KONKURS: Milion dinara parovima za kupovinu seoske kuće | (Vesti - 05.02.2020) Novi Sad\n05.02.2020 u 17:53h\nKONKURS: Milion dinara parovima za kupovinu seoske kuće\nPokrajinski zavod za ravnopravnost polova raspisao je konkurs za dodelu bespovratnih sredstava bračnim parovima na teritoriji Vojvodine za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom za šta je izdvojeno ukupno 25 miliona dinara.\nZa bespovratna sredstva za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom u Vojvodini moći će da se prijave supružnici ili vanbračni partneri (sa trajnijom zajednicom života) samo jednom. Visina traženih sredstava ne može biti veća od milion dinara, dok građevinska vrednost kuće koja se nalazi izvan gradskih i opštinskih sedišta ne sme biti veća od dva miliona dinara, navodi se u konkursu.\nU momentu prijave na konkurs jedan od supružnika ne sme da ima više od 40 godina života. Supružnici, odnosno vanbračni partneri moraju da imaju prebivalište na teritoriji Vojvodine, da nisu vlasnici ili suvlasnici bilo kakve nepokretnosti, niti da su istu otuđili u poslednjih pet godina, kao i da nisu u krvnom, tazbinskom ili srodstvu po usvojenju sa potencijalnim prodavcem nepokretnosti. Takođe, na osnovu uslova, važno je da je jedan od supružnika u radnom odnosu, ali i da su prijavljeni izmirili sve poreske obaveze, piše "Srbija danas".\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti do 3. aprila ove godine.\nPrijave na konkurs sa potrebnom dokumentacijom mogu se dostaviti u koverti na adresu "Pokrajinski zavod za ravnopravnost polova, Novi Sad, Bulevar Mihajla Pupina 6", poštom ili lično na gore navedenu adresu sa naznakom "Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava bračnim parovima na teritoriji AP Vojvodine za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom".\nKonkursna dokumentacija može se preuzeti na sajtu Zavoda za ravnopravnost polova a sve dodatne informacije mogu se dobiti u Pokrajinskom zavodu za ravnopravnost polova putem e-mail adrese\nOvo je osmi put da Pokrajinski zavod za ravnopravnost polova raspisuje konkurs za dodelu kuća na selu i zainteresovanost među mladim bračnim parovima je iz godine u godinu sve veća.\n06.02.2019. - Milion dinara parovima za kupovinu seoske kuće\n10.07.2017. - Šansa za parove: Milion dinara za kupovinu kuće\nPovezane teme konkurs konkurs za kupovinu kuća na selu kuća na selu pokrajinski zavod za ravnopravnost polova\nDali mogu konkurisati samohrani roditelji, koji zive na selu kao podstanari sa decom?\npre 55 dana i 17 sati\nJa bih da se prijavim za konkurs .povratak na selo.imam sina 10 god.u podstanarima smo... Imam vanbračnog supruznika koji je takodje sa nama u podstanarima.radi u špediciji.\nPozdrav sta treba od papirologihe da se posalje..hvala na odgovoru\nInteresuje me sta treba od papira da se pripremi,hvala


Radomir Antić sahranjen u Užicu - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 17. jula 2021. 19:47\nUžive je okupilo veliki broj njegovih prijatelja, nekadašnjih i sadašnjih sportskih radnika i saradnika poput: Bate Mirkovića, Gordana Petrića, Boška Đurovkog, Dejana Stankovića, Đorđa Tomića, Vlada Divca, Nikole Lončara, Nemanje Vidića, Ranka Stojića, Vladimira Petrovića, Milovana Rajevca i mnogih drugih, okupio se kako bi odao počast.\n"Govoriti o Radomiru Antiću u ime kluba u kome je ponikao, zapravo je priča o decenijama bliskosti, emocija i ljubavi. Njegova veličina nije u tome šta je osvojio, već u tome što je bio veliki u sitnicama koje život znače. U činjenici da je ispred gradske kafane njegov sto uvek bio najpuniji. U tome što je sa pažnjom slušao svoje Užičane i ljude iz okolnih sela kako mu govore kakvu taktiku treba da postavi u Južnoj Africi", rekao je Nešić.\n"Nema čoveka u ovom gradu koji nema selfi sa Radomirom Antićem, a sredinom devedestih u Užicu se sve crvenilo i belilo u bojama Atletika i pretpostavka je da se posle Madrida, za Atletiko najviše navijalo baš ovde pored Đetinje. Radomir je izuzetan primer osobe koja bez obzira na zvezdu na koju se popela, nije zaboravila kamen sa kojeg je ponikla. Kao pouka i kao primer za druge. Njegova odluka da za večnu kuću ne odabere ni Madrid ni Aleju velikana u Beogradu, već groblje u Užicu, više je nego dovoljan razlog da užički fudbalski hram dobije ime po Radomiru Antiću. Od danas pa ubuduće, sve fudbalske bajke ispisujemo na stadionu ‘Radomir Antić’. Zbog Radomira, zbog Užica, zbog Slobode", dodao je Nešić.\nCrvena zvezda protiv Šerifa za plej-of Kvalifikacija za Ligu šampiona\nDINAMO OBJASNIO KAKO DO KARTE SA ZVEZDOM: Navijači ogorčeni, krenuli…\nDINAMO OBJASNIO KAKO DO ULAZNICE SA ZVEZDOM: Navijači ogorčeni,…\nZvezda protiv Šerifa nastavlja put ka Ligi šampiona


Građevinski materijal, Drenje :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI MATERIJAL, DRENJE\nTražim dobrog trgovinu za građevinski materijal: Sakupili i provjerili smo trgovine za građevinski materijal, koje rade u kraju Drenje i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani trgovine za građevinski materijal će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tDobar trgovina za građevinski materijal Drenje , koji može izvesti:\tproizvođač građevinskog materijala, ili drugo sigurno če se nači i za vas. više\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA TRGOVINE ZA GRAđEVINSKI MATERIJAL DRENJE


Utakmica petog kola grupe 3 Lige nacija između Austrije i BiH igra se na stadionu “Ernst Happel” u Beču s početkom od 20:45 sati.\nNaš tim je trenutno prvoplasirani u grupi sa maksimalnih devet bodova. Za potvrdu prvog mjesta u grupi i plasman u baraž za EP, te afirmaciju u elitnu A ligu, Zmajevi mogu i izgubiti u Austriji sa jednim golom razlike, ali da pritom postignu gol.\nNavijačima BiH su za utakmicu sa Austrijom službeno pripale 2.702 ulaznice, odnosno pet posto kapaciteta stadiona “Ernst Happel” i prodavale su se po cijeni od 32 eura.\nStadion “Ernst Happel” ima kapacitet od 50.865 mjesta, a prema riječima predsjednika FS-a Austrije Lea Windtnera, očekuje se preko 30.000 ljudi, pa čak i do 40.000. To znači i da će naših navijača sigurno biti u mnogo većem broju.\nPoslije meča sa Austrijom, izabranike Roberta Prosinečkog čeka prijateljski duel sa Španijom, koji se igra 18. novembra na stadionu Gran Canaria u Las Palmasu, također od 20:45 sati.


Vladimir Vranješ, rukometni reprezentativac BiH, za “Glas Srpske”: Gubili smo zbog svojih grešaka - Glas Srpske\nVladimir Vranješ, rukometni reprezentativac BiH, za “Glas Srpske”: Gubili smo zbog svojih grešaka\nSiniša Kotaraš 17.01.2020 13:30\nBANjALUKA - Standardni reprezentativac BiH, korpulentni kružni napadač mađarske Tatabanje Vladimir Vranješ, istakao je da su on i njegovi saigrači dali sve od sebe da na Evropskom prvenstvu ostvare što bolji rezultat, te da je, i pored sva tri poraza u grupi, zadovoljan izdanjem selekcije.\nPrema njegovim riječima, reprezentacija se nije osramotila i bila je adekvatan rival svim protivnicima. Uz to, stečeno je dodatno iskustvo, pa će BiH sa mnogo više optimizma i samopouzdanja dočekati kvalifikacije za iduća velika takmičenja.\n- Imali smo “grupu smrti” u Trondhajmu, što se najbolje vidi po tome da je jedna Francuska već nakon prvog kruga morala da spakuje kofere i ode kući. Nismo se obrukali jer smo u sva tri meča dugo bili u igri i da smo do kraja ispoštovali igru, vjerujem da bi bilo bolje. Ipak, najviše nam znači ovo novo iskustvo, neophodno da bi i BiH postala stalni učesnik velikih takmičenja - tvrdi Vranješ.\nNekadašnji prvotimac Borca ističe da je BiH propustila veliku priliku da ostvari i bolji rezultat, odnosno osvoji bar bod ili dva.\n- Vjerovao sam da možemo do nekog pozitivnog rezultata, ali smo doživjeli sva tri poraza, prvenstveno svojim greškama. Na otvaranju protiv Norveške potpuno smo zabrljali u prvom poluvremenu i poslije nismo mogli da se vratimo. Protiv Francuza poluvrijeme je bilo zaista odlično, dok smo protiv Portugalije pedesetak minuta bili u egalu, a onda smo, prvenstveno lošom igrom “sedam na šest”, dozvolili da odu na nedostižnu prednost. Svima smo pravili problem kada smo igrali “6 na 6” i mislim da smo to i odigrali najbolje - kazao je Vranješ.\nIako je igrao na Svjetskom prvenstvu, nastupao u Španiji, a već sedam godina boravi u Mađarskoj, te odigrao mnogo velikih utakmica... kazao je da će boravak u Trondhajmu biti nešto što će definitivno zapamtiti.\n- Bio je to jedan zaista veliki doživljaj jer je ovih sedam dana cijeli Trondhajm živio za rukomet. Tamo su odigrane dvije grupe, na okupu je bilo osam reprezentacija, ogroman broj svjetski poznatih imena, bezbroj navijača svih selekcija i za sve to vrijeme nije zabilježen nijedan incident, pa ni onaj najmanji. Susreo sam se sa dosta prijatelja i poznanika i nosim zaista sjajne utiske iz Norveške - istakao je Vranješ.\nUgovor sa Tatabanjom ističe mu ovog ljeta, a sada već iskusni pivot kaže da je moguće da će promijeniti sredinu.\n- Neću ništa unaprijed da pričam, sačekaću ljeto pa onda vidjeti šta i kako. Već sada imam dosta ponuda, tu je i Tatabanja, ali mislim da je nakon sedam godina igranja u Mađarskoj došlo vrijeme za neki novi izazov. Ali, o svemu tome kada dođe vrijeme - ostao je Vranješ nedorečen.\nKao prvotimac Tatabanje Vranješ je sa velikim interesovanjem pratio razvoj situacije u grupi E, u Malmeu, gdje je reprezentacija Mađarske napravila veliko iznenađenje eliminacijom olimpijskog i svjetskog prvaka Danske.\n- Mađari su odlično odigrali, prvenstveno odbranu, a potom i u napadu. Nametnuli su svim rivalima svoju igru, koja nikome nije odgovarala i oni su, po mom mišljenju, najprijatnije iznenađenje prvenstva. Uostalom, četiri rukometaša dolaze iz Tatabanje, još više je onih sa kojima sam nekada igrao i zato sam i navijao za Mađarsku - otkrio je Vranješ.


Čačak: Nova Srbija proslavila svoju krsnu slavu (FOTO) | EpicentarPress\nSlava u GO Nove Srbije u Čačku; Foto: Epicentar press\nČačak: Nova Srbija proslavila svoju krsnu slavu (FOTO)\nDatum: 26.02.2019. 23:41\nU prisustvu članova, pristalica, opozicionih partnera, ali i političkih oponenata, Nova Srbija je danas proslavila svoju krsnu slavu Sveti Simeon Mirotočivi. Pored Čačka, slava je proslavljena i u svim gradskim odborima u Srbiji.\n"To je dan da se malo vidimo, dan da se opustimo i porazgovaramo sa svima, pa i sa našim političkim protivnicima i saveznicima. To je prilika da razmenimo tople reči i mi ćemo danas u tom duhu i slaviti našu slavu", rekao je domaćin slave, advokat, Jovo Popović.\nI kako je istakao Popović, nije slučajno da Nova Srbija slavi Svetog Simeona Mirotočivog, oca Svetog Save, rodonačelnika loze Nemanjića, čoveka koji je postavio temelje srpske države i crkve. I sve pristalice stranke su ponosne na to.\n"Bez obzira na određene teškoće kroz koje prolaze i stranka i cela država mi i dalje postojimo. Određen broj ljudi nas napušta, ali određen broj mladih ljudi i dolazi i mi mislimo da ćemo nastaviti svoj politički život", dodao je Jovo Popović.\nNa pitanje novinara da prokomentariše trenutnu političku i stranačku situaciju, bojkot opozicije svih skupštinskih saziva, Popović nije žele da govori o tome i na kraju je samo dodao: "Danas je trenutak za lepe reči i prijateljski razgovor".\nPored članova stranke, direktora pojedinih gradskih javnih preduzeća, gosti na slavi su bili i predstavnici SPS, DS i GG "Za napredniji Čačak". Velimir Ilić, predsednik Nove Srbije, nije bio prisutan na slavi u čačanskom gradskom odboru.\nSledeće godine, domaćin slave će biti Miloš Marić, šef odborničke grupe Nove Srbije u Skupštini grada Čačka.


Dana 19. 04. 2018. godine u sjedištu Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine u Mostaru održan je sastanak predstavnika Međunarodnog aerodroma Sarajevo i BHANSA-e. Na čelu izaslanstava su bili direktor Međunarodnog aerodroma Sarajevo gospodin Armin Kajmaković i direktor Agencije za pružanje usluga u zračnoj plovidbi BiH gospodin Davorinom Primorac.\nTema sastanka bila je međusobna saradnja i razmjena informacija o planiranim projektima razvoja. Međunarodni aerodrom Sarajevo je pokrenuo novi investicijski ciklus, a najvažnije aktivnosti su nadogradnja i proširenje terminalne zgrade te sanacija poletno-slijetne staze. Agencija za pružanje usluga u zračnoj plovidbi planira izvršiti analizu i rekonstrukciju kontrolnog tornja na Međunarodnom aerodromu Sarajevo, a navedeno je i da će 5. decembra 2019. godine BHANSA preuzeti kontrolu cjelokupnog zračnog prostora Bosne i Hercegovine.\nDirektor BHANSA-e, gospodin Davorin Primorac, istakao je da se sa zadovoljstvom može reći da BHANSA uspješno ispunjava sve svoje obveze te da stoji na raspolaganju Međunarodnom aerodromu Sarajevo u svim pitanjima koja se tiču poboljšanja kapaciteta i kvaliteta njihovih usluga, a koje zahtijevaju međusobnu saradnju.


Edukativna Drvena Hodalica za bebe 7u1\nInteraktivni Muzički sto za bebe LEARNING TABLE je zabavna igračka koja ima edukativan karakter. Vaš bebac razvija mnoge veštine i sposobnosti igrajući se sa interaktivnim igračkama, a ovaj sto za bebe je specijalno dizajniran za to.\nMultifunkcionalna igračka za bebe:\n- Podstiče samostalnu igru, upotrebu ruku i prstića i poziva bebu da ustane.\n- Mnoge aktivnosti donose osnovna znanja i razvijaju sluh i senzorne sposobnosti.\n- Presladak dizajn je univerzalan, pa je ovaj interaktivan stočić za bebe savršen poklon i za dečake i za devojčice.\nMuzički sto za bebe sa mnogo aktivnosti za sjajnu zabavu!\nKlavir sa notama i pesmama\nUdarite srednji panel i proizvedite zvuk bubnja\nTelefon sa slušalicom zvoni i svira\nReprodukujte zvukove životinja kada ih pritisnete\nDete se može igrati sedeći ili stojeći\nNARUČITE JOŠ DANAS! ✅\nMuzika, svetla i zvukovi razvijaju sluh i vid\nNoge se mogu odvojiti za igru na podu\nZabavne boje, živahna muzika i zvučni efekti promovišu bebine senzorne sposobnosti\nUči Vašu bebu brojeve, boje, pesme, logiku, itd\nPreporučen uzrast: 12+ meseci\nDimenzije: 43x43x35 cm\nMuzička Hodalica za bebe MUSIC WALKER\nŠetalica za bebe Lavić sa Interaktivnom tablom


Radio TV Stara Pazova - Danas 11. sednica Skupštine opštine Stara Pazova\nDanas 11. sednica Skupštine opštine Stara Pazova\nOdbornici Skupštine opštine Stara Pazova danas će se izjasniti o Finansijskom planu Mesne zajednice Stara Pazova za 2017. kojim su utvrđeni ukupni prihodi i rashodi od 20 miliona dinara, za Mesne zajednice Vojka i Belegiš po deset miliona, a za Mesnu zajednicu Surduk 7 miliona dinara. Na dnevnom redu su izmene Odluke o načinu finansiranja programa organizacija i udruženja građana iz budžeta kao i Odluke o dodeli budžetskih sredstava crkvama i verskim zajednicama, a Skupština bi trebalo da usvoji i Lokalni akcioni plan za mlade od 2017. do 2020. godine. Odbornici će se izjasniti i o predlogu da Opština Stara Pazova pristupi Nacionalnoj asocijaciji kancelarija za mlade, a na dnevnom redu je i Početni likividacioni bilans Direkcije za izgradnju koja je u likvidaciji. Pred obornicima će biti i Rešenje o razrešenju dosadašnje direktorke Narodne biblioteke Nataše Filip, a za vršioca dužnosti predložena je Dragana Milaš iz Nove Pazove. Skupština bi trebalo da donese Odluku o prestanku mandata odbornice Demokratske stranke Sandre Dronjak iz Novih Banovaca koja je podnela ostavku.


Počeo plej-of i odmah DRAMA! Na Brdu ''iz 1 u 2'', pobeda Radničkog sa dva igrača više! - Sportske.net\nPočeo plej-of i odmah DRAMA! Na Brdu ''iz 1 u 2'', pobeda Radničkog sa dva igrača više!\nIzvor: Beta, Sportske.net\nUzbudljivo na Banovom brdu, Nišlije odnele sva tri boda i probile se na treće mesto!\nFoto: BETAPHOTO/SASA DJORDJEVIC/EV\nLalatović: "Meč protiv Radničkog je jedan od najbitnijih u sezoni"Matijašević zadovoljan učinkom Čuke, a šta predviđa za derbi?Super liga, počinje završnica!Super liga, počinje završnica!Lalatović na tribinama, vraća se Bogosavac\nU prvoj utakmici prvog kola plej-of faze takmičenja u Superligi, niški Radnički je danas kao gost savladao ekipu Čukaričkog rezultatom 3:2 (0:1).\nČukarički, koji je nastupio bez suspendovanog trenera Lalatovića, poveo je u samom finišu prvog poluvremena, golom Asmira Kajevića, a na asistenciju Petra Bojića sa desne strane.\nVeć u sedmom minutu utakmice trener domaćih morao je da zameni Darka Zorića, kome je posle kornera za Radnički u duelu sa jednim protivničkim igračem slomljena vilica.\nRadnički je izjednačio u 51. minutu golom Siniše Babića iz jedanaesterca. Sudija Ilija Brdar dosudo je penal u 49. minutu posle starta Miladina Stevanovića nad Markom Mrkićem. Fudbaler Čukaričkog je tada isključen, pošto je dobio drugi žuti karton.\nU 59. minutu isključen je Lalatovićev pomoćnik Dragan Šarac zbog prigovora, dok je igrač njegove ekipe Darko Puškarić dobio direktan crveni karton u 72. minutu zbog starta nad Milanom Pavkovim.\nRadnički je poveo u 75. minutu golom Aleksandra Subića, a dva minuta kasnije svi fudbaleri Čukaričkog su seli na travu nezadovoljni sudjenjem. Oni su minut kasnije nastavili utakmicu.\nPobedu Radničkog potvrdio je Dušan Mićić golom u 82. minutu, a konačan rezultat postavio je Marko Docić u 84. minutu.\nObe ekipe se bore za plasman u kvalifikacije za Ligu Evropa. Radnički je ovom pobedom preskočio Čukarički na trećem mestu na tabeli i sada ima 28 bodova, dva više od beogradskog tima.


zokaoka — Moji članci — Coolinarika\nKao što posle kiše dolazi Sunce, tako će nam uskoro i posle Sunca doći kiša. I svaka sezona donosi sa sobom izvesnu depresiju kod ljudi...\nNajmanje dva do tri puta nedeljno se riba mora naći na našim trpezama, a posebno plava riba...\nDomaći lek protiv candide\nOva uporna gljivica je čest stanovnik našeg organizma pa evo jednog recepta koji može svima koristiti a sem toga blagotvorno deluje na sveukupan organizam...\nŠta koža vašeg lica govori o vama!?\n9 načina na koje treba obratiti pažnju, kada je zdravlje u pitanju...\nStigla je, tako brzo i čini mi se da sve brže i brže stiže, nižu se godine za godinom, a mi sve stariji i stariji. Kako god, čekali je mi ili ne, ona uvek stigne... Dragi moji, SREĆNA VAM NOVA GODINA!


Škoda Fabia osvojila prestižnu nagradu “Red Dot” za najbolji dizajn | CARLANDER\nPiše: carlander\t,\t31. Marta 2015.\nŠkoda Fabia, potpuno novi, redizajniran mali automobil dobitnik je priznanja ‘Red Dot’ za izvanredan dizajn proizvoda. „Red Dot“ nagrada se dodjeljuje jednom godišnje od strane međunarodnog vijeća najvećih stručnjaka. Samo ove godine bilo je prijavljeno 4.928 proizvoda od strane 1.994 učesnika iz 56 zemalja, što „Red Dot“ čini jednim od najvećih i najprepoznatljivijih međunarodnih takmičenja proizvoda na svijetu.\nNova Fabia je morala proći detaljno ispitivanje od strane respektabilnog žirija sastavljenog od 38 članova- profesora dizajna, dizajnera i novinara iz 25 zemalja. Oni su ocjenjivali dizajn vozila na temelju odabranih kriterija za vrednovanje, kao što su stepen inovativnosti, funkcionalnosti, ergonomičnosti i izdržljivosti. Ekološka kompatibilnost i jasnoća funkcija su također bili uključeni u ukupnu ocjenu.\nPotpuno nov, emotivan i upečatljiv izgled nove Fabije je u potpunosti oduševio sudije. Sa svojim jasnijim dizajnom, ovaj popularni mali automobil je sada više sportski, prepoznatljiv i izražajniji od prethodnog modela, a ima i uravnotežene proporcije, kristalne oblike i oštre linije. Uz sve to vrlo je karakterističan: strastven, moderan i prilagodljiv.\nU Škodi ne kriju oduševljenje što je novi dizajnerski pravac osvojio eksperte jednako kao i kupce. „Osvajanje „Red Dot“ nagrade potvrđuje da smo na pravom putu u razvoju ŠKODINOG dizajnerskog pravca“, izjavio je šef dizajnerskog tima Jozef Kabaň.\nTags:\t2015, automobili, nagrada, red dot, Skoda Fabia, vijesti


Ovo je objavljeno danas\nObjavljeno: 02.01.2021. 14:52h\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović vratio je na ponovno odlučivanje zakone koje je donela Skupština na sednici 29. decembra 2020. godine, a među njima i izmene Zakona o slobodi veroispovesti.\nU obrazloženju se navodi da je shodno članu 90 stav 3 Poslovnika Skupštine Crne Gore, propisano da se "kvorum utvrđuje primenom elektronskog sistema za glasanje, na način što je svaki poslanik dužan da se lično identifikuje (prijavi) ubacivanjem identifikacione kartice u poslanički pult na svom sedištu ili na osnovu evidencije generalnog sekretara Skupštine''.\n"Stoga je otvoreno pitanje da li je prilikom početka predmetne sednice i usvajanja njenog dnevnog reda postojao kvorum, a samim tim i pitanje demokratskog legitimiteta, kao i usaglašenosti usvojenih zakona sa Ustavom Crne Gore i važećim pravnim propisima", navodi Đukanović, u saopštenju dostavljenom Tanjugu.\nSaglasno tome, Đukanović je vratio na ponovno odlučivanje Skupštini: Zakon o izmeni Zakona o radu, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o slobodi veroispovesti ili uverenja i pravnom položaju verskih zajednica; Zakon o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima i nameštenicima; Zakon o dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama; Zakon o izmenama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i Zakon o izmenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga.\nMilo ĐukanovićCrna GoraSkupština Crne GoreZakonCrkvaSPCSrpska pravoslavna crkva


Istorija, arheologija -- Mali Oglasi # Goglasi.com\nKolekcionarstvo i umetnost (333)\n250,00 - 699,00 (38)\n700,00 - 899,00 (37)\n900,00 - 1 499,00 (79)\n1 500,00 - 2 499,00 (36)\n2 500,00 - 14 999,00 (17)\n1-25 od 333 razultata\nIstorija, arheologija \nDa li su zvona Notr Dama odjekivala zbog pobede Srba na Kosovu polju; gde je sahranjen despot Stefan; da li je Stefan Nemanja jeo zlatnim viljuškama; gde su glave kneza Lazara i Karađorđa; da li je Marko Kraljević junak ili turski vazal; da li je Vuk Branković izdajnik; da li je kraljica Draga u trenutku ubistva bila trudna; da li je Gavrilo Princip napisao čuvene stihove o „bečkim sjenama“, da li je major Gavrilović izgovorio čuveni borbeni poklič; zašto na Titovom grobu nema petokrake? Ovo je samo deo od 20 velikih dilema koje u ovoj knjizi razvejava istoričar Dejan Ristić. On tih dvadeset tradicionalnih mitologiziranih događaja osvetljava reflektorima istorijskih naučnih činjenica. Knjiga za sve generacije. Knjiga za učtive rasprave i učenje na istinitim temeljima.\n5.69€ 671RSD swap_vert\nOn the occasion of the centennial of the outbreak of the First World War, the Srpska književna zadruga (SKZ) publishing house and the Belgrade Forum for the World of the Equal, under the auspices of the Diaspora for the Homeland Fund, published a book entitled Serbia in the Great War 1914-1918 („Srbija u Velikom ratu 1914. – 1918.“), written by Mira Radojević and Ljubodrag Dimić, just at the time when modern history has become exposed to falsifications and attempted revisions of the facts, it was assessed at the book’s presentation in SKZ.\n15.11€ 1,782RSD swap_vert\nGlavna tema ove obimne knjige nisu ratna dejstva i ratne operacije naše vojske u Prvom svetskom ratu, već sveukupno stradanje srpskog naroda, njegove države, njegove vojske i civila svih uzrasta – pod vojno-policij-skom okupacionom upravom Austro-Ugarske i Bugarske. Autor piše: „Treba naglasiti da su oba okupaciona sistema, austrougarski i bugarski, svoje političke ciljeve sprovodili sa više stanovišta: 1) vojnog, 2) političkog, 3) ekonomskog, 4) demografskog, 5) socijalnog, 6) kulturnog, 7) sanitetskog, 8) verskog i 9) nacionalnog“. Кnjiga sadrži 32 članka, raspoređena u 8 poglavlja: · Predistorija Velikog rata i okupacije 1914–1918. godine. · Opšti pregled položaja Srbije i naroda u ratu i okupaciji. · Principi i praksa okupacione uprave Austro-Ugarske i Bugarske. · Srpski civilni internirci u Austro-Ugarskoj za vreme Prvog svetskog rata. · Svedočanstva stranaca o ratnim prilikama u Srbiji i o ratnim zločinima nad stanovništvom. · Toplički ustanak 1917. godine i njegovo vreme. · Narativni izvori o Srbiji za vreme rata i okupacije. · Pred oslobođenje Srbije od okupacije.\n8.96€ 1,056RSD swap_vert\nOva knjiga nije uperena ni protiv jednog naroda, religije ni države, već protiv fašistoidnih ideologija nacizma, fašizma i ustaštva. Cilj ove knjige jeste da probudi svest čovečanstva o potrebi suprotstavljanja svakoj rasnoj, religijskoj i ideološkoj isključivosti i povredi ljudskih prava. Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima je civilizacijsko dostignuće čovečanstva u kome su sadržane univerzalne vrednosti svih naroda sveta. Ovom knjigom dižemo glas protiv revizionizma zločina u Drugom svetskom ratu i svi zajedno branimo univerzalne vrednosti čovečanstva.\n100.75€ 11,880RSD swap_vert\n15.06€ 1,776RSD swap_vert\nKnjiga Aleksandra Rakovića Crnogorski separatizam je prva celovita studija o razvoju i nastanku savremenog Montenegra i rasrbljavanju „Srpske Sparte“. Ko su bili ideolozi crnogorske nacije? Kako su komunisti prihvatili hrvatske nacionalističke ideje? Ko stoji iza projekta rasrbljavanja Crne Gore? Ovu knjigu preporučuju: akademik dr Ljubodrag Dimić, prof. dr Bogoljub Šijaković, dr Dragan Bogetić, prof. dr Miloš Ković. „Crnogorski separatizam iz srpstva je proces koji traje a ishod je neizvestan. Srpsko pitanje u Crnoj Gori je svesrpsko pitanje i ne mogu ga rešavati samo Srbi iz Crne Gore koji su danas izloženi segregaciji. Republika Srbija, Republika Srpska i Srpska pravoslavna crkva moraju da učine sve – baš sve – kako bi odbranile i zasvodile Srbe u Crnoj Gori. Nužan je zajednički rad na povratku srpske državnosti Crne Gore. Srpska istoriografija, kao i druge naše društveno-humanističke nauke, samo su se uzgredno bavile konvertitskim identitetima, koji su se pokazali vrlo razornim po srpstvo. Takva politička korektnost, koja se kosi s traganjem za odgovorima, nije urodila plodom. Potreban je stoga angažovaniji pristup.“ – Iz predgovora, Aleksandar Raković\n9.51€ 1,122RSD swap_vert\nStanojevićeva Istorija srpskog naroda prvi je celovit pregled srpske prošlosti. Podeljena je na 12 celina : Balkansko poluostrvo pre dolaska slovena; Naseljavanje slovena na balkan; Prve srpske države; Zeta kao politički centar srpskog naroda; Borba Zete i Raške; O prevlasti; Snaženje srpskih država; Prevlast srpskog naroda na balkanu; Borba Srba sa Turcima; Srpski narod pod Turcima; Borba Srba protiv Turske i Austrije; Kulturno politički preporod srpskog naroda; Kulturno jedinstvo srpskog naroda.Knjiga obuhvata sve oblasti srpske istorije i može potpuno da zadovolji radoznalu čitalačku publiku. Knjiga obuhvata sve oblasti srpske istorije i može potpuno da zadovolji radoznalu čitalačku publiku.\n6.42€ 757RSD swap_vert\nKako nastaju muzeji i kako se formiraju kolekcije, šta je potrebno znati da bi projekat novog muzeja ili rekonstrukcija starog zdanja bila funkcionalna, na koje se istorijske modele u tom smislu treba ugledati, a na koje ne, kako se stvara muzejska publika... Ovo su samo neka od pitanja na koja odgovor možete naći u ovoj knjizi, nastaloj većim delom na osnovu usmenih ekspozea direktora svetskih muzeja okupljenih na simpozijumu „Produkcija, čuvanje i protok savremene umetnosti“. Poznato je da istorija muzeja počinje od davnina, da je pojam muzeja potekao iz prinčeve gordosti – svoje privatne odaje otvorio je za narod da bi im se ovaj divio. Ovaj pojam, ovaj običaj, razvijao se kroz vreme, socijalizovao se i na neki način postao mesto specifičnog povezivanja članova zajednice, idući dotle da predstavlja vrednosti samog društva. Muzej je zapravo mesto po izboru kolekcionara, ali postaje i mesto po izboru posetioca. Pošto mu je dopušteno da u njega uđe i da ga razgleda, posetilac uspostavlja vezu sa svojim domaćinom, onim koji je naručivao dela od umetnika, koji ih je kupovao, sakupio i čuvao.\n11.89€ 1,402RSD swap_vert\nIstorija umetnosti XX veka : ključ za razumevanje\nNeobična, fascinantna i sočna priča o istoriji umetnosti, ova knjiga donosi presek najvažnijih tačaka XX veka uz portrete najvažnijih stvaralaca. Cilj ove knjige jeste da unese red u haotičnu sliku modernih umetničkih pokreta i kontradiktornih težnji umetnika koji su stvarali tokom XX veka. Poput priče o jednoj neobičnoj, istovremeno sočnoj, zanosnoj, raznovrsnoj i fascinantnoj istoriji, knjiga Denija Laurea predstavlja opsežan presek najvažnijih tačaka u istoriji umetnosti u proteklom veku, uz portrete najvažnijih umetnika. Pisana jednostavnim jezikom, ona s jedne strane olakšava razumevanje knjučnih dela umetnosti 20. veka, a s druge pomaže čitaocu da uvidi i razume raznovrsnost savremenih umetničkih pravaca. Umetnički pokreti predstavljeni su hronološki, s osvrtom na istorijiski i kulturni kontekst u kojem su nastali i u kojem su se razvijali.\n11.1€ 1,309RSD swap_vert\nJedan dan iz života tamošnjih stanovnika. Upoznajte Egipat pod usplamtelim okom boga sunca Ra. Tokom jednog dana, susrećemo dvadeset četvoro Egipćana iz svih slojeva društva – od cara do hlebara, od sveštenice do ribara, od vojnika do babice i kroz njihove oči posmatramo kako je tekao dan u starom Egiptu. Vratite se u stari Egipat i provedite jedan dan s ljudima koji su tamo živeli. Stari Egipat važi za zemlju tajni. Piramide, mumije, sfinge, hijeroglifi, zlato, kletve faraona – nije li ova iščezla civilizacija jedna ogromna zagonetka? Međutim, zanimljivo je upravo to što ni o jednoj državi iz antičkih vremena ne znamo toliko mnogo kao o Egiptu. Nebrojeni sačuvani verski i književni tekstovi, zapisi iz svakodnevnog života, monumentalni spomenici, pogrebni običaji zahvaljujući kojima imamo uvid čak i u tkanine i jela prosečnog ili bogatog Egipćanina – do nas je doprlo, a arheolozi i dalje otkrivaju novo, nepregledno blago ove zemlje. I zato Donald P. Rajan poziva čitaoca da zaviri iza zavese mistike i otkrije potpuno drugačiji Egipat – različit, a istovremeno neočekivano nalik našem savremenom životu. Njegovi žitelji muče slične muke, gaje slične ambicije, rađaju se ili umiru, rade ili uživaju u tuđem radu. Užitak za čitanje, pisan gotovo za svaki uzrast, 24 sata u Egiptu obećava još jedno izuzetno putovanje kroz svet starih civilizacija.\n5.33€ 629RSD swap_vert\nU svojoj knjizi Sivi vuk – Bekstvo Adolfa Hitlera, dvojica britanskih publicista odbacuju zvaničnu verziju Firerove smrti, po kojoj su on i Eva Braun izvršili samoubistva u bunkeru u Berlinu 30. aprila 1945. godine. Umesto toga, oni ukazuju na brojne dokaze, koje su prikupljali više od pet godina, o tome da je na kraju Drugog svetskog rata ovaj par pobegao iz Berlina kako bi iznova započeo život u enklavi pod kontrolom nacista u fašističkoj Argentini. Hitler je lagodno i srećno živeo sve do 1962. i čak stekao potomstvo. U podzemnom bunkeru u Berlinu 30. aprila 1945, pred najezdom pobedonosne sovjetske Crvene armije, Hitlerovi verni saradnici ubili su njihove dvojnike dobrovoljce – podoficira Vermahta i jednu glumicu „treće klase”! Tri dana ranije Hitler i Eva su potajno napustili bunker i ukrcali se u avion koji je sleteo u holandski grad Tonder, potom su drugim avionom stigli do Španije i tu se ukrcali u podmornicu koja ih je odvela do obala Argentine. Tamo su stigli upravo u trenucima kada su u Berlinu ubijeni njihovi dvojnici… Knjiga koja je u Velikoj Britaniji odmah postala bestseler nazvana je po pseudonimu vođe Rajha – Sivi vuk – koji mu je, još 1943, radeći plan za evakuaciju, nadenuo njegov najbliži saradnik – Martin Borman. Borman je osmislio plan „dislokacije” najvišeg nacističkog rukovodstva iz Nemačke u Južnu Ameriku, za slučaj da se ratna sreća okrene protiv Berlina. Američki obaveštajci saučestvovali su u tom bekstvu kako bi zauzvrat došli do nemačke ratne tehnologije i do tvorca nemačkog raketnog programa – Vernera fon Brauna. Fon Braun je nakon propasti Trećeg rajha osnovao američki kosmički program i rukovodio njime! Džerard Vilijams, istoričar i novinar, godinama je radio za britanske TV stanice Bi-Bi-Si, Rojters i Skaj njuz. Snimajući seriju dokumentaraca u Argentini, na godišnjicu Folklandskog rata naišao je na zanimljivu priču o Adolfu Hitleru. Tamo je upoznao mnoge ljude koji su bili sigurni da je Hitler pobegao iz Nemačke i da je živeo u njihovoj zemlji. Odlučio je da se udruži sa svojim starim prijateljem, piscem, snimateljem i fotografom specijalizovanim za vojnu istoriju – Sajmonom Danstenom. Ono što su otkrili, obojicu ih je prenerazilo. Postoji mnogo više dokaza o bekstvu vođe Rajha nego o njegovoj smrti.\n7.93€ 935RSD swap_vert\nSrbi i Nemci u XX veku - u senci zvanične politike\nZborniku radova Srbi i Nemci u 20. veku. U senci zvanične politike, knj. 3 koji je uredila Gabrijela Šubert, prethode zbornici Srbi i Nemci. Tradicija zajedništva protiv predrasuda, knj. 1 (2003) i Srbi i Nemci. Кnjiževni susreti, knj. 2 (2006), koji su dvojezično objavljeni u Nemačkoj. Кohezivni motiv ovog troknjižja je nastojanje da se dugotrajni kontakti i veze Srba i Nemaca, neretko obeleženi međusobnim nerazumevanjem, neprijateljstvima i nepoznavanjem, sagledaju u različitim, a ne samo u političkim aspektima, koji su posebno u 20. veku negativno obeležili te odnose. Namera je bila da se temeljnije osvetle i kulturni kontakti dva naroda, koji su bili raznoliki i višeslojni, kao i njihove ekonomske veze sa svim njihovim usponima i padovima. Intencija urednika (G. Šubert, U. Cviner i Z. Кonstantinović) bila je i da se u većoj meri ukaže na posredničku ulogu i značaj pojedinaca u tim kontaktima, a da se uloga političkih elita , kojom se bavi klasična istoriografija, ostavi po strani.\nSrbi i Rusi, 12-21. vek : istorija odnosa\nOdnosi Srba i Srbije sa Rusijom i Rusima u prošlosti uvek su privlačili i privlače izuzetnu pažnju. Ovo je knjiga posvećena istoriji upravo tih odnosa. Knjiga predstavlja prvi sistematizovan sintetički pregled totaliteta odnosa srpskog i ruskog naroda kroz istoriju, od prvih kontakata u 12. veku praktično do danas. Istraživanje ovog pitanja ima izuzetnu važnost, koja se pre svega ogleda u činjenici da srpsko-ruski odnosi, posmatrano iz diskursa istorije srpskog naroda, imaju najduži kontinuitet u odnosu na sve druge veze koje je srpski narod tokom istorije gradio sa nekom od velikih sila, odnosno država koje su imale interesa i moći da te interese realizuju na prostorima na kojima je srpski narod živeo i danas živi. Pri tom srpsko-ruski odnosi su ne samo najdugotrajniji, već i, kada se uporede sa vezama i kontaktima srpskog naroda sa drugim velikim silama ili susedima, ubedljivo najsadržajniji, najrazgranatiji i sa najuočljivijim i najdalekosežnijim (duhovnim, kulturnim, društvenim, prosvetnim, naučnim, pa i političkim) uzajamnim uticajima. Odnosi Srba i Rusa u prošlosti su bili dinamični i, u zavisnosti od generalnog istorijskog i državnog razvoja dva naroda, prolazili su kroz različite hronološke faze: epohu sporadičnih kontakata (12-15 vek), vreme duhovnih veza (15-17 vek) i epohu politike (18-21 vek).\n6.18€ 729RSD swap_vert\nSrpski narod i jugoslovenska kraljevina : 1918-1941.\n10.69€ 1,260RSD swap_vert\nOva knjiga predstavlja veoma korisno svedočanstvo o aradskoj tvrđavi i golgoti koju su u njoj preživeli zarobljeni srpski vojnici u Prvom svetskom ratu, čije je stradanje skoro palo u zaborav. Dosadašnja proučavanja pokazala su da je samo na teritoriji Austro-Ugarske tokom Prvog svetskog rata bilo oko 300 zatvora i logora za Srbe i u njima je uglavnom bilo zatočeno civilno stanovništvo. Bio je to deo austrougarskog plana o što većoj fizičkoj likvidaciji Srba na prostoru Jugoistočne Evrope i obezglavljivanju srpske društvene elite, s obzirom da su u pomenutim logorima bili internirani i mnogi srpski intelektualci raznih profesija, sveštenici i brojni drugi politički i duhovni prvaci srpskog naroda.\n5.97€ 704RSD swap_vert\nVeć nekoliko decenija unazad knjige Georga G. Iggersa imaju veliki značaj u oblasti istorije istoriografije i stekle su globalno priznanje unutar savremene „ekumene istoričara“. U knjizi Od istorizma do postmodernizma. Izabrani istoriografski ogledi, koju je priredio Michael Antolović, Iggers raspravlja o sledećim pitanjima: o istoriji i društvenom delovanju izvan nacionalnih i kontinentalnih granica; o racionalnosti i istoriji; o ulozi profesionalne istorijske nauke u stvaranju i izobličavanju sećanja; o upotrebi i zloupotrebi istorije i odgovornosti istoričara; o nacionalizmu i istoriografiji; o istoričarima izbeglicama iz nacističke Nemačke i političkim stavovima prema demokratiji; o hermeneutičkom istorizmu, naučnom pozitivizmu i marksizmu u XX veku; o značaju marksizma za istorijsku nauku danas kao i o marksističkoj tradiciji pisanja istorije na Zapadu. Priređivač knjige Michael Antolović odlučio se da odabere radove koji će naglasiti aktuelnost Iggersovog mišlјenja i otkriti nam njegov doprinos novijim teorijskim diskusijama, koje nisu ograničene samo na istorijsku nauku, već zahvataju i probleme filozofije i društvene teorije.\n11.75€ 1,386RSD swap_vert\nKao da nema utisaka. Nije ih mogućno odrediti. Kao da nema ni odjeka. Nije ih mogućno čuti. Sve je zaglušeno. Zlo je zgusnuto, sistematično pokazano, u svakom poglavlju, autentičnim navodima iz ustaškog „rokovnika“ kakvog je malo ko mogao sastaviti potpunim besmislom. Sve je ledeno, strašno jednostavno.Žrtve su obični brojevi. Kaže se da je tu i tu, tada i tada, poklano ili spaljeno ili u jamu bačeno „oko 200“, „oko 800“, „oko hiljadu“ i ko zna koliko staraca, žena i dece. Sve je tako grubo i daleko od razuma da osećamo sramotu što smo svedoci. Sramota je dvostruka. Umoreni su naši srodnici. Umorili su ih oni što su naši srodnici bili. Osećamo muku što smo to što jesmo, a samo zato smo krivci. Nema snage da ustavimo reči. Takmiče se da pobegnu što pre, što dalje, na sigurnije mesto. Zašto su nam, onda, ako je sve to jezovito, ovakve knjige potrebne, šta ćemo s prizorima u njima, kako će zaspati oni što su preživeli, što im se zlo povratilo, da li bi lakše ćutali da nije ovakvih nepomerivih dokaza o paklu? Bilo bi pitanja još. Ali svaki odgovor bio bi samo pokušaj da se kaže istina: nije prirodno da neko, bilo kada, učini ono što su radili ustaše, nije normalno da tako bude ako nas ima, ako smo naučili da ni vuk neće krv vuka jer zna da bi tako vukovi nestali. Čovek je čoveku vuk. Takva je poslovica. Međutim, nije tačna. Čovek je čoveku čovek. Ovakve knjige to potvrđuju. Treba se izmicati od istine u njima. Treba verovati da takvoj pomami povratka nema. Treba pamtiti. Treba čuvati sebe od drugih i druge od sebe. Spas je u takvoj ravnoteži. U njoj su nevini mirni, a silnici se neće smiriti nikad. Ako na ovom mestu za žrtve nema pravde, ima je onamo, daleko, na drugoj strani sveta. Nije važno gde je. Važno je da postoji.\n15.86€ 1,870RSD swap_vert\nPovodom jubileja osam vekova samostalnosti SPC, objavili smo kapitalnu knjigu Đoka Slijepčevića – Istorija srpske pravoslavne crkve. Na preko 1600 stranica, u 3 toma B5 formata možete pronaći odgovore na mnoga pitanja i teme: Кada su Srbi primili hrišćanstvo? Кako se Sveti Sava izborio za samostalnost Crkve? Značaj Pećke patrijaršije u srednjem veku, njeno obnavljanje i ukidanje SPC u borbi protiv Turaka Borba SPC protiv pokatoličavanja i unijaćenja Najznačajniji srpski arhiepiskopi, patrijarsi i mitropoliti Borba oko konkordata Stradanje SPC za vreme Prvog i Drugog svetskog rata SPC pod komunistima Кako je nastao raskol u SPC? Razvoj SPC u rasejanju B5 format, tvrd povez sa zlatotiskom, tri toma u zaštitnoj kutiji Iako je prvi tom objavljen davne 1962. godine u Minhenu, a treći 1986. u Кelnu, reč je o do sada najcelovitijoj i najbolje napisanoj istoriji naše Crkve. Istorija srpske pravoslavne crkvepodeljena je u tri toma: prvi deo obuhvata period od pokrštavanja do XVIII veka, drugi deo od početka XIX do kraja Drugog svetskog rata, a treći deo pokriva vreme Drugog svetskog rata i posle njega. O prvom izdanju knjige “Istorija Srpske pravoslavne crkve” Istorija srpske pravoslavne crkve je jedina ozbiljna, naučno napisana istorija naše najstarije i najveće institucije. Čitavu svoju naučnu karijeru Đoko Slijepčević proveo je pripremajući ovaj voluminozni projekat. Godine 1938. postao je docent na Pravoslavnog bogoslovskom fakultetu u Beogradu, ali je rat prekinuo njegov rad. Posle Drugog svetskog rata, u emigraciji, Slijepčević je nastavio svoj naučni rad. Bezbedan i neometan od strane političke represije, autor je nastavio svoj strpljivi rad prvo na Starokatoličkom univerzittu u Bernu, a potom na Institutu za jugoistočnu Evropu u Minhenu. Upravo je u Minhenu, posle 8 godina strpljivog rada, svetlo dana ugledao prvi tom voluminozne Istorije SCP. Iz političkih razloga, knjiga je sve do 1990. bila nedostupna čitaocima u Srbiji. Te godine, objavljeno je njeno prvo izdanje u matici, da bi se na drugo čekalo skoro 20 godina. I dalje, knjiga je prava retkost i mali je broj biblioteka koji je imaju. Zato, ne propustite ovu priliku! Istorija Srpske pravoslavne crkve je jedna od onih knjiga koje svaka srpska kuća koja drži do sebe – mora da ima.\n55.5€ 6,545RSD swap_vert\nDa vita Caesarum, ili 12 rimskih careva, predstavlja jednu od najzanimljivijih rimskih istorija koja kroz vekove nije prestala da privlači pažnju najšire čitalačke publike. Napisana je oko 121. godine, za vreme Hadrijanove vladavine i obrađuje živote Julija Cezara i prvih jedanaest rimskih careva, zaključno sa Domicijanom. Svetonije je mnoge informacije za ovo delo dobio iz prve ruke, od očevidaca, pažljivo proveravajući svaki podatak u carskim državnim arhivama, kojima je jedno vreme imao pristup. U isto vreme, ovo delo obiluje izuzetno zanimljivim i dramatičnim detaljima i tračevima. Od Svetonija ćemo saznati da je Julije Cezar imao epileptične napade, da se veliki Avgust bojao grmljavine, kao i da je stalno uz sebe nosio parče kože od foke kao zaštitu; Kaligula je spavao sa svojom majkom i sestrom, a Neron proterao lakrdijaše i cirkuzante iz Rima. Autor nam uvek naglašava kada se služi neproverenim glasinama kao izvorom informacija. Uprkos tome, ova knjiga pruža dragocene informacije o nasleđu, ličnim navikama, fizičkom izgledu, životima i političkim biografijama prvih rimskih careva. Prevod: Nikola Šop\nHerodot je, svakako, jedan od velikana koji pripadaju celom kulturnom svetu, a njegovo je ime na listi najznačajnijih i najinteresantnijih svetskih pisaca. Iako ga od nas deli više od dve hilјade godina, on ipak živi kroz svoje delo u svakoj kulturnoj sredini. Zato je sasvim na mestu što ga je isto tako slavni Ciceron nazvao ocem istorije i što su ga, kao takvog, potvrdili i nauka i bezbrojna pokolenja tokom dvadeset i četiri veka. Delo ovog pasioniranog putnika, neumornog i radoznalog pripovedača, pobožnog pesnika, slikara lјudskih sudbina i strasnog propagatora slobode i demokratije Periklove Atine, još je uvek tražena i dragocena lektira u skoro svim civilizovanim zemlјama, iako on nije bio, u pravom smislu te reči, ni prvi ni pravi istoričar. Pa, i pored toga, o životu toga velikana, „oca svetske istoriografije“, ostalo nam je vrlo malo, i oskudnih, podataka. Po običaju antičkih velikana, on nije nalazio za potrebno da nam priča o sebi i o svome životu, kao da je znao da će mu slava i ime živeti dokle god čovek bude u mogućnosti, i dokle god bude osećao potrebu, da se bavi proučavanjem svoje prošlosti i, najzad, dokle god bude težio da vaspitava svoj podmladak u duhu lјubavi prema čoveku. Milan Arsenić\n14.93€ 1,760RSD swap_vert\nŽivoti i naravi dvanaest rimskih careva prvo su integralno izdanje jedne od najzanimljivijih antičkih istorija, koja vekovima privlači pažnju najšire čitalačke publike. Do sada je na srpskom jeziku postojao samo jedan drastično skraćen i, rekli bismo, previše slobodan prevod, u kom je bilo izostavljeno više od 250 stranica iz izvornog teksta. Osim toga, ovo izdanje je obogaćeno kritičkim materijalom, koji će savremenom čitaocu pomoći u boljem razumevanju i preciznijem kontekstualizovanju Svetonijevog dela. Knjiga je napisana 121. godine, za vreme Hadrijanove vladavine, a obrađuje živote Julija Cezara i prvih jedanaest rimskih careva, zaključno sa Domicijanom. Svetonije je mnoge informacije dobio iz prve ruke, od očevidaca, pažljivo ih proveravajući u carskim državnim arhivama, ali je zabeležio čak i ondašnje tračeve, uvek uz ogradu da su izvor informacija neproverene glasine: Julije Cezar je imao epileptične napade, veliki Avgust se bojao grmljavine i stalno je nosio parče kože od foke kao zaštitu; Kaligula je spavao sa svojom majkom i sestrom, a Neron proterao lakrdijaše i cirkusante iz Rima. Ova knjiga pruža dragocene informacije o nasleđu, ličnim navikama, fizičkom izgledu, životima i političkim biografijama prvih rimskih careva. Prevod s latinskog, predgovor i napomene: Dejan Acović\n7.09€ 836RSD swap_vert\nKada se pročita poslednja strana naučnog dela dr Dubravke Stojanović «Srbija i demokratija 1903-1914» neminovno se postavlja pitanje i najsumnjičavijem čitaocu: gde smo mi danas u Srbiji u odnosu na ovaj period od svega jedanaest godina, od 1903. do 1914? Delo dr Stojanović je naučno, ali zbog stila i zbog tako jasnih argumenata, i svojevrsnih obaveštenja o početku našeg 20. veka, svaki građanin ne samo da može nego i treba da ga čita pažljivo i da stalno razmišlja, pored drugih, o pitanju zašto je Srbija toliko nazadovala za poslednjih stotina godina? Bez obzira da li usvajamo tezu da je taj period od 1903. do 1914. bio «zlatno doba» naše političke istorije, u svakom slučaju moramo reći posle prve strane ovog dela da je Srbija pre stotinak godina u svakom pogledu bila iznad Srbije iz 2004. godine.\nBrojne tvorevine ljudskoga duha pamte drevna vremena, čoveka i događaje iz prošlosti. Tragove otkrivaju mesta sećanja, predmeti i pisma koji su služili ljudima, jednako kao i mesta i stvari koje pamte. To su nepisani i pisani spomenici. Odgonetanje kulture starog sveta i prastarih rukotvorina slikovito označava oživljavanje davnih epoha i „buđenje“ mrtvih. Da toga nema, ne bi bilo ni dokaza o svemu što se dešavalo u prohujalim vremenima. Bez toga ne bi bilo ni svesti o onome šta je i kakav je smisao svega što je bilo i šta je danas. To isto važi i za praistoriju, tj. za doba kada nije bilo pisma. Jednako vredi i za istoriju koja, uz sve drugo, pismom svedoči šta se u prošlosti dešavalo. Praistorija je znatno duže trajala: taj veoma dugi period „obuhvata doba od prvih primitivnih zajednica lovaca i skupljača u dalekom paleolitu do umetničkog stvaralaštva u okviru složenih, nadplemenskih zajednica, na pragu osnivanja država u osvit pisane istorije“ Osnovni cilj praistorijskog čoveka bio je da pribavi hranu potrebnu za opstanak, ali i da se odbrani od raznih pretnji i svakidašnjih opasnosti. Otuda su duhovne potrebe i stvaralaštvo, koje se u početku vezivalo za ukrašavanje predmeta praktične namene, bili u drugom planu. Povodom nasleđene kulturne baštine razumno je razmišljati o svemu što je stvoreno na Balkanskom poluostrvu i kada Slovena, pa ni Srba još nije bilo na ovim prostorima. U vezi s geografskim položajem Balkana treba imati u vidu i stav Jovana Cvijića (1865-1927). Za njega su severne granice poluostrva „Dunav i Sava, čije su doline usečene uz južni obod panonskog basena“. Ovome dodaje podatak da deo „severne granice, Sava, i Dunav do Đerdapa, nije zgodan sa antropogeografskog gledišta, jer seče jednu homogenu etničku grupu“ koja naseljava prostor i sa druge obale tih reka. Zato Cvijić u raspravi o psihičkim tipovima na južnoslovenskom prostoru, uz dinarski, centralni i istočnobalkanski razmatra i panonski psihički tip. Iz istih razloga, kada se pominju kulturni procesi drevnoga doba na Balkanu misli se na procese sa područja koja će naseliti Južni Sloveni. Uži geografski okvir jesu kroz dugo vreme etnički nedovoljno izdiferencirani prostori na kojima su živeli i Srbi. Najposle, ili pre svega, reč je o Srbiji, kao i zemljama van Srbije u kojima je tokom istorije živeo srpski narod. Mesta „pamte“ događaje i ostavljaju onima koji ih naseljavaju ponešto od svega što je pre toga nastalo. Taj živi i neprekinuti niz svedočanstvo je dugoga trajanja kulture na nekom području bez obzira na to ko je tu kulturu stvarao i kome je ona izvorno pripadala… (odlomak iz uvoda)\n20.62€ 2,431RSD swap_vert\nOd 2002. godine nekadašnji predmet Nacionalna istorija novog veka podeljen je na dva predmeta: Istorija srpskog naroda u novom veku 1 i Istorija srpskog naroda u novom veku 2. Od 2005. godine ta dva predmeta dobijaju nove nazive: Istorija srpskog naroda (16–18. vek) i Istorija srpskog naroda u 19. i početkom 20. veka. Po studijskom planu i programu, predmet Istorija srpskog naroda u 19. i početkom 20. veka je dvosemestralni i izučava se na trećoj godini osnovnih akademskih studija istorije. Hronološki okvir predmeta obuhvata period od početka Prvog srpskog ustanka (1804), odnosno poslednjeg austrijsko-turskog rata, kod nas poznatog pod nazivom Kočina krajina (1788–1791), do stvaranja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (1918). Geografski okvir predmeta obuhvata ne samo prostor Kneževine/ Kraljevine Srbije, već čitav prostor na kome je živeo i živi srpski narod – prostor Crne Gore, Habzburškog i Osmanskog carstva. Jedan od najvećih problema sa kojima smo se susretali u nastavi jeste nepostojanje odgovarajućih udžbenika. U dosadašnjem radu se kao priručnik uglavnom koristila višetomna Istorija srpskog naroda sa dodatnim spiskom literature. U cilju olakšavanja nastave i približavanja predmeta studentima uspeli smo u nameri da rukopis ovog udžbenika, namenjenog studentima osnovnih studija, privedemo kraju. Rukovodili smo se činjenicama da studenti u nastavnom procesu treba da odrede glavne promene koje se događaju u državnom, ekonomskom i društvenom razvoju Kneževine/Kraljevine Srbije, uvide njihovu posebnost, otkriju određene pravilnosti i tokove i da uvide različite vrste među njima, ispitaju političke, socijalne, ekonomske i kulturne činioce i uslove, razumeju kako se gledišta i ideje u vezi sa ovim pojavama menjaju tokom vremena. Glavni ciljevi udžbenika su povećanje motivacije studenata za učenje i razvijanje interesovanja za istoriju srpskog naroda u 19. i početkom 20. veka, podsticanje studenata da uočavaju, zapažaju, razumeju i povezuju različite događaje, odnosno formiraju sopstveno mišljenje, i na kraju da formulišu, rezimiraju i sintetizuju različita saznanja. Udžbenik obuhvata istoriju srpske države u 19. i početkom 20. veka i podeljen je na četiri hronološko-tematske celine: 1) Srpska revolucija, 2) Od Autonomije ka nezavisnosti 3) Nezavisna država, 4) Teritorija, stanovništvo, privreda, prosveta, društvo. Svaka od ovih celina podeljena je na odgovarajuća potpoglavlja, koja u potpunosti prate hronološki i tematski redosled i u skladu su sa postojećim planom i programom predmeta. Trudili smo se da svakom važnijem događaju posvetimo odgovarajuću pažnju, posebno onim koji su u dosadašnjoj istoriografiji obrađeni na ideološki pristrasan način ili često sa pogrešnim tumačenjima. Zbog toga su u udžbenik uključeni rezultati radova savremene istoriografije i novih istraživanja, koji su umnogome doprineli osvetljavanju slike i pozadine brojnih istorijskih događaja. Svaka celina je propraćena odgovarajućim ilustrativnim materijalima i istorijskim kartama, čiji je cilj osvežavanje teksta, približavanje studentima vremena događaja i bolje razumevanje materije. Pored toga, na kraju svake celine nalazi se spisak najvažnijih izvora i literature, koji mogu poslužiti za produbljivanje stečenih znanja. Svi datumi su navedeni po novom kalendaru.


Održano tradicionalno gala veče Francusko-srpske privredne komore | Biznis.rs\n13.5.2022 19:39 Autor: Redakcija Biznis.rs 7\nGala veče / Foto: Francusko-srpska privredna komora\nFrancusko-srpska privredna komora održala je u četvrtak uveče tradicionalno Gala veče za svoje firme članice, partnere i prijatelje. Događaj je ove godine za temu...\nFrancusko-srpska privredna komora održala je u četvrtak uveče tradicionalno Gala veče za svoje firme članice, partnere i prijatelje. Događaj je ove godine za temu imao Kabare, pa su zvanice mogle da uživaju u programu koji su osmislili scenski umetnici sa tačkama plesa i mađioničarskih trikova.\nOvom prilikom, Komora je dodelila godišnje Grand Prix nagrade u dve kategorije kao i specijalne nagrade za članove.\nNa samom početku gostima se obratio predsednik Francusko-srpske privredne komore Dragan Stokić, koji je istakao da su članice Komore uvek bile i biće stub ove poslovne asocijacije. Takođe je naglasio da je ove godine poseban fokus aktivnosti usmeren ka Zelenoj agendi, te da je komora, da bi podržala srpsku privredu u njenoj zelenoj tranziciji, odlučila da pokrene projekat „The Quest For Net Zero“, i najavio nekoliko konferencija, vebinara i okruglih stolova na tu temu do kraja godine.\nAmbasador Francuske Pjer Košar podsetio je u uvodnom obraćanju da srpsko-francuski ekonomski odnosi konstantno jačaju, a naša saradnja se širi novim, velikim projektima. Zahvalio se francusko-srpskoj poslovnoj zajednici na radu na jačanju ovih odnosa, kao i učešću francuskih preduzeća u brojnim društveno-odgovornim projektima. Takođe je skrenuo pažnju na važnost evropske integracije Srbije, kao i nastavak snažne podrške Francuske evropskom putu Srbije.\nFrancusko-srpska privredna komora zatim je dodelila godišnje Gran Pri nagrade najboljim kompanijama i pojedincima. Nagradu Gran Pri za „Inovacije“ osvojila je Mikroelektronika za projekat pod nazivom Planet Debug, prvo na svetu „Hardware as a service“ rešenje za udaljeni pristup.\nU kategoriji „Društveno-odgovorno poslovanje“ nagrada je pripala OTP banci Srbija, za projekat Generator Zero, posvećen podršci i nagrađivanju inovacionih projekata koji predstavljaju održiva rešenja sa realnim i merljivim uticajem na smanjenje karbonskog otiska kao jednog od najvećih izazova današnjice.\nKomora je dodelila i dve specijalne nagrade za poseban doprinos radu asocijacije. Prva je pripala kompaniji Belgrade Airport (Vinci), za najaktivnije preduzeće u prethodnoj godini, dok je druga nagrada dodeljena pojedincu koji je najviše doprineo promociji Francusko-srpske privredne komore, i otišla je u ruke Nebojše Nedeljkovića, iz kompanije Mecafor.\nNa večeri su nastupili umetnici Pozorišta na Terazijama, Mađioničari Piksi i Zeka i DJ Miss Millie. Pre ceremonije otvaranja zvanice su se okupile na koktelu gde su uživali uz zvuke violine od strane Golden Noise, sa fantastičnim pogledom na Kalemegdan.\nPredsednik Nemačko-srpske privredne komore tvrdi da investitori ne planiraju da odu…\nPredsednik Privredne komore Crne Gore dao ostavku\nIzabran predsednik Privredne komore Crne Gore\nIzabran novi predsednik Američke privredne komore u Srbiji\nBitno je održati i jačati prijateljstvo izmedju Francuske i Srbije\nLep povod svakako…\nVece za uzivanje 🙂\nFrancusku i Srbiju vezu neraskidive veze\nLepo je to videti\nBas lepa manifestacija


Ocene za korisnika Tamaš Kol\nBačka Topola Član od: 23.01.2012 Ocenite\nLED traka za TV i slicno, sa daljinskim, 1m, 2m i 3m\nKorektno i posteno do same realizacije\nSvaka preporuka za clana. Brz dogovor, jos brza realizacija. Ocena 10+++\nsve dogovoreno ispunjeno svaka preporuka\nDresovi Arsenala NOVO GOSTUJUCI\nSve po dogovoru, moje preporuke za saradnju sa članom.\nPojas za decu za pravilno držanje kičme\nPS3 / Cipovan CFW4.81 / 320GB-40igara TOP!\nSve preporuke ! 10+++++\nkostimi maskenbal maskembal\nVeoma lako i brzo do dogovora\ncarp zoom rodpod (prodato)\nPo dogovoru! Brzo i efikasno.\nAdapter (uticnica) za prikolicu 7 na 13\nSve ispostovano, moja preporuka za saradnju sa clanom!\nBrand PC core 2 duo E6600/4gb/250gb/pci\nod mene za komunikaciju i realizaciju kao i za kupca 10+ preporuka za saradnju.\nGorenje F6245W NOVO PRODATO\nDogovor u dve reci, sve preporuke za ovog kupca.\ncovek je korektan za saradnju.\nbezicne slusalice (rezervisano)\nKUPUJEM formax endura carp 70\nsve po dogovoru , sve preporuke za saradnju sa ovim clanom\nNevis Endura Carp (bajtraner)


UNDP i PKS otvorile javni poziv za inovacije u oblasti cirkularne ekonomije (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 09.12.2020 13:40 > 09.12 13:50\n"Prelazak sa linearne na cirkularnu ekonomiju je važan, jer doprinosi zaštiti životne sredine, pomaže u borbi protiv klimatskih promena i pomaže konkurentnost srpskih kompanija", rekla je Pikap.\n"Karbonska neutralnost znači da količina emitovanog CO2 mora da bude kompenzovana smanjenjem emisije iste količine CO2 na nekom drugom mestu. Da bi se to postiglo potrebna su inovativna tehnološka rešenja, kao i promena modela proizvodnje i potrošnje", objasnila je Pikap.\n"Želimo da pomognemo još većem broju kompanija da slede ove primere", kazala je ona.\n"Korist od ovih rešenja biće višestruka. Smanjiće se zagadjenje životne sredine, biće manje otpada, uštedeće se resursi, podstaćiće se inovacije, omogućiti razvoj novih tehnologija", rekla je predstavnica UNDP.\n"Klučno pitanje za ulazak Srbije u EU neće biti koliko se ekonomski ili zakonski prilagodila normama, već to koliko smo dostigli neke od ciljeva cirkularne ekonomije", kazao je Vesović, navodeći da bi toga trebalo da budi svesni svi u državni organi, kao i gradjani.


KREATIVNO I PRAKTIČNO: Par domišljatih ideja za uređenje malog prostora - Uređenje i dizajn doma\nAko živite u stanu u kojem vam je prostor ograničen onda vjerovatno ste se susretali sa raznim problemima kod uređenja enterijera i dekoracijama i izgleda kao da ne znate odakle da prvo počnete. Ovo je pitanje koje sebi postavljaju i najiskusniji dizajneri enterijera jer uređenje manjih prostorija zna da bude zaista veliki izazov pogotovo kada se radi o organizaciji cijelog prostora.\nDanas vam donosimo par veoma domišljatih ideja za uređenje malog prostora koje vam mogu olakšati uređenje ali i sami život i organizaciju. Pogledajte ovih 6 ideja koje smo pronašli za vas i nadamo se da će vam olakšati život.\narhitekturadekoracijadizajndomenterijerkreativne idejemali enterijermali prostor


DreamWorks Animation je obelodanio prvi sinhronizovani trejler za Kung Fu Panda 3, za nove avanture pande Poa ljubitelja borilačkih veština!Pet godina nakon drugog dela, Po i njegovi ortaci životinje majstori kung fua se vraćaju na bioskopska platna!Pored poznatih nam junaka u filmu ćemo videti Poovog pravog oca (kome u originalnoj veziji glas posuđuje čuveni Bryan Cranston) i Mei Mei panda plesačicu (kojoj glas posuđuje Rebel Wilson iz filma Pitch Perfect).Treći deo stiže početkom 2016 godine i direktno se nadovezuje na priču drugog filma izašlog 2011 godine. Znajte da, na našu radost, Dreamworks ima u planu ukupno 6 filmova.U drugom delu je Po sebi postavljao pitanja vezana za biološke roditelje a u nastavku će očigledno pronaći svog pravog oca.Guillermo Del Toro je i dalje izvršni producent filma Alessando Carloni i Jennifer Yuh zajedno stoje za realizacijom ovog nastavka. Neponovljivi Jack Black posuđuje i dalje svoj glas najčuvenijem pandi a pored njega su još i stari znanci iz prethodnih filmova: Seth Rogen, Angelina Jolie i Jackie Chan.Izvor: Megablog\tComments: 1 ::


HIT Karleuša da dobije sendvič sa pršutom: Vesića nazval enciklopedijom znanja – Otvoreno\nNaslovnaVestiHIT Karleuša da dobije sendvič sa pršutom: Vesića nazval enciklopedijom znanja\nHIT Karleuša da dobije sendvič sa pršutom: Vesića nazval enciklopedijom znanja\nAko se za botovanje dobija sendvič, kako često komentarišu na društvenim mrežama, Karleupa je zaslužila jedan sa pršutom. Jelena je juče sa Goranom Vesićem u centru Beograda napravila pravi spektakl. Žena koja kaže da je rođena Beograđanka i to s ponosom stalno ističe, iskoristila je zamenika gradonačelnika Beograda da joj bude lični vodič.\nU tome ime ga je nazvala i enciklopedijom znanja.\nU jednoj od objava, rekla je da je prilikom centra grada – slučajno – naletela na Vesića.\n„Ali Karleuša i Vesić jebeni paralelni univerzum obožavam ovo i astetiku Karleuše u autobusu“, glasi jedan od tvitova.\n„Karleuša i Vesić“, napisao je još jedan korisnik, uz montažu na kojoj piše „BFF drugarice“.\nMeđutim, nekoliko meseci kasnije, Vesić i Karleuša ponovo su se sreli u Skupštini grada na konferenciji povodom novogodišnjeg koncerta na Trgu.\n“Ja bih se zahvalila svima koji su ovde. Vaša podrška nam je potrebna 31. decembra, kada ćete pokazati sliku Beograda ispred Skupštine. Potrudiću se da moj koncert izgleda kao na Tajm Skveru u Njujorku. Zahvaliću se fantastičnom Goranu Vesiću jer smo tokom vakcinacije uspeli da zaintrigiramo ceo svet. Zahvalna sam što se setio mene za Novu godinu. Meni je čast i ponosna sam da nastupam”, rekla je ona tada.\nKasnije je, odgovarajući na pitanja Nova.rs, izjavila da „nisam promenila stranu i nisam deo nijedne političke opcije„.\n„Da li podržavam proteste? Podržavam ekologiju. Ekologija mora da se štiti. Ja kao neko ko se bavi zaštitom životinja i pravima životinja smatram da priroda treba da bude nešto što je imperativ u Srbiji. A ne podržavam političke proteste. Ako je to jedna fuzija i ako nije jasna granica gde počinje ekologija a gde se završavam, ona smatram da javne ličnosti ne treba da se izjašnjavaju jer će najebati. Nazivaće ih botovima, stranim plaćenicima, sendvičarima, prodanim dušama i tako dalje. Najbolje je da se vi bavite politikom a ja ću pevanjem“, rekla je Karleuša.\nOd tada do sada, i dalje čekamo da krene da se bavi pevanjem, a da se mane politike.\nPera Zelembać 2. januara 2022. At 10:36\nVidim da se g Vesić priprema za novo zanimanje. Bit će garantovano dobar turistički vodič.


Preminuo mađarski pisac Peter Esterhazi | NS Reporter\nPreminuo mađarski pisac Peter Esterhazi\nDatum: 15 јула, 2016\nBUDIMPEŠTA – Peter Esterhazi, veliki mađarski pisac i jedan od najvažnijih savremenih evropskih pisaca, preminuo je u 66. godini u Budimpešti, saopštila je piščeva porodica.\nEsterhazi se od septembra prošle godine lečio od raka pankreasa, a preminuo je juče popodne.\nRođen u Budimpešti 1950. godine, Esterhazi je prepoznat kao moderan, inovativan i duhovit pisac, plenio je pažnju i svojim knjigama i svojim entuzijastičkim učešćem u književnom, kulturnom i javnom životu, podseća njegov srpski izdavač “Arhipelag”.\nEsterhazi potiče iz najslavnije mađarske aristokratske porodice koja je vekovima davala grofove, kardinale i biskupe i presudno uticala na mađarsku i dugo vremena austrougarsku politiku.\nIako je prvi Esterhazi koji nije rođen kao grof, Peter Esterhazi je nesumnjivo jedan od najvećih izdanaka ove velike porodice.\nO gotovo osam vekova svoje porodice, Esterhazi je napisao obiman roman “Harmonia caelestis”, na kome je radio nepunih 10 godina, da bi posle šokantnog otkrića da je njegov otac, poslednji grof Esterhazi, bio doušnik režima i mađarske komunističke policije napisao nastavak “Ispravljeno izdanje”.\nEsterhazijevoj porodici je u komunističkoj Mađarskoj konfiskovana celokupna imovina i ona je 1951. godine deportovana u unutrašnjost zemlje, gde je Esterhazijev otac, doktor prava, okopavao kukuruz na državnom poljoprivrednom imanju.\nTek 1956. porodici je dozvoljen povratak u Budmpeštu, gde je Esterhazi pohađao prerstižnu i poslednju nezatvorenu crkvenu gimnaziju.\nPeter Esterhazi je završio studije matematike i nekoliko godina je radio u Matematičkom institutu u Budmipešti, a od 1978. posvetio se pisanju.\nMeđu njegovim značajnim delima su romani “Proizvodni roman”, “Mala mađarska pornografija”, “Pomoćni glagoli srca”, “Uvod u lepu književnost”, “Knjiga o Hrabalu”, “Čudesni život ribice”, “Pogled grofice Han-Han. Nizvodno Dunavom”, “Zapisi jednog dušebrižnika”, “Jedna žena”, “Sloboda je težak otrov”, “Nemačka u šesnaestercu”, “Ništa od umetnosti”.\nZajedno sa mađarskim nobelovcem Imreom Kertesom, napisao je knjigu “Ista priča” koja sadrži dve pripovetke: Kertesov “Zapisnik” i Esterhazijev “Život i književnost”.\nNjegova dela su prevedan na veliki broj jezika, dobitnik je niza mađarskih i međunarodnih književnih nagrada i priznanja.\nNa srpski jezik prevedeno je više Esterhazijevih knjiga. Poslednjih godina “Arhipelag” je objavio njegove slavne romane “Pomoćni glagoli srca” i “Ništa od umetnosti”, obe u prevodu Arpada Vicka, Esterhazijevog najposvećenijeg prevodioca na srpski jezik.\nPoslednji put Esterhazi je boravio u Srbiji pre pet godina na poziv “Arhipelaga” kao gost Beogradskog festivala evropske književnosti, kada je imao izuzetno posećene i uzbudljive književne večeri u Beogradu i Novom Sadu.\n“Umetnost nije rešenje ni za šta. Roman još nije sprečio nikakvo zlo, ali dobre knjige, dakle, one o kojima se ovde, u ovim krugovima, obično govori, prožima požudna želja za razumevanjem. To bismo mogli nazvati i nadom. Nada, dobra reč za kraj, a pet minuta prepustimo zaboravu. Koja je sad poslednja reč?”, napisao je Peter Esterhazi prošlog septembra neposredno pošto je saznao za svoju tešku bolest.\nBila je to jedna od poslednjih njegovih javnih poruka čitaocima, ali nikako i poslednja – pre mesec dana Esterhazi je završio i predao mađarskom izdavaču svoj novi roman “Dnevnik o gušterači”.\nFilm “Dara iz Jasenovca” ipak u razmatranju za Oskara?\nNa Festu klasici koji su obeležili istoriju festivala


Tadić zahteva od Šuka hitnu istragu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tadić zahteva od Šuka hitnu istragu\nSpecijalne jedinice KPS juče su prilikom pretresa kuće u selu Babin Most kod Obilića uhapsile Srećka Simića kao mogućeg svedoka u vezi s ubistvom pripadnika KPS Avnija Kosumija, koji je ubijen u noći između utorka i srede između sela Babin Most i Stanovce. Prema tvrdnjama srpskih izvora policajci su najpre legitimisali Srećka Simića koji je sa suprugom krenuo u Kosovsku Mitrovicu u nabavku voća za Božić, a potom ga i uhapsili. Srbi iz Babinog Mosta, posle hapšenja Srećka Simića, kako tvrde, ozbiljno razmišljaju o iseljavanju jer ih policija neprestano maltretira.\nSREĆKO SIMIĆ: Pretukli me i izvinili se\nČaglavica- Srećko Simić, koji je uhapšen u subotu rano ujutru u Babinom Mostu i pušten istog dana popodne, potvrdio je za KIM radio, kao i svedoci, da je prilikom hapšenja brutalno pretučen.\n– Krenuo sam na pijacu sa suprugom i KPS policija me je zaustavila jedno stotinjak metara od raskrsnice i zatražila dokumenta, a posle petnaestak minuta petorica policajaca jurnuli su prema meni i izvukli me iz kola. Počeli su da me udaraju i uperili su pištolj u mene, zatim su me podigli sa sedišta, stavili lisice i poveli me ka raskrsnici gde je bilo još policije. Policajci koji su stajali pored automobila počeli su da me tuku do iznemoglosti. Među brojnim KPS vozilima primetio sam i Unmikov automobil. Moje krike i zapomaganje čuli su ljudi iz kuća na početku sela, ali niko nije smeo da pomogne. Dovukli su me do kola i poveli za Prištinu – kaže Simić koji je u prištinskoj bolnici pregledan.\nSimić je rekao da su se u policijskoj stanici u Prištini korektno ponašali prema njemu i da nije imao nikakvih problema, „samo su mi rekli da je u pitanju greška i izvinili su mi se – rekao je Srećko Simić.\nSrpsko nacionalno veće severnog Kosova i Metohije ocenilo je juče da Unmik ne pokušava da zaštiti sve ugroženije Srbe u Pokrajini i zatražilo hitnu primenu rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN o povratku srpske vojske i policije na KIM.\nVeće je povodom prekjučerašnjeg incidenta, kada su specijalne jedinice Kosovske policijske službe pretresle jednu srpsku kuću u selu Babin Most, kod Obilića, i tom prilikom uhapsile Srećka Simića, navelo da je njemu, kao i Vukosavi Simić, albanska policija uskratila pravo izbora lekara i ugrozila im živote. Kako se navodi u saopštenju, lekari Albanci koji su u Prištini pregledali Srećka Simića „mimo njegove volje“ konstatovali su da je prilikom hapšenja zadobio kontuziju stomaka, a na pregledu u Severnoj Mitrovici utvrđena mu je i kontuzija vrata i potkolenice. Vukosava Simić je zatražila lekarsku pomoć i u Severnoj Mitrovici zbog pretrpljenog šoka.\nU saopštenju veća se navodi da izaslanik UN za KIM Marti Ahtisari i šef Unmika Joakim Riker uporno ćute o „fašistoidnim akcijama albanskih policajaca u Babinom Mostu“ i zbog toga od svih međunarodnih faktora zahteva da konačno i bez odlaganja primene odredbu Rezolucije 1244 o povratku srpske vojske na KIM. Samo na taj način, kako se dodaje, biće stvoreni uslovi za ostanak preostalih i povratak više od 250.000 prognanih Srba s Kosova.\nPovodom pretresanja kuća i pritvaranja stanovnika Babinog Mosta, predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica i predsednik Srbije Boris Tadić razgovarali su u subotu telefonom s porodicom Simić iz Babinog Mosta kod Obilića. Porodica Simić ih je obavestila o torturi i maltretiranju kroz koje prolaze članovi porodice od strane Kosovske policijske službe.\nKoštunica i Tadić su u odvojenim razgovorima pozvali porodicu Simić da ne napušta Babin Most i svoje ognjište, a poziv će im ponoviti i danas tokom prijema u Beogradu. Koštunica je, kako je saopšteno iz njegove službe, naglasio da su „i pravo i pravda na našoj strani“ i posebno istakao da „danas kada slavimo Božić – praznik pravde, svi moramo biti složni u zaštiti našeg naroda na Kosovu i Metohiji. Koštunica je rekao da Vlada Srbije insistira i zahteva da se odmah zaustavi tortura nad članovima porodice Simić. Simići, koji će danas u Beogradu razgovarati s Koštunicom, u telefonskom razgovoru su prihvatili njegov predlog da se ne iseljavaju iz Babinog Mosta.\nŠef kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima Srđan Đurić kritikovao je specijalnog izaslanika Ujedinjenih nacija Martija Ahtisarija zbog toga što nije osudio nasilje nad kosovskim Srbima.\n– Pretpostavljamo da Ahtisari zna da je danas Badnji dan i da je neprihvatljivo da se i za Božićne dane Srbi na Kosmetu maltretiraju i da moraju da se iseljavaju, kao što je to slučaj s porodicom Simić – rekao je Đurić agenciji Beta u subotu.\nOn je upitao da li će Ahtisari bar jednom protestovati zbog zlostavljanja Srba koje sada maltretiraju i pripadnici Kosovske policijske službe.\n– To što je Ahtisari do sada uporno izbegavao da osudi nasilje nad Srbima i što opet ćuti kada Srbe maltretiraju za Božićne praznike predstavlja ogrešenje o pravo i pravdu i to vidi cela javnost – rekao je Đurić.\nPrema njegovim rečima Vlada Srbije je do sada u više navrata izrazila očekivanje da Ahtisari osudi nasilje nad Srbima.\n– Ali, posle njegovog upornog ćutanja mi više ništa ne očekujemo od Ahtisarija – rekao je Đurić za Agenciju Beta.\nČetvorica Srba iz sela Babin Most, Vukašin, Saša, Vladimir i Slaviša Simić, privedeni su na informativni razgovor zbog ilegalnog posedovanja oružja, ali su pušteni posle nekoliko sati. Oružje za koje Simići nisu imali dozvolu pronađeno je u pretresu njihove kuće u sredu 3. januara, kada je nedaleko od Babinog Mosta ubijen policajac Avni Kosumi. Vukašin i Saša Simić su i tog dana bili na informativnom razgovoru.


Ivo Andrić prometej.ba 14.08.2013\nTako nam ponekad izgleda da čovečanstvo od prvog bleska svesti, kroz vekove priča samo sebi, u milion varijanata, uporedo sa dahom svojih pluća i ritmom svoga bila, stalno istu priču. A ta priča kao da želi, poput pričanja legendarne Šeherezade, da zavara krvnika, da odloži neminovnost tragičnog udesa koji nam preti, i produži iluziju života i trajanja.\nIli možda pripovedač svojim delom treba da pomogne čoveku da se nađe i snađe? Možda je njegov poziv da govori u ime svih onih koji nisu umeli ili, oboreni pre vremena od života-krvnika, nisu stigli da se izraze? Ili to pripovedač možda priča sam sebi svoju priču, kao dete koje peva u mraku da bi zavaralo svoj strah? Ili je cilj toga pričanja da nam osvetli, bar malo, tamne puteve na koje nas često život baca, i da nam o tom životu, koji živimo ali koji ne vidimo i ne razumemo uvek, kaže nešto više nego što mi, u svojoj slabosti, možemo da saznamo i shvatimo; tako da često tek iz reči dobrog pripovedača saznajemo šta smo učinili, a šta propustili, šta bi trebalo činiti, a šta ne. Možda je u tim pričanjima, usmenim i pisanim, i sadržana prava istorija čovečanstva, i možda bi se iz njih mogao bar naslutiti, ako ne saznati, smisao te istorije. I to bez obzira na to da li obrađuju prošlost ili sadašnjost.\nKada je reč o pripovedanju koje ima za predmet prošlost, treba napomenuti da ima shvatanja prema kojima bi pisati o prošlosti trebalo da znači prenebregnuti sadašnjicu i donekle okrenuti leđa životu. Mislim da se pisci istorijskih pripovedaka i romana ne bi složili sa tim i da bi pre bili skloni da priznaju da sami stvarno i ne znaju kako ni kada se prebacuju iz onog što se zove sadašnjost u ono što smatramo prošlošću, da s lakoćom, kao u snu, prelaze pragove stoleća. Najposle, zar se u prošlosti kao i u sadašnjosti ne suočavamo sa sličnim pojavama i sa istim problemima? Biti čovek, rođen bez svoga znanja i bez svoje volje, bačen u okean postojanja. Morati plivati. Postojati. Nositi identitet. Izdržati atmosferski pritisak svega oko sebe, sve sudare, nepredvidljive i nepredviđene postupke svoje i tuđe, koji ponajčešće nisu po meri naših snaga. A povrh svega, treba još izdržati i svoju misao o svemu tome. Ukratko: biti čovek.\nKako da se to postigne, kojim načinom i kojim putevima? Jedni to postižu slobodnim i neograničenim razmahom mašte, drugi dugim i pažljivim proučavanjem istorijskih podataka i društvenih pojava; jedni poniranjem u suštinu i smisao minulih epoha, a drugi sa kapricioznom i veselom lakoćom, kao onaj plodni francuski romansijer koji je govorio: »Šta je istorija? Klin o koji ja vešam svoje romane«. Ukratko, može postojati sto načina i puteva kojima pisac dolazi do svoga dela, ali jedino što je važno i presudno, to je delo samo.\nPisac istorijskih romana mogao bi na svoje delo da stavi kao natpis i kao jedino objašnjenje svega i to svima i jednom zauvek, drevne reči: »Cogitavi dies antiquos et annos aeternos in mente habui« (Razmišljao sam o drevnim danima i sećao se godina večnosti).\nAli, na kraju krajeva, sve su to pitanja tehnike, metode, običaja. Sve je to manje ili više zanimljiva igra duha povodom jednog dela i oko njega. Nije uopšte toliko važno da li jedan pripovedač opisuje sadašnjost ili prošlost, ili se smelo zaleće u budućnost; ono što je pri tom glavno, to je duh kojim je nadahnuta njegova priča, ona osnovna poruka koju ljudima kazuje njegovo delo. A o tome, naravno, nema i ne može biti propisa ni pravila. Svak priča svoju priču po svojoj unutarnjoj potrebi, po meri svojih nasleđenih ili stečenih sklonosti i shvatanja, i snazi svojih izražajnih mogućnosti; svak snosi moralnu odgovornost za ono što priča, i svakog treba pustiti da slobodno priča.\nAli dopušteno je, mislim, na kraju poželeti da priča koju današnji pripovedač priča ljudima svoga vremena, bez obzira na njen oblik i njenu temu, ne bude ni zatrovana mržnjom ni zaglušena grmljavinom ubilačkog oružja, nego što je mogućno više pokretana ljubavlju i vođena širinom i vedrinom slobodnog ljudskog duha. Jer, pripovedač i njegovo delo ne služe ničemu ako na jedan ili na drugi način ne služe čoveku i čovečnosti. To je ono što je bitno.\n| Iz Andrićeve besjede prilikom primanja Nobelove nagrade, 10. prosinca 1961. |


Fudbalski tablići - Boris Jašović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Boris Jašović » Fudbalski tablići\n0Piše: Boris Jašović 28. juna 2010. 16.29\nKalkulacije po principu šta bi bilo kad bi bilo oduvek su predstavljale sastavni deo svetskih prvenstava i obično su išle u paketu sa maskotama, loptama i komentatorskim biserima. A da je bilo kao što nije bilo istorijat Mundijala izgledao bi nešto drugačije. Da Garinči nije progledano kroz prste ‘62. u Čileu (pocrveneo u polufinalu, FIFA ga pustila da igra finale), Brazilci bi imali titulu manje dok bi se Slovaci i Česi danas hvalili kako su onomad bili prvaci sveta u fudbalu. Naravno, to bi se možda i desilo da su Vava i drugovi igrali vezanih očiju. Da je linijski sudija Tofik Bahramov poništio Hartsov gol u finalu ‘66, Englezi ne bi tako lako osvojili jedinu titulu do sada. Da Bađo u finalu ‘94. nije gađao nebu pod oblake Italijani bi imali titulu više, a Brazilci jednu manje, pa bi skor u titulama između Evrope i Južne Amerike bio na strani Starog kontinenta. (Šta li bi Marčelo Lipi dao u ovom trenutku za jedan promašaj Pirla sa bele tačke u finalu?) Da je Mijatović ‘98. postigao pogodak iz jedanaesterca protiv Holandije možda bismo se upravo sa Hrvatima borili za titulu. Šta bi tek bilo ‘90. da je Buručaga poput Trolja protresao stativu našeg gola? Tada nismo iskoristili psihološku prednost posle Ivkovićeve odbrane Maradoninog šuta sa bele tačke, kao što ni sada nismo iskoristili psihološki momenat Stojkovićevog „čitanja“ Podolskog. Šta li bi tek bilo da se istorija nije ponovila u veoma euforičnom trenutku po nas?\nFudbal je jednostavna igra, poput tablića. U početku mundijalske ere ta se jednostavnost ogledala na terenu u vidu lepršavo-maštovite taktike i golova. Pamte se Leonidasovi i Šekijevi slalomi, goleade Žista Fontena, galop mađarske „lake konjice“. Evolucija najbitnije sporedne stvari na svetu tekla je u obrnutoj srazmeri sa metamorfozom fudbalske lopte, te đavolje kože ispunjene vazduhom, što bi rekao Zvonko Mihajlovski. Naime, lopta je vremenom gubila na težini dok je fudbalska taktika postajala sve teža (za gledanje). Danas „džabulani“ u poređenju sa „topovskim đuletom“ sa prvog Svetskog prvenstva u Urugvaju deluje kao dečiji balon ispunjen helijumom. S druge strane, lakoća igre, lepršavost i maštovitost izgubili su se u pragmatizmu savremenog korporativnog fudbala. Rečju, mundijalski idealizam nekadašnjih asova Kočiša, Garinče, Šekija zamenjen je ogoljenim materijalizmom ovovremenih fudbalskih zvezda koje, pošteno izraubovane neprekidnim igranjem u nacionalnim i evropskim ligama, ne pružaju životne partije u Južnoj Africi. Razlika između asova i zvezda je upravo u tome što kod potonjih noge, osigurane milionskim iznosima, deluju kao prilepljene za travu. U takvoj situaciji bi se čak i Bajro Župić, legendarni Partizanov „kostolomac“, verovatno okitio titulom fer plej igrača. Doduše, danas se i retki idealistički biseri poput Mesija dave u moru materijalistički prefarbanih fudbalera. I selektori sve manje nalikuju fudbalskim radnicima, a više korporacijskim direktorima srednjeg ranga. Čak je i Maradona uskočio u odelo, ali je za razliku od ostalih ipak zadržao dozu lucidnosti, pa se s vremena na vreme „prostre“ pored aut-linije, obično kada „gaučosi“ postignu pogodak.\nAko postoji prelazna epoha, nekakav zlatni presek koji razdvaja nekadašnji idealizam maštovitih asova i današnji materijalizam proračunatih zvezda, onda su to svakako sedamdesete godine, bitls frizure, dugački zulufi, driblinzi, šutiranje legendarne „bubamare“, golovi iz „slobodnjaka“… Da li slučajno, tek jedino su u ovoj deceniji zvanične maskote imale ljudsko obličje. Inače, bila bi veoma interesantna analiza morfologije svetskih prvenstava preko oficijelnih mundijalskih maskota. Sve do Engleske i lava Vilija maskote nisu bile u upotrebi. Sedamdesete su obeležile maskote sa dečjim likom (Huanito, Tip i Tap i Gaučito/Mundijalito) koje su ujedno predstavljale tipične strip-likove. U osamdesetim je tradicija privremeno napuštena, jer su španska narandža i meksička ljuta papričica Pike delovale kao nalepnice iz ekspres-restorana. Devedesete su otpočele sa atipičnim italijanskim „lego-kockicama“ – maskotom pod nazivom Ćao, ali su američki pas Strajker (nešto poput lika iz „Smehotresne olimpijade“) i francuski petao Futiks (milimetar više od krokija) zaokružili deceniju koju ćemo najviše pamtiti po bezvrednim parama, praznim rafovima i pretakanjima benzina iz plastičnih kanti u rezervoare pomoću gumenog creva i levka. S druge strane, „tri u jedan“ maskote iz 2002. isuviše su ličile na jeftine figurice iz kineskih radnji, nagoveštavajući da bi i fudbal nakon Japana i Južne Koreje lako mogao da sklizne u kič. Ruku na srce i nemački lav Goleo je više delovao kao plišana dečija igračka. Na sreću, južnoafrički leopard Zakumi povratio je mundijalskim maskotama nekadašnji stripovski sjaj. Šta bi bilo da se tako nešto nije dogodilo?


subota, 16. mart 2019. 13:17h\nPročitano 7401 puta\nPreventivni centar Doma zdravlja Pančevo organizovao je akciju preventivnih pregleda u MZ Centar. Odziv građana je bio veliki, nije bilo potrebno zakazivanje već je bilo dovoljno da se ponese zdravstvena knjižica ili lična karta.\nDetalj s akcije Preventivnih pregleda u MZ Centar u Pančevu N.S.\nU okviru ove akcije građanima je izmeren krvni pritisak i obavljene su osnovne laboratorijske analize, a takođe su dati i saveti oko zdravih stilova života.\nLekari Doma zdravlja i lekari iz bolnice organizovali su i ultrazvučne preglede štitaste žlezde.\nPreventivni pregledi veoma su značajni jer omogućavaju da svaki građanin proveri svoje zdravstveno stanje i ukoliko ima povećanih vrednosti šećera u krvi, masnoća praćenih povišenim pritiskom i gojaznošću što spada u veliki rizik za nastanak mnogih hroničnih bolesti, može na vreme da se reaguje i da se spreči da do razvoja bolesti dođe.\nOvakve akcije, bez zakazivanja i odlaska kod lekara u ambulantu, najlakši su način da proverimo svoje zdravlje. Zato Preventivni centar Doma zdravlja Pančevo organizuje akcije po radnim organizacijama, mesnim zajednicama i drugim institucijama.\nMZ Centar Pančevo\nPopločana Vardarska ulica u Pančevu, radiće se i u drugim delovima MZ Centar\nPreventivni pregledi povodom Međunarodnog dana medicinskih sestara


Za stanovanje nikad preko 30% mesečnih prihoda. Za stan od 300 evra, morate za zaradjujete 1000 evra. Tih 300 evra uključuje i račune, dakle sve troskove stanovanja, ne samo kiriju.\nVlasnici stanova zarade godisnje i po 6-7000e od samo jednog stana. To nema nigde\nCena nekretnina diktira i više kirije - povratak investicije. E sad ukinuti legalno pranje novca kupovine novogradnje bez porekla novca i balon puca. Niko normalan ni sa super visokom platom nije lud da placa cenu kvadrata kao u zapadnoj Evropi\nNe lazite vise ovaj narod ! Cene u oglasima su jedno a realnost drugo.Svaka agencija pati od kompleksa da bude najbolja i zato stavi najskuplji stan sa najvecom kirijom na udarno mesto da bi istakla svoju ekskluzivnost a stan ne moze da izda mesecima i klijent je na gubitku !\nНа пораст цена кирије утичу агенције које узимају провизију, па им се не исплати да "се труде" око станова за 200 евра. И алави закуподавци,па им подстанари "беже" после месец два!\nPa moraju da naplate skupo placene stanove...A stari stanovi prate..spuste tek ako se nekretnina ne izda koji mesec...\nStanove kupuju oni koji nee rade na crno i koji su prijavljeni na pun iznos...a njih nema puno\nKo to sa porodicim moze da plati kiriju 350-500 ako radi kod ptvatnika i primanja su mu sa suprugom oko 1500-2000, taj ce da kupi stan,ili je degenerik, a vi dizite cene!skoro kao Bec!


20. PROTEST: ZAJEDNO STUDENTI I NAUČNICI - TVS\n20. PROTEST: ZAJEDNO STUDENTI I NAUČNICI\nNaučnici i učesnici protesta "Protiv diktature" završili su ispred Doma narodne skupštine protesnu šetnju centralnim gradskim ulicama.\nStudenti su najavili da će se sutra ponovo okupiti na istom mestu .\n"Sutra opet u 18.00", "Ne damo Srbiju", i "Protiv diktature" - već tradiconalnim skandiranjem učesnici protesta "Protiv dikature" najavili su za nedelju, 23. april nastavak protesta.\nZajednička šetnja nekoliko stotina učesnika počela je nakon što su se naučnici Srbije okupili, oko 17.00 sati, ispred zgrade Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) u centru Beograda, protestujući zbog malih izdvajanja za nauku a potom su organizovali "Marš za nauku".\nOni su se na taj način pridružili protestu koji se istovremeno održava u više od 500 gradova u svetu a podržali su ih učesnici protesta "Protiv diktature", koji su im se pridružili ispred zgrade SANU.\nUčesnici "Marša za nauku" su upozorili da su u Srbiji najmanja izdvajanja za nauku u Evropi i da je zbog toga ali i zabrane zapošljavanja nemoguće angažovati mlade istraživače koji su primorani da napuste zemlju ili da se snalaze na druge načine.\nNosili su transparente "Marš za nauku, a ne marš nauko", "Marš znanja a ne marš znanju", "Znanjem protiv diktature", "Nauka bez cenzure", "Naučnica je u Srbiji Robinson Kruso", "Obrazovanja za sve", "Ne ulažete u obrazovanja da ne izgubite izbore"...\nU koloni su bili i transparenti "Sviraj kraj kulturom protiv diktature", "Protiv terora vlasti", "Dovode bogate Arape a ja nemam ni za čarape".\n"Nećemo napolje, nećemo napolje", skandirali su ispred zgrade muzeja aludirajući time na neophodnost promena kako bi se omogućilio mladim naučnicima da ostanu u zemlji.\nUkazali su i da se naukom već deset godin bave isti ljudi koji, kako je rečeno, "pišu bezvezne pravilnike" i "donose loše odluke" umesto da se bave proverom "plagiranih doktora".\nPotom su nastavili šetnju do zgrade resornog ministarstva u Nemanjoj ulici gde su, takođe kratko zastali skandidarujući "Ostavke, ostavke" a potom su se vratili do stepenica Doma narodne skupštine gde je protest završen.\nTokom protesta nije bilo incidenata, saobraćajna policija je regulisala saobraćaja koji je bio zaustavljen na trasi šetnje a blo je primetno i prisustvo policije u civilu.\n"Bravo policija, bravo policija", skandirali su uoči završetka šetnje na raskrsnici Bulevara kralja Aleksandra i Ulive kneza Miloša pošto se jedan od učesnika protesta preko megafona zahvalio policiji na razumevanju.\nPrethodno je protesnu kolonu dočekalo desetak mladih koji su izveli simboličan performans kojim su ukazali da birački spiskovi zloupotrebljavaju od strane vlasti jer su njima upisani ljudi koji su preminuli.\n"Oduzmite mi glas", "Glas Orlovače", "Podrška diktaturi", "Pravda za mrtve"... neki su od transparenata koje je nosila ta grupa maskirana u zombije.\nProtest "Protiv diktature" održan je i u Novom Sadu i Nišu.


November 2009 – HRA\nIzražavamo ozbiljnu zabrinutost za bezbijednost Slobodana Pejovića, javnog svjedoka ratnog zločina deportacije bosansko-hercegovačkih izbjeglica iz Crne Gore Vojsci Republike Srpske 1992. godine. Crnogorski civilni sektor je […]\nAkcija za ljudska prava i Sigurna ženska kuća izradile su primjedbe na Nacrt zakona protiv nasilja u porodici . Primjedbe su utemeljene na preporukama stručnjaka Ujedinjenih […]\nPovodom desetog napada na javnog svjedoka ratnog zločina deportacije muslimanskih izbjeglica iz Crne Gore vojsci Republike Srpske 1992. godine, Slobodana Pejovića, koji crnogorska policija i pravosuđe […]\nLjiljana Raičević u ime NVO Sigurna ženska kuća i Tea Gorjanc Prelević, u ime Akcije za ljudska prava uputile su danas pisma direktoru Zavoda za izvršenje […]\nPublished by HRA at 11/11/2009\nPoštovani gospodine predsjedniče Vlade,povodom posljednjeg javnog istupa ministra Vaše Vlade zaduženog za ljudska i manjinska prava, gospodina Ferhata Dinoše, iskazujemo naš protest zbog njegovog javno iskazanog […]\nPublished by HRA at 10/11/2009\n23/11/2009 – Predavanje na temu “Izvršenje presuda Evropskog suda za ljudska prava”\n23/11/2009 – Urednica programa Akcije za ljudska prava, Tea Gorjanc Prelevic,održaće predavanje na temu “Izvršenje presuda Evropskog suda za ljudska prava” u okviru Škole za buduće […]\nPublished by HRA at 09/11/2009\n9/11/2009 Učešće na konferenciji na temu “Okončanje pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Evropskoj uniji i perspektiva članstva u Uniji država zapadnog Balkana”\n19/11/2009 – U okviru konferencije na temu “Okončanje pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Evropskoj uniji i perspektiva članstva u Uniji država zapadnog Balkana”, u organizaciji Wilton […]\nPublished by HRA at 05/11/2009\nProtestno pismo zbog načina izbora Ombudsmana\nProtestno pismo zbog načina izbora Ombudsmana, upućeno PREDSJEDNIKU CRNE GORE, gospodinu Filipu Vujanoviću, PREDSJEDNIKU VLADE CRNE GORE, gospodinu Milu Đukanoviću i PREDSJEDNIKU SKUPŠTINE CRNE GORE, gospodinu […]


Počela Regionalna A2 liga, pobede Vojvodine i Naisa, ubedljiv poraz Valjeva - Vaterpolo vesti\nPočela Regionalna A2 liga, pobede Vojvodine i Naisa, ubedljiv poraz Valjeva\nby Admin · Published 14/10/2018 · Updated 14/10/2018\nU subotu je počela Regionalna A2 vaterpolo liga.\nOdigrano je prvih pet utakmica prvog kola, a dve pobede su zabeležili srpski klubovi. Vojvodina je na svom bazenu sa 10:4 bila bolja od Galeba, dok je Nais, takođe kao domaćin, slavio protiv Zadra 9:6. Vaterpolisti Valjeva pretrpeli su ubedljiv poraz u Šibeniku, gde je Solaris trijumfovao rezultatom 12:3. Pobede su zabeležili još Budva i Medveščak, a u sredu igraju Primorje i Radnički.\nVojvodina je posle krize, odnosno štrajka trenera i igrača, dobro otvorila sezonu i slavila je protiv Galeba. Postepeno su Novosađani uvećavali prednost protiv tima iz Makarske. Sredinom druge četvrtine bilo je 3:0, a sve dileme otklonjene su u trećem delu meča, kada je domaćin poveo 7:2 i do kraja je sačuvao prednost. Blistao je najiskusniji igrač Vojvodine, Miroslav Ranđić, sa četiri pogotka\nZanimljivo je bilo u Nišu, gde je Zadar poveo 2:0, ali je u drugom periodu Nais stigao do preokreta i na poluvreme otišao sa vođstvom od 3:2. U nastavku su domaći održavali gol do dva razlike i sačuvali su bodove. Matija Milošević je bio najefikasniji sa tri gola, dok su Nemanja Šilj i Aleksandar Mitrović dodali po dva.\nVaterpolisti Valjeva, koje u ovoj sezoni sa klupe predvodi iskusni Igor Milanović, poraženi su na startu neočekivano ubedljivim rezultatom, a prvi gol postigli su tek minut pre kraja trećeg perioda, kada je već bilo 8:0 za Solaris. Međutim, do kraja tog dela igre Šibenčani su dodali još dva gola, za ogromnih 10:1 i do kraja su sačuvali tu razliku. Kod gostiju se istakao Aleksandar Njegovan, strelac dva gola, dok se osam igrača Solarisa upisalo u strelce.\nBudva je lako pobedila Koper sa 13:8, a kod gostiju je sjajan bio srpski vaterpolista, Đorđe Šormaz, sa četiri gola, dok je kod pobednika dva puta strelac bio još jedan bivši igrač Crvene zvezde, Nenad Stojčić.\nMedveščak je, takođe bez problema, slavio protiv Katara rezultatom 11:6.\nU poslednjoj utakmici prvog kola u sredu se sastaju Primorje i Radnički.\nVOJVODINA: Filipović, Šiman, Arnuš, Marinković, Tintor 1, Vasin 1, Prekogačić, Ćatović 1, Ranđić 4, Tubić 1, Petković, Rončević, Popović, Radulović 2. Trener: Bilić.\nGALEB: Jarak, Kaleb, Rako, Pejić, Miličević, Sumić 1, Marinović 1, Jakić, Šarić 1, Nimac, Topić, Kapović 1. Trener: Čović.\nNais – Zadar 1952 9:6 (0:2, 3:0, 4:4, 2:0)\nNais : Lazić, Mitrović 2, Pavičić, Budurin 1, M. Milošević 3, Vang, Lekić, Živić, Šilj 2, Malenović, D. Milošević 1, Stojanović, Stjepanović. Trener: Serafimović.\nZadar 1952: Slade, Lipej 3, Grozdanić, Škaro, Knežević, Čačić, Jovančević, Vučković 1, Lovrić, Magaš, Stanić, Zelić, Jurišić, Bajić, Vrbnjak 2. Trener: Jovančević.\nSOLARIS: Šparada, Malenica 1, Komadina 1, Štrkalj, Begović 2, Erak, Vlahović 2, Pelicarić 1, Bušelić 2, Bulat, Lipar 1, Koprčina 2, Jukić, Kreković. Trener: Kreković.\nVALjEVO GORENjE: Stamenić, Mitrović, Pokrajac, Jovanović, Ičagić, Ihaba, Njegovan 2, Gligorijević, Savić, Tenžera, L. Đorđrvić, Cvetković 1,Vilijam, N.Đorđević. Trener: Milanović.\nPrimorje – Radnički (17.10.2018. u 20č)\nPlasman: Solaris 3, Vojvodina 3, Budva 3, Medveščak 3, Nais 3, Kataro, Kopar, Galeb, Zadar, Valjevo Gorenje, Primorje (-1) i Radnički (-1) bez bodova.\nTags: Regionalna A2 vaterpolo liga 2018/2019Vaterpolo klub NaisVaterpolo klub Valjevo GorenjeVaterpolo klub Vojvodina\nŠabac deklasirao Nais, Valjevo sigurno protiv Medveščaka\nValjevo bolje od Zemuna\nby Admin · Published 04/11/2017 · Last modified 11/11/2017