zahtjevu Borjane Krišto, jer se radi o dubokoj kompromitaciji predmeta, u smislu da se kroz politički utjecaj na Ustavni sud BiH nastoji ostvariti politički, a ne pravni ishod predmeta temeljen na Ustavu BiH - smatra Kovačević.\nU tom slučaju, nastavlja, ista je stvar i s predmetom "Božo Ljubić", u kojem je Ustavni sud BiH kao pravni osnov koristio član I/2 Ustava BiH, koji po njima kaže: "Bosna i Hercegovina je demokratska država koja funkcionira u skladu sa zakonom i na osnovu slobodnih i demokratskih izbora", što je neki nezvanični ili neslužbeni prijevod Ustava BiH. U zvaničnoj verziji, onoj na engleskom jeziku, piše sljedeća formulacija: "Bosna i Hercegovina bit će demokratska država koja funkcionira u skladu sa vladavinom prava i na osnovu slobodnih i demokratskih izbora".\nKovačević ocjenjuje da je nedostatak termina "vladavina prava" u neslužbenim prijevodima Ustava BiH, koje koristi Ustavni sud BiH, veoma jasan indikator političkih utjecaja, na način da se zanemarivanjem postojanja tog termina isposluju odluke Ustavnog suda BiH koje odgovaraju HDZ-u.\n- Ako pođemo od teorijskih pojašnjenja termina "vladavina prava", koji podrazumijeva jednakost svih građana pred zakonom, na individualnom nivou i bez izuzetaka, kako onda Ustavni sud BiH može staviti van snage odredbu Izbornog zakona BiH, koja kaže: "Svakom konstitutivnom narodu se daje jedno mjesto u svakom kantonu"? Ili preciznije - da li to Ustavni sud BiH kroz svoje političke kontakte poništava postojanje vladavine prava u BiH? - pita se Kovačević.\nTakođer ga zanima da li time Ustavni sud BiH stavlja van snage Opći okvirni mirovni sporazum za BiH iz Dejtona (Aneks 4, 6 i 7), koji je temeljen na vladavini prava, samo da bi zadovoljio političke aspiracije onih koji vrše politički utjecaj na Ustavni sud BiH?\n- Isto tako, nama bliži pojam pravne države, koja po definiciji mora garantirati sva prava, slobode i jednakosti svim svojim građanina, očito je prestao postojati u BiH radi političkih odluka Ustavnog suda BiH, u kojima su jedni jednakiji od drugih. Ili još preciznije - jedni trebaju imati veći stepen prava od drugih, jer to tako hoće HDZ - naglašava Kovačević.\nPotpuno isti slučaj, dodaje, je i s članovima CIK-a BiH, koji svojim interpretacijama mogu ući u vrlo opasan prostor negiranja vladavine prava u BiH, koristeći svoja ovlaštenja da legaliziraju rezultate agresije, genocida, etničkog čišćenja, ratnih zločina i različitih presuđenih udruženih zločinačkih poduhvata, tako što namjeravaju donositi podzakonska akta kojim bi prekršili ustavne odredbe, posebno legitiman cilj popisa iz 1991. godine, a sve radi političkih aspiracija HDZ-a, koji se više ne libi ući u, također, opasan prostor političkog utjecaja i na CIK.\n- Iz svega toga, možemo zaključiti da je HDZ spreman poništiti postojanje vladavine prava u BiH radi svojih političkih ciljeva, koji su, sada je već jako vidno, temeljeni na politikama HDZ-a iz prve polovine 1990-tih, koje su pred nadležnim međunarodnim sudovima utvrđene kao udruženi zločinački poduhvat - navodi Kovačević.\nPotcrtava kako se postavlja jasno pitanje - zašto na ovakvo vršenje političkih utjecaja ne reagiraju domaće pravosudne i policijske institucije, jer se otvara mogućnost koruptivnih radnji prema sudijama Ustavnog suda BiH i CIK-a BiH, posebno onih sudija Ustavnog suda BiH koji su bili u istom predmetu s Draganom Čovićem, a za koje je Borjana Krišto založila svoju imovinu da bi im bila plaćena kaucija.\n- Zar time nije pokazano postojanje veze na relaciji Čović-Krišto-Tadić? Isto se pitanje odnosi i na OHR i SAD, kao tvorca Dejtona - zašto ne reagiraju na ovakva eklatantna poništavanja vladavine prava u BiH? Ponovit ću još jednom: predmet Borjane Krišto je vidno kompromitiran političkim utjecajima HDZ-a i kao takav ne bi trebao više postojati, dok je odluka Ustavnog suda BiH u predmetu "Božo Ljubić" (u kojoj se zaobilazi termin "vladavina prava") veoma upitna, što također zahtijeva reakciju međunarodne zajednice - upozorava Kovačević.\nNaš sagovornik osvrnuo se i na odluku Ustavnog suda BiH iz 2010., kada je smijenio sudiju Krstana Simića, zbog njegovog pisma Miloradu Dodiku u kojem mu se, oslovljavajući ga sa "šefe", pravdao zbog odluke Ustavnog suda BiH u korist banjalučkog biznismena Veselka Malbašića. Tada su sve sudije Ustavnog suda BiH jednoglasno kazale da je Simić "narušio ugled i dostojanstvo Ustavnog suda BiH". Za smjenu Simića tada je glasao i Mato Tadić.\nKovačević podsjeća kako je prije nekoliko mjeseci predsjednik Ustavnog suda BiH, gostujući na jednoj od televizija, izravno rekao da nema političkih utjecaja na Ustavni sud BiH i da je to njemu smiješno objašnjavati.\n- Evo, sad ima pokazatelj vidnog političkog utjecaja na Ustavni sud BiH, poglavito na sudiju Matu Tadića, a možda i na neke druge sudije. Sada se otvara jasno pitanje - ako predsjednik Ustavnog suda BiH ne reagira, on time direktno priznaje i prihvata politički utjecaj na Ustavni sud BiH. Ili obratno - ako želi zaštititi Ustavni sud BiH od političkih utjecaja, tada mora zatražiti smjenu sudije Mate Tadića - mišljenja je Kovačević.\nKako je već stvorena sudska praksa u slučaju Krstana Simića, potcrtava Kovačević, onda je izvjesno da predsjednik Ustavnog suda BiH nema previše izbora, odnosno da mora pokrenuti smjenu sudije Mate Tadića.\n- O tome nema rasprave, jer bi u suprotnom Ustavni sud BiH izgubio i ovo malo ugleda kojeg ima ili nema u javnosti. Suviše je to važna priča da bi prošla nezapaženo - kaže Kovačević.\nIsto tako, dodaje, nadležne pravosudne i policijske institucije morale bi poduzeti nešto radi ovih političkih utjecaja na Ustavni sud BiH i CIK (gdje gospodin Rogić nije jedini, ima tu i situacija kada je još neko iz CIK-a išao na sastanke s Borjanom Krišto, tamo negdje na Kupresu).\n- To u normalnim zemljama, koje su temeljene na vladavini prava, jednostavno ne bi moglo proći, tako da se postavlja pitanje - ima li ovdje vladavine prava ili ne? Jer, ako nema, onda se ova zemlja vratila u srednjovjekovno feudalno stanje, gdje postoji vlastela koja nepobitno upravlja, dok smo valjda mi, građani ove zemlje, njihovi kmetovi. U takvom ambijentu postojanje Dejtonskog mirovnog sporazuma postalo bi besmisleno. To tako jednostavno ne može - zaključuje Kovačević u razgovoru za Vijesti.ba.


Pod hitno prevazići aktuelni konflikt – RTV Panonija\nHomeVestiPod hitno prevazići aktuelni konflikt\n24/05/2018 Redakcija RTV Panonija Vesti 0\nNa inicijativu pokrajinskog sekretara za zdravstvo doc. dr Zorana Gojkovića danas je održan sastanak na kojem su prisustvovali prof. dr Petar Slankamenac, v.d. direktora Kliničkog centra Vojvodine i prof. dr Snežana Brkić, dekan Medicinskog fakulteta u Novom Sadu .\nTema sastanka bili su višemesečno nerazumevanje i nedostatak volje i želje za definisanje međusobnih odnosa, koji su eskalirali u poslednja dva dana.\nNapominjući da u ovoj situaciji najveće posledice trpe studenti i da je to nedopustivo, pokrajinski sekretar za zdravstvo doc. dr Zoran Gojković od sukobljenih strana zahtevao je da u skladu sa zakonom i važećim pravnim propisima što pre reše nesuglasice koje imaju.\nS tim u vezi, dogovor je da će rukovodstvo Medicinskog fakulteta odmah pristupiti iznalaženju krajnjih rešenja u vezi načina finansiranja praktične nastave u Kliničkom centru Vojvodine i potpisivanja sporazuma o saradnji koji je u skladu sa pravnim propisima, opravdan i neophodan, a da će Klinički centar Vojvodine do tada izaći u susret studentima Medicinskog fakulteta i dopustiti nesmetano obavljanje nastave.\nDekan Medicinskog fakulteta prof.dr Snežana Brkić uverila je pokrajinskog sekretara za zdravstvo da završetak ovogodišnjeg letnjeg semestra neće biti ugrožen zbog kratkotrajnog prekida praktične nastave.\nPokrajinski sekretar za zdravstvo doc. dr Zoran Gojković zahvalio se predstavnicima obe institucije i poželeo svim studentima Medicinskog fakulteta, nastavnicima i saradnicima koji učestvuju u nastavnom procesu, uspešan završetak školske godine i predstojeće ispitne rokove.


oupzr.org|opšte udruženje preduzetnika zrenjanin Učešće Opšteg udruženja preduzetnika i RPK Zrenjanin na sajmovima EKO - BIS Bihać i MOS Celje\nU protekloj nedelji, predstavnici i članovi Regionalne privredne komore Zrenjanin i Opšteg udruženja preduzetnika Zrenjanin su se, uz podršku grada Zrenjanina predstavili na dva međunarodna sajma: Međunarodni ekološki sajam EKO-BIS 2015 u Bihaću i Međunarodni sajam zanatstva i male privrede MOS u Celju.\n13. Međunarodni ekološki sajam EKO-BIS 2015 u Bihaću održan je u periodu od 10.09.-13.09.2014. godine. Na štandu Regionalne privredne komore Zrenjanin predstavili su se zrenjaninski preduzetnici, članovi OUP Zrenjanin: „Etno suvenir“ radnja za ručno tkanje i izradu suvenira, „Tkač ZSP“ radnja za izradu ručno tkanih predmeta, D.O.O. za proizvodnju peciva i testenine „Mamma’s food“, radnja za izradu šešira „Moj šešir“, Turistički centar grada Zrenjanin, kao i specijalni rezervat prirode Carska bara uz Ribarsko gazdinstvo „Ečka“ AD koje je na ovom sajmu imalo veoma uspešnu promociju svog proizvoda Carska pašteta, a u pitanju je riblja pašteta koja se pravi od čistog očišćenog mesa tolstolobika. Nekoliko preduzeća iz Bihaća je pokazalo interesovanje za uvoz ovog proizvoda kao i za uvoz proizvoda kompanije “Mamma’s food” tako da su ostvareni prvi poslovni kontakti koji će u budućem periodu dovesti i do konkretne saradnje. Zrenjaninski preduzetnici su na ovom sajmu imali zapažen i pohvaljen nastup kako od strane posetilaca tako i od strane drugih izlagača.\nMeđunarodni sajam zanatstva i male privrede MOS u Celju, održan je od 08. do 13. septembra 2015. To je najveći sajam male privrede i najznačajnija manifestacija te vrste u regionu. U okviru sajma, na štandu Pokrajinskog sekretarijata za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova, održani su tradicionalni Dani Vojvodine. Na konferenciji za štampu potpredsednika Pokrajinske vlade i pokrajinskog sekretara za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslava Vasina, učešće su uzeli i ministar privrede u Vladi Republike Slovenije Zdravko Počivalšek i predsednik Privredne komore Vojvodine Ratko Filipović. U okviru Dana Vojvodine tokom Celjskog sajma, u master centru održani su poslovni susreti okupljenih preduzetnika radi uspostavljanja novih poslovnih kontakata i eventualne saradnje. Ispred gradske uprave Zrenjanin sajmu je prisustvovao g. Radiša Dupljanović, član Gradskog veća zadužen za privredu i preduzetništvo. Ove godine je po peti put organizovan susret predsednika regionalnih privrednih komora sa područja Srbije, Slovenije, Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Cilj susreta je proširenje i unapređenje kako privredne saradnje Srbije i Slovenije, tako i celog regiona, što će svakako rezultirati kvalitetnijim pomakom u saradnji i ostvarenju još intenzivnije saradnje u oblasti privrede u narednom periodu.\nZavršnica dana Vojvodine bila je upriličena u vidu Vojvođanske večeri, na kojoj su prisustvovali brojni privrednici i predstavnici institucija i organizacija iz Srbije. Akcenat ove večeri je stavljen na gastronomsku različitost Vojvodine, uz degustaciju najboljih vina sa naših prostora. Svaka Regionalna privredna komora je ovom prilikom predstavila ponudu autohtonih kulinarskih specijaliteta svog regiona. Ispred RPK Zrenjanin predstavili su se naši uspešni privrednici: ZZ “Mrkšićevi salaši”, AD “Ribnjak Ečka” pekara “Zlatni klas”, D.O.O. za proizvodnju peciva i testenine “Mamma’s food, kao i vinogradari Srednjeg Banata.


KREDITNI POSLOVI SA INOSTRANSTVOM I OBAVEZNO IZVEŠTAVANJE NBS - Biljana Trifunović\nKreditni poslovi sa inostranstvom, pod kojima se podrazumeva odobravanje strane banke domaćoj kredit, kao i zaduživanje domaćih firmi kod nerezidenata, regulisano je Zakonom o deviznom poslovanju članom 2. Zakona. Činjenica je da ne postoje zakonska ograničenja kada s radi u povlačenju kreditnih linija iz inostranstva, kao i odobravanje kredita prema inostranstvu. Međutim, važno je podsetiti privrednike na obavezu o dostavljanju izveštaja Narodnoj banci Srbije.\nZa početak, važno je naglasiti da nakon potpisivanja ugovora o zajmu između rezidenta i nerezidenta, rezident ima obavezu da u roku od 10 dana registruje kreditni odnos kod NBS preko svoje poslovne banke. Ukoliko se ne odradi taj prvi korak, registracije kreditnog posla kod NBS, devizni priliv koji je stigao iz inostranstva po osnovu zajma nije moguće koristi dok se ne obave propisane procedure.