GNUzilla 14, februar 2006\ngnuzilla, free software, open source, floss Ako budemo slobodni da naslutimo kakva nas budućnost očekuje, sudeći po početku godine, 2006. bi mogla da bude prelomna godina za zajednicu slobodnog softvera u Srbiji. Ovaj broj GNUzille sigurno spada u grupu najslobodarskijih brojeva. Pored aktivnog praćenja svih događanja na našoj sceni, otvorili smo novu "narandžastu" rubriku u kojoj ćemo objavljivati literarna dela koja postoje na srpskom jeziku, a vezana su za tematiku našeg časopisa. Naravno, mesto u GNUzilli će naći jedino slobodan sadržaj. Počinjemo vrlo ozbiljno i objavljujemo prvi deo rada jednog našeg dugogodišnjeg poznavaoca GNU filozofije. U narednih nekoliko brojeva će GNUzillina biblioteka biti popunjena njegovim radovima. Ostatak broja je manje više stara i proverena priča. Naš novi saradnik je nastavio odličan debi, pa nam ponovo prenosi novitete sa scene. Naročito nam je drago se i LUG Beograda uključio u rad GNUzille pa se nadamo da ćemo nastaviti saradnju i u buduće. Od sledećeg broja očekujemo radikalnije i nadamo se, vrlo korisne promene koje će nam omogućiti da GNUzilla bude još bolja. Pomenuta aktivnost GNUzille na terenu je ovaj put ovekovečena u vidu izveštaja sa dva vrlo zanimljiva događaja koja bi trebalo da označe početak saradnje ogranizacija koje se bave informatičkim slobodama u Srbiji. U narednom broju vas očekuju raporti sa akcija i tribina koje će se dogoditi u februaru, a sve čitaoce pozivamo da 11. februara dođu na tribinu (prvi sprat Doma omladine u Beogradu) na kojoj će biti reči o GNU pokretu, predistoriji i istoriji ideje slobodnog softevera. Naravno, svi sa nestrpljenjem očekujemo gostovanje Richarda Stallmana u Beogradu koje bi trebalo da se dogodi između 10. i 15. marta, no o tome više reči u sledećem broju. Nastavljamo sa nagradnom igrom, pa šest srećnih dobitnika i ovaj put očekuju nagrade. Vidimo se prvog marta, a do tada uživajte u GNUzilli 14!\nsaveSave GNUzilla 14, februar 2006 For Later\nGNUzilla 21, septembar 2006\nGNUzilla 15, mart 2006\nGNUzilla 27, mart 2007\nGNUzilla 34/35, oktobar/novembar 2007\nFebruar 2005 Slobodnog softvera, GNU, Linux i\nDistroflash Marko Milenović\nPredstavljamo vam nove distribucije............................6 Petar Živanić\nNadolazeće realizacije distribucija................................9\nPregled popularnosti GNU/Linux/BSD Slađan Milošević\ndistribucija................................................................10 Miloš Rančić\nEdubuntu.................................................................11 Slog i tehnička obrada\nDamn Small Linux....................................................14 Ivan Jelić\nSoftver Petar Živanić\nKDE 3.5...................................................................22 http://www.fsn.org.yu\nSloboda URL adresa\nTribina Vikimedije SCG............................................24 http://gnuzilla.fsn.org.yu\nRevolution OS na velikom platnu..............................26\nMiloš Rančić: IRC kontakt\nCopyright (c) 2006 Free Software Network - FSN.\nSav section entitled\nmaterijal u ovom "GNU Free\nčasopisu je objavljen pod GNUDocumentation License".Autorska prava pripadaju autoru.\nlicencom za slobodnu dokumentaciju.\n2 / GNUzilla / Februar 2006\nGde ima dima i vatra postoji NAGRADNA IGRA\nemail, ime i prezime, tačnu\nadresu i odgovor na pitanje:\nAKO BUDEMO SLOBODNI DA NASULTIMO KAKVA NAS\nBUDUĆNOST OČEKUJE, SUDEĆI PO POČETKU GODINE, 2006. BI\nKada i na kom mestu je\nMOGLA DA BUDE PRELOMNA GODINA ZA ZAJEDNICU\nSLOBODNOG SOFTVERA U SRBIJI.\nOvaj broj GNUzille sigurno spada u grupu najslobo-\nŠest najvernijih čitalaca, koji\ndarskijih brojeva. Pored aktivnog praćenja svih do-\npošalju email sa potrebnim sa-\ngađanja na našoj sceni, otvorili smo novu “narandža-\ndržajem do 20.januara, očekuju\nstu” rubriku u kojoj ćemo objavljivati literarna dela koja postoje na srp-\nskom jeziku, a vezana su za tematiku našeg časopisa. Naravno, mesto u\nGNUzilli će naći jedino slobodan sadržaj. Počinjemo vrlo ozbiljno i obja-\nvljujemo prvi deo rada jednog našeg dugogodišnjeg poznavaoca GNU fi-\nIz tehničkih razloga, nismo u mo-\nlozofije. U narednih nekoliko brojeva će GNUzillina biblioteka biti po-\ngućnosti da nagradnu igru reali-\npunjena njegovim radovima.\nzujemo van teritorije Srbije.\nOstatak broja je manje više stara i proverena\npriča. Naš novi saradnik je nastavio odličan\ndebi, pa nam ponovo prenosi novitete sa scene.\nNaročito nam je drago se i LUG Beograda uključio\nu rad GNUzille pa se nadamo da ćemo nasta-\nviti saradnju i u buduće. Od sledećeg broja\nočekujemo radikalnije i nadamo se, vrlo kori-\nsne promene koje će nam omogućiti da GNU-\nzilla bude još bolja.\nPomenuta aktivnost GNUzille na terenu je\novaj put ovekovečena u vidu izveštaja sa dva\nvrlo zanimljiva događaja koja bi trebalo da ozna-\nče početak saradnje ogranizacija koje se bave\ninformatičkim slobodama u Srbiji. U na-\nrednom broju vas očekuju raporti sa ak-\ncija i tribina koje će se dogoditi u februa -\nru, a sve čitaoce pozivamo da 11. februa -\nra dođu na tribinu (prvi sprat Doma\nomladine u Beogradu) na kojoj će biti reči\no GNU pokretu, predistoriji i istoriji ideje\nslobodnog softevera. Naravno, svi sa nestr-\npjenjem očekujemo gostovanje Richarda Stall-\nmana u Beogradu koje bi trebalo da se dogodi iz-\nmeđu 10. i 15. marta, no o tome više reči u sle-\nNastavljamo sa nagradnom igrom,\npa šest srećnih dobitnika i ovaj put\nVidimo se prvog marta, a do tada uživajte u GNUzilli 14!\nFebruar 2006 / GNUzilla / 3\nAVG Anti-Virus i za Linux Korisne adrese:\nUbuntu - Porodica Ubuntu Linuxa je sve\nPored popularnog Ubuntu i Kubuntu Linuxa, i\nposle objavljivanja početka rada na Edubuntu i XU-\nbuntu Linuxu, na red je došao i Network Ubuntu,\nskraćeno nUbuntu. nUbuntu prestavlja novu Ubun-\nIako vam Anti-Virus zaštita za Linux nikada nije tu distribuciju koja će u sebi uključivati internet i ser-\nniti će biti potrebna (a i zašto bi?!), određeni broj pre verske sigurnosne alate.\nsvega novih korisnika Linuxa ne mogu nikako da za-\nborave svoje ranije navike korišćenja ovog parčeta\nsoftvera pod Windowsom, bez kojeg se ne može za-\nmisliti krstarenje internetom. Kompanija Grisoft je\nobjavila svoju prvu verziju Anti-Virusa za Linux pod\nimenom AVG Anti-Virus, koji nosi oznaku 7.1-22 i\nkoji je dostupan sa dole priložene adrese u vidu\nRPM paketa, veličine od oko 8 MB.\nJedan od novih projeka-\nta kada je u pitanju Gen- Korisne adrese:\ntoo Linux jeste i mogu- http://nubuntu.org\nćnost pravljenja USB vari-\njante ovog Linuxa. Sada u\nzvaničnoj dokumentaciji Firefox prešao granicu od 20% u Evropi\nmožete naći i sekciju :\nGentoo Linux LiveUSB Internet pretraživač Mo-\nHOWTO, koja detaljno zilla Firefox je uspeo da za\nopisuje kako da Gentoo Linux stavite na vaš USB nekoliko proteklih meseci,\ndongle. Jedini uslovi su da imate USB flash drive prema istraživanju XiTi-\nkoji nije manji od 64MB, x86 računar koji podržava Monitora (www.xitimoni-\npokretanje sistemm sa USB jedinice, i naravno insta- tor.com), pređe do sada\nliran Gentoo Linux ili u krajnjem slučaju neku drugu nedostižnu granicu od\nLinux distribuciju. Detalje oko pravljenja USB verzije 20% u Evropi sa tendenci-\nGentooa pogledajte na adresi: http://www.gento- jom stalnog rasta. Istraživanje je pokazalo da se Fire-\no.org/doc/en/liveusb.xml. fox najviše koristi u Finskoj - 38,39% i Sloveniji\n35,55% a najmanje u Ukrajini - samo 9,49% i Hola-\nndiji 10,17%. Ovo istraživanje je obuhvatilo skoro\n4 / GNUzilla / Februar 2006\nsve Evropske zemlje sem BiH, SCG i Makedonije, a snika Firefoxa 1.0.x - 61% u odnosu na najnoviju ver-\nprosek korišćenja Firefoxa je veoma dobrih 20,11%. ziju 1.5 koju koristi samo 39% surfera.\nSeaMonkey - priča o Mozilla Suite se na-\nVelika zajednica ljubitelja i\nkorisnika Mozilla Suite inter-\nnet pretraživača, posle preki-\nda rada na ovom browseru\nodbila je da pređe na novo\nčedo Mozille - internet pre-\ntraživač Firefox - i odlučila je\nda nastavi sa radom na Mo-\nzilla Suite ali pod novim imenom, SeaMonkey. Tako\nkao posledicu ovog rada imamo sada prvu beta ver-\nZa razliku od Evrope gde je porast broja korisnika ziju novog/starog internet pretraživača koji nosi\nFirefoxa znatno uvećan, ovaj internet pretraživač be- oznaku SeaMonkey 1.0 beta.\nleži porast i u Americi na 15,88% i Australiji na\n18,60%, dok je na ostalim kontinetima još uvek veo-\nma mali broj korisnika vatrene lisice.\nPosle prve alfa verzija koja je bila realizovana\nkrajem septembra 2005 godine, raduje nas činjenica\nda upornosti i entuzijazam da se ovaj novi/stari\nJoš jedno istraživanje je veoma interesantno kada internet pretraživač stavi na noge nije zamrla i da\ngovorimo o Firefoxu, a to je da ima duplo više kro- nas sigurno očekuje jedan dobar i stabilan browser -\na tu je naravno i novi logo...\nFebruar 2006 / GNUzilla / 5\nPredstavljamo vam nove distribucije\nKao i u prošlom broju i u ovom vam prestavljamo nove Linux/BSD distribucije.\nPardus je nova Linux di-\nstribucija koja nam dolazi iz\nTurske. Za razliku od osta-\nlih manjih Linux distribuci-\nja koje se zasnivaju na ne-\nkim većim distribucijama,\nPardus je sistem za sebe, a\nima i nekoliko alata po ko-\njima se razlikuje od ostalih.\nU samom početku razvoja\nova distribucija je bila na-\npravljena kao Live sistem, a tek u decembru 2005. pojavi- splatan je a trenutno aktuelna verzija je STX\nla se prva install verzija. Linux 1.0. Od značajnih paketa (aplikacija) pose-\nPardus ima veoma lep dizajniran instaler YALA (Yet duje sledeće: Kernel je 2.6.13.2, GCC 3.3.6, Xorg\nAnother Linux Installer), Menadžer za podešavanje CO- 6.8.2, Gimp 2.3.5, Mozilla 1.7.12, XMMS 1.2.10\nMAR (COnfiguration MAnageR) i Kontrolni panel a isto itd...\ntako koristi i sopstveni Menadžer paketa po imenu PiSi Ukoliko imate neku stariju mašinu a niste zna-\n(Packages Installed Successfully, as Intended). li koju od distribucija da instalirate, ne morate\nPardus dolazi samo na jednom CD-u, besplatan je kao i više da tražite - STX Linux je pravo rešenje za\nvećina Linux distribucija i za sada je samo na engleskom vas.\ni turskom jeziku. Prva, a ujedno i aktuelna verzija je Pa-\nradus 1.0. Koristi grafičko okruženje KDE a od značajnih Korisne adrese:\npaketa (aplikacija) poseduje sledeće: Kernel je 2.6.14.4, http://www.stibs.cc/stx\nKDE 3.5, Xorg 6.9, Open Office.org 2.0.1, Gimp 2.3.4, Fi-\nrefox 1.5, MPlayer 1.0cvs itd... Underground Desktop\nSTX Linux je nova Linux distribucija koja nam dolazi iz\nNemačke. Zasnovana je na Slackware Linuxu i to na naj-\nnovijoj verziji 10.2, ali je i prilagođena za mašine sa stari-\njim hardverom. Tako da ćete uspeti da naterate STX\nLinux da radi na Pentijumu 1 sa samo 32 MB RAM me-\nmorije i 2GB HDD prostora od kojih samo 100 MB za\nSwap. Grafičko okruženje je za razliku od drugih Linux\ndistribucija, a kako bi moglo da se instali-\nra na slabije mašine, Equinox\nDesktop Enviro- Underground Desktop je nova GNU/Linux\nnment ili skraće- distribucija koja nam dolazi iz Italije i zasnova-\nno EDE koje je na je na Arch Linuxu, za razliku od prve verzije\nveoma lako, stabilno i ima koja je nosila oznaku 12 i zasnivala se na Debia-\nsamo 1,3 MB. nu. Odlikuje je lak način instalacije, koristi KDE\nSTX Linux dolazi na samo jednom CD-u, be- grafičko okruženje i prilagođena je procesorima\n6 / GNUzilla / Februar 2006\ni686. Ova distribucija je još uvek u eksperimentalnoj fazi,\ntako da se ne preporučuje za svakodnevno korišćenje i\nUnderground Desktop dolazi na samo jednom CD-u,\nbesplatan je naravno a trenutno je u fazi razvoja. Najno-\nvija verzija je Underground Desktop 21. Od značajnih\npaketa (aplikacija) poseduje sledeće: Kernel je 2.6.14,\nGCC 3.3.5, Xorg 6.8.2, Gimp 2.2.9, MPlayer 1.0pre7,\nOpenOffice.org 2.0, XMMS 1.2.10, Firefox 1.5 itd...\nokruženja a od značajnih paketa (aplikacija)\nTopologilinux poseduje sledeće: Kernel je 2.6.14.2, KDE 3.4.2,\nAko ste dugogodišnji korisnik Wi- GNOME 2.12, Xorg 6.8.2, Open Office.org 2.0,\nndowsa koji namerava da isproba neku Wine 0.9.1, Gimp 2.2.8, Firefox 1.0.7.\nod Linux distribucija, ali se suviše plaši\nnovih stvari i svih mogućih problema na Korisne adrese:\nkoje može da naiđe (a ni Live distribucije http://topologi-linux.sourceforge.net\nLinuxa mu ne odgovaraju baš preterano), trebalo bi da\nisproba Topologilinux. VideoLinux\nOva Linux distribucija se razlikuje od svih ostali po\ntome što se pokreće u Windowsu i nisu joj potrebne nika-\nkve Linux particije, a svaki Windows korisnik koji je\ninstalirao makar jednu video igru ili makar ijedan pro-\ngram moći će da se snađe i sa instalacijom ovog Linuxa, i\ntako na jedan veoma lak način moći da se upozna sa ope-\nrativnim sistemom Linux. VideoLinux je nova Linux distribucija koja je\nTopologilinux se može instalirati na Windows XP: zasnovana na PCLinuxOS Linuxu, i čiji je glavni\ncilj obrada multimedijalnih sadržaja: za tu svrhu\nsadrži četri aplikacije i to: VirtualDubMod\n1.5.10, VobBlanker 2.0.1.0, DVD Rebuilder 0.96\nBesplatno izdanje i DVD Decrypter, poslednju\nIli na windows 2000:\nTopologilinux dolazi na nekoliko CD-a ili jednom\nDVD-u, besplatan je kao i većina Linux distribucija, za-\nsnovan na Slackwareu 10.2 . Trenutna verzija je Topolo-\ngilinux 6.0.0. Koristi KDE/GNOME/XFCE grafička VideoLinux dolazi na samo jedno CD-u, be-\nFebruar 2006 / GNUzilla / 7\nsplatan je, a trenutna verzija je VideoLinux 0.1. Od apli-\nkacija sadrži: KDE 3.5, Gnome 2.10, Fluxbox 0.9.12,\navidemux-2.0.42, gcc-3.3.1, Mplayer-1.0-0.pre7.2, xorg\n8 / GNUzilla / Februar 2006\nI U OVOM BROJU VAM DAJEMO PREGLED NADOLAZEĆIH • 11-12-2006: FreeBSD 6.3\nREALIZACIJA LINUX/BSD DISTRIBUCIJA I NAJAVE\nNOVIH VERZIJA. Kao što možete videti očekuje nas bogata godina kada\nje reč o razvoju Linux/BSD distribucija. A što se tiče\nFebruar: meseca februara, tu nas očekuje prva RC verzija novog\n• 02-02-2006: SUSE Linux 10.1 beta3 SUSE Linuxa 10.1 kao i novi Gentoo Linux.\n• 08-02-2006: Haansoft Linux 2006 RC1\n• 09-02-2006: SUSE Linux 10.1 beta4 ~Slađan Milošević\n• 13-02-2006: Fedora Core 5 Test3\n• 16-02-2006: SUSE Linux 10.1 rc1\n• XX-02-2006: Gentoo Linux 2006.0\n• 04-03-2006: Haansoft Linux 2006 RC2\n• 15-03-2006: Fedora Core 5\n• 16-03-2006: Frugalware Linux 0.4rc2\n• 20-03-2006: FreeBSD 6.1\n• 23-03-2006: Ubuntu Linux 6.04 Beta\n• 27-03-2006: Haansoft Linux 2006\n• 30-03-2006: Frugalware Linux 0.4\n• 03-04-2006: FreeBSD 5.5\n• 13-04-2006: Ubuntu Linux RC\n• 20-04-2006: Ubuntu Linux 6.04\n• 01-06-2006: Mandriva Linux 2007 0.1\n• 15-06-2006: Mandriva Linux 2007 0.2\n• 01-07-2006: Mandriva Linux 2007 0.3\n• 15-07-2006: Mandriva Linux 2007 0.4\n• 31-07-2006: FreeBSD 6.2\n• 01-08-2006: Mandriva Linux 2007 0.5\n• 15-08-2006: Mandriva Linux 2007 0.6\n• XX-08-2006: Gentoo Linux 2006.1\n• 01-09-2006: Mandriva Linux 2007 0.7\n• 15-09-2006: Mandriva Linux 2007\n• 06-12-2006: Debian GNU/Linux 'etch'\nFebruar 2006 / GNUzilla / 9\n1 Ubuntu 2209<\n2 SUSE 1340<\n3 Mandriva 1322<\n4 Fedora 1126<\n5 MEPIS 1001<\n6 Damn Small 892<\n7 Debian 727=\n8 KANOTIX 593<\n9 KNOPPIX 582<\n10 Gentoo 561<\nI U OVOM BROJU GNUZILLE DAJEMO VAM PREGLED POPULARNOSTI LINUX/BSD 11 Slackware 521<\n12 Vector 498<\nDISTRIBUCIJA, KAO ŠTO JE TO BIO SLUČAJ I U PREDHODNOM BROJU. 13 Kubuntu 454<\n14 PCLinuxOS 452<\n15 Arch 396<\n16 FreeBSD 392<\nNa vrhu i dalje ništa novo! Ova rečenica sve govori, kao i do sada prva 17 FoX Desktop 379<\n18 Puppy 372<\nčetri mesta i dalje su rezervisana za Ubuntu, SUSE, Mandrivu i Fedoru. 19 Xandros 331<\nOno što je novina u odnosu na protekli mesec jeste da je Fox Desktop, 20\nnova Linux distribucija koja je zasnovana na Fedori, uspela da za veoma 22\nkratko vreme zabeleži veliki rast i sada zauzima 17 poziciju. KANOTIX- 24 SLAX 238=\n25 Zenwalk 233<\nu je isto tako porasla popularnost tako da je sa prošlomesečnog 15 mesta 26 VLOS 213<\n27 Yellow Dog 192=\nsada na osmom. 28 DragonFly 191>\nOd BSD distribucija napopularniji je još uvek FreeBSD koji je na 16 pozi- 29\nciji, a u stopu ga prati PC-BSD koji je trenutno na 20 mestu. Za sve ostalo 31\npogledajte tabelu. 33 Red Hat 167<\n34 Ultima 156<\n35 MirOS 156=\n36 WHAX 155>\nPad > 37 Solaris 141<\n38 Ark 137<\nPorast < 39 GeeXboX 135<\n40 Netwosix 132=\nisti rejting = 41 Kurumin 130=\n(korišćeni podaci sa DistroWatcha) 42\n44 NetBSD 118>\n45 pocketlinux 108>\n46 tinysofa 103=\n47 OpenBSD 100<\n48 SAM 97<\n49 Mediainlinux 96>\n50 Devil 95=\n51 Symphony OS 89<\n52 Gentoox 89<\n53 IPCop 84=\nKorisne adrese: 54 EnGarde 84=\n55 Yoper 83=\nhttp://www.distrowatch.com 56 Frugalware 83<\n57 aLinux 83=\n58 64 Studio 83=\n59 Auditor 81>\n~Slađan Milošević 60 Finnix 80=\n61 T2 79<\n62 Feather 78=\n63 LiveCD Router 77=\n64 Scientific 76=\n65 dyne:bolic 76<\n66 Nonux 75=\n67 Vine 74=\n68 MoviX 74<\n69 Elive 72=\n70 Pardus 71=\n71 Edubuntu 69>\n72 ASPLinux 68<\n73 Parsix 67<\n74 SmoothWall 65<\n75 LFS 65>\n76 AGNULA 64=\n77 Linux4all 62<\n78 ClarkConnect 62=\n79 Underground 59=\n80 Novell 59<\n81 Foresight 59=\n82 BIG LINUX 58=\n83 White Box 57=\n84 Morphix 57=\n85 BeatrIX 56<\n86 Turbolinux 55=\n87 Musix 54<\n88 Knoppix STD 54<\n89 Ututo 53>\n90 Magic 3<\n91 Kate OS 52>\n92 Gnoppix 52>\n93 Astaro 52=\n94 KnoppMyth 50>\n95 FreeSBIE 49=\n96 LG3D 47<\n97 Guadalinex 47=\n98 Berry 47=\n99 Source Mage 46=\n100 Aurox 45=\n10 / GNUzilla / Februar 2006\nLinux za male ljude\nNovina u Linux svetu Instalacija\nPre nekih mesec dana pojavio se još jedan 'izrod' Dokumentacija za Edubuntu u principu još ne\nUbuntua: Edubuntu (http://www.edubuntu.org). postoji i slabo je opisano za šta je sve sposoban, ali\nIako nisam baš fan Ubuntua (jer ako bih već želeo njihov wiki raste iz dana u dan. Kako god bilo, tamo\nDebianove pakete uzeo bih Debian, zar ne?), ova di- piše dovoljno - da postoje tri vrste instalacije:\nstribucija mi je privukla pažnju zbog podnaslova: 1. workstation - u principu Ubuntu sa ubuntu-edu\n"Linux for Young Human Beings" . Rekoh sebi kakav paketom, što jeste super jer je dosta programa/igara\nje to Linux za decu, pa i vrapci znaju da Linux ne namenjenih deci sakupljeno na jednom mestu, pa\nmogu da svare ni stariji, a kamoli deca! To moram ako imate neko dete u okolini (2-10 godina) dajte mu\nda vidim! ovu distribuciju - ima puno zanimljivih programa.\nOstavivši po strani predrasude vezane za Ubuntu, 2. server - ovde se instalira samo server, slična je\nuzeh da skidam Edubuntu, gde je došlo do pro- broju tri ali bez X-a, samo sa nekim servisima, ali\nblema: ja sam hteo DVD izdanje, sa svim paketima, nigde nisam našao tačno kojim. Ali to nije ni bitno,\nmeđutim jedva sam pronašao link za download jer je mene u stvari zainteresovala treća opcija:\nDVD-a. Zatim posle nekoliko pokušaja skidanja 3. default instalacija - ovo je već nešto zanimljivo i\n(preko BitTorrenta, zatim sa nekog servera na kome o ovoj instalaciji može mnogo da se piše i objašnjava-\nsu u toku noći obrisali upravo taj iso fajl koji ja ski- ju razni akronimi koji je prate, a najbitniji su: LTSP\ndam, da bih ga na kraju preuzeo sa trećeg servera - (http://www.ltsp.org) - Linux Terminal Server Pro-\ntaj dvd.iso se pokazao kao neispravan), reših da je ject koji omogućava jednostavno pravljenje diskless\nok i CD izdanje. radnih stanica. I uz pomoć projekta EtherBoot\nFebruar 2006 / GNUzilla / 11\n(http://etherboot.net) može se iskoristiti i za raču- OpenOffice i Firefox zajedno, na primer. Jedini kri-\nnare koji ne poseduju mrežnu karticu sa PXE ( Pre- tični trenutak koji može da zaguši server i celu mre-\nboot eXecution Environment) čipom. Pored LTSP-a žu jeste istovremeni reset svih stanica, što sa našim\nbitan deo sistema predstavlja i openLDAP provajderom električne energije nije teško zamisliti.\n(http://www.openldap.org) - Lightweight Directory\nAccess Protocol koji je jako bitan ukoliko imate mre-\nžu gde jedan računar može koristiti bilo koji kori-\nViše dana sam proučavao dokumentaciju ova dva\nprojekta pre nego što sam se upustio u instalaciju\nEdubuntua (ionako sam čekao da skinem neki is-\npravan iso). U principu, ideja je da se napravi jedan\n(relativno) jak server na kome se instalira Edubuntu\na zatim da se na njega nakače thinclient X terminali ,\nkoji se bootuju sa servera preko mreže. Zatim sam\njoš par dana proveo čitajući dokumentaciju koja se\ntiče network boota. I sve to sam uradio da bih, kada\nsam završio instalaciju, otkrio da mi ništa od toga ne\nNa mrežu se, naravno, mogu priključiti štampači i\nskeneri. A o prednostima jednostavnog backupa i\nSve je unapred podešeno, a na vama (nama) je da\nodržavanja sistema koji se nalazi na samo jednom\nsamo izaberete server i sa njim povežete thincliente.\nračunaru, a ne na njih 20, nije potrebno trošiti reči.\nDiskless P1-133MHz, 32MB RAM-a, 2MB RAM-a na\nUkoliko postoji više računara moguće je napraviti i\ngrafičkoj karti i sa nekom vrstom PXE-a. Nakon toga\nMOSIX klaster, čime bi se rasporedilo opterećenje\nse ceo postupak svodi na jednu rečenicu: instalirati\nservera i mreže.\nedubuntu na server kojom prilikom se ama baš nište\nne očekuje od korisnika (sve je unapred podešeno),\nnakon čega treba samo stisnuti power dugme na\nToliko. U tom trenutku kreće boot tog P1 thinclien-\nta i nakon par minuta (4 minuta tačnije, ali je server\nbio P2 sa sporim hard diskom), na ekranu diskless\nterminala se dobija slika i možete da klikćete, otvara-\nte i zatvarate aplikacije (OpenOffice na P1!!! :) ), ra-\ndite u njima, sve kao da ste na serveru. I što je najbo-\nlje, sve radi kako treba.\nZanimljivi su i zahtevi koje server treba da ispuni i\nkoji naravno zavise od više faktora (broja klijenata i\nvrsta aplikacija koje će se na njima vrteti). Ali slobo-\ndno se može reći da je na serveru po radnoj stanici\npotrebno 2Mbps protoka u mreži i 50 MB RAM-a, Edukacioni alati\nplus još 250MB za potrebne servise za server. Brzina Jedan od glavnih edukacionih alata na Edubuntuu\nprocesora nije presudna tako da bilo koji procesor sa jeste GCompris (http://gcompris.net/). Zaista feno-\nhiljadama megaherca to može da vuče. Brzina hard menalna aplikacija za decu: kada se startuje izgleda\ndiska je presudna kod bootovanja i startovanja apli- kao window mananger, koji je potpuno zaobljen i\nkacija. Ukratko, bilo koja nova mašina može da po- šaren. A u okviru njega mnoštvo aplikacija i igara za\ngoni dvadesetak stanica, pa makar sve koristile decu (približno 90 različitih aktivnosti, grupisanih u\n12 / GNUzilla / Februar 2006\n13 kategorija). Gcompris dolazi sa posebnim pa- Kow), čiji je cilj korišćenje postojećih paketa iz distri-\nketom za administraciju u kome (učitelj?) unosi spi- bucije - što često čini 95% potrebnog softvera za\npravljenje LTSP servera, na koje se zatim dodaju\nključnih 5% koda iz LTSP-a.\nI ovo je zaista prava stvar za škole, domove i druge\nustanove u kojima deca provode vreme. Naročito\nako imaju neke stare, trenutno neupotrebljive raču-\nnare ili ih nemaju uopšte. Ono što nama, kao zaje-\ndnici, ostaje jeste da tim ljudima to i objasnimo.\nOstale bitne stvari za ovu distribuciju su prilično\nklasične za Ubuntu. Za automatsko mountovanje\nCD-ova, USB diskova i ostalih prenosnih medija je\nzadužen HAL koji svoj posao zaista obavlja kako\ntreba. Podrazumevano grafičko okruženje je GNO-\nME, što je za ovakvu distribuciju zaista prava stvar,\njednostavan, bez previše informacija i opcija koje bi\nsak svih učenika, razvrstava ih u odeljenja i zadaje uplašile decu i/ili njihove roditelje i učitelje, sa kru-\nzadatke. Na taj način će deca videti samo ono što tre- pnim i zanimljivim slovima, prijatnom pozadinom -\nba da vide. To je dobro i ako su u pitanju deca od 3-4 dakle sve podešeno za decu.\ngodine kojima bi polovina paketa bila nerazumljiva Ono što je meni smetalo, a verovatno bi smetalo i\n(ovo je testirano). Ali zato zadaci/igre kreću od većini korisnika Linuxa je što nema Midnight Com-\npočetka: od toga kako se koristi miš, tastatura, preko mandera. Ni pri podrazumevanoj instalaciji, niti bilo\nučenja slova i matematike do raznih slagalica, bojan- gde u njihovom repozitorijumu. Tu u pomoć, narav-\nki i dosta malih igara. Čak postoji i jednostavan alat no, pristiže Debianov respozitorijum. Ovo naravno\nza pravljenje animacija. Jedini problem je što još nije zamerka, jer distribuciji koja je namenjena ma-\nuvek nije preveden na srpski, ali na tome se radi. Bi- lim ljudima i koja ne traži ama baš nikakva podeša-\ntno je da se projekat GCompris radi u saradnji sa vanja, nego radi svoj posao "out of the box", zaista i\nUNESCO-om. ne treba 'mc'.\nPored GComprisa, tu je standardan paket aplikaci- Jedini problemčić jeste što Edubuntu nema\nja: OpenOffice2, Firefox, Evolution i zaista puno iga- podršku za video fajlove - to jest nema potrebne ko-\nra dopunjenih celim KDE-ovim edukacionim pa- deke - ali Synaptic i to rešava u trenutku.\nketom, gde se naravno KStars izdvaja kao zaista fe- Čisto testa radi, instalirao sam Edubuntu i na lap-\nnomenalna aplikacija. Zatim je tu i Schooltool Calen- top gde je opet sve radilo kako treba: hardver je pre-\ndar (http://www.schooltool.org) čije ime sve govo- poznat korektno, uključujući wifi, sl win-modem,\nri, a pristupa mu se preko Firefoxa. bateriju, a čak je i hibernacija radila bez ikakvih\npodešavanja. Ukratko, odlično obavljen posao.\nPo mom skromnom mišljenju ljudi iz Edubuntua\nsu odradili zaista odličan posao koji uz malo dobre\nvolje može uštedeti dosta novca i izmamiti nesraz-\nmeran broj dečijih osmeha.\nPored Edubuntua postoji još ovakvih projekata,\nkao na primer norveški SkoleLinux\n(http://www.skolelinux.org) i K12ltsp ~Marko Đorđević\n(http://www.k12ltsp.org), ali oni su namenjeni\nstriktno obrazovnim institucijama, ne obdaništima. I\npitanje je da li se baš ovako lako instaliraju i podeša-\nvaju. Pored toga, Edubuntu je prvi proizvod pro-\nFebruar 2006 / GNUzilla / 13\nĐavolski mali, đavolski brz\nGNU/Linux u džepu\nDA LI STE SE IKADA SRELI SA NEKOM STARUDIJOM OD zasnovana je na Linux kernelu verzije 2.4.31. Odabir\nRAČUNARA? EDO RAM SA JEDNOCIFRENIM BROJEM ZA serije 2.4 je logičan jer zauzima daleko manje prosto-\nKOLIČINU, DVOCIFRENI BROJ MEGAHERCA PROCESORA , ra što je jedan od primarnih ciljeva kreatora distribu-\nTROCIFRENI BROJ MEGABAJTA NA HARD DISKU. MNOGI ĆE cije. Pored malog kernela, grafiku obezbeđuje Xvesa\nREĆI DA JE OVAKVA MAŠINA ZRELA ZA STARO GVOŽĐE. server koji je daleko manji od XFree86 ili Xorg serve-\nMOŽDA, A MOŽDA I NE JER JE TU DAMN SMALL LINUX. ra pa je time ušteda na prostoru vrlo uočljiva. Osta-\ntak ušteda se svodi na korišćenje aplikacija koje se\nGNU/linux kao platforma je vrlo dobro poznata zasnivaju na GTK1.2 bibliotekama i window mena-\npo svojoj skalabilnosti i mogućnosti prilagođavanja. džerima umesto grafičkih okruženja.\nVelika sloboda izbora do-\nnosi i mogućnost prilago- Šta može DSL\nđavanja dok kriterijum Kao što je rečeno, ne tre-\nne mora uvek biti lični ba očekivati veliki izbor\nafinitet. Ponekad su re- aplikacija kada je DSL u\nsursi ograničavajući fak- pitanju, što je donekle i lo-\ntor i tada je potrebno gično. Podrazumevani me-\npravilno odmeriti između nadžer prozora je Fluxbox,\nželja, mogućnosti i potre- koji omogućava najosnov-\nba kako bi se dobio pravi nije funkcije grafičkog\nrezultat. Bilo kakva po- okruženja, odnosno mani-\ntraga na internetu za di- pulaciju prozorima, ra-\nstribucijama namenjenim dnim površinama, desktop\nslabijim računarima će sigruno odvesti do distribuci- i sl. Kako bi se upotpunilo relativno siromašno i nee-\nje koja je tema ove recenzije. Nezvanični lider u fektno okruženje koje Fluxbox obezbeđuje, autori di-\ndruštvu malih je Vector Linux, ali šta ćemo kada je i stribucije su mu priključiili i nekoliko WM apleta\nVector prevelik zalogaj? Pravo rešenje je DSL! koji se nalaze u desnom donjem uglu ekrana. Reč je\no sistemskim monitorima, menadžeru radnih površi-\nRame uz rame sa DSL-om se nalazi Puppy Linux na i disk mounteru. Odabir apleta je zaista primeren\nkoji je već predstavljen na stranama GNUzille, pa jer je njihova funkcionalnost velika dopuna Fluxbo-\nćete uz ovaj pregled moći pravilno da odaberete ma- xu. Iako Fluxbox po defaultu ne omogućava posta-\nlišana za vašeg kompjuterskog veterana. Na sajtu vljanje ikona na desktop, to je učinjeno pomoću pro-\nove distribucije se može naći podatak da DSL funk- grama xtdesk pa kada se svi elementi koju su dodati\ncioniše na 486 računarima sa 16MB memorije, ali se okruženju pogledaju zajedno, sve to izgleda kao pri-\nna internetu mogu pronaći i informacije da je DSl ra- stojno grafičko okruženje. O opterećenju koje ovi do-\ndio i na mašinama koje su imale 8MB memorije! ISO daci prave ne treba diskutovati jer su vrednosti zai-\nimage DSL-a je velik oko 50MB i bez problema može sta minorne. Tako je posignut efektan izgled radne\nstati na biznis card CD, pa svoj Linux možete nositi i površine dok sistem skoro da nije opterećen.\nu novčaniku. DSL se može pokrenuti i u okviru dru- Iako se ne očekuje puno aplikacija na 50MB, klik\ngog operativnog sistema (Windows ili Linux), za šta desnim tasterom na radnu površinu otkriva meni\nje potrebno preuzeti image koji u nazivu sadrži em- koji je prilično dobro popunjen. Prvi pogled na oda-\nbedded. bir aplikacija govori da su Office poslovi najbolje re-\nšeni, mada Firefox i Sylpheed Claws odlično pokri-\nIspod haube vaju svoj delokrug nadležnosti. Slušanje muzike je\nPoslednja stabilna verzija DSL-a nosi oznaku 2.0b i moguće zahvaljujući XMMS-u koji je dopunjen plu-\n14 / GNUzilla / Februar 2006\nginovima za streaming i vesti. Za VOIP je zadužen tim i na Debianu, velika dragocenost u vidu APT-a\ngPhone, a IM/IRC komunikacija nije pokrivena gra- je korisnicima dosupna nakon samo jednog klika.\nfičkom alatima, već se za taj posao mora ići u ter- Kako bi APT, pa i Synaptic bili funkcionalni potreb-\nminal. Pomenuti Office sektor obezbeđuje programe no je imati aktivnu internet vezu i pokrenuti linkove\nza obradu teksta (FLwriter) i tabela (Siag), dok je Apps->Tools->Enable Apt i Apps->Tools->Synaptic\nostatak Office programa zanemaren. Za pregled PDF nakon čega će sistem sa interneta preuzeti pakete i\nfajlova se brine XPDF, dok treba pomnuti konvterter instalirati ih. Tu dolazimo do još jedne karakteristike\n.doc fajlova u postscript čime se omogućava pregled DSL-a. POred mogućnosti instalacije .deb paketa,\ndokumenata pisanih u MS Wordu. Od internet alata programi za DSL su zapakovani u pakete sa eksten-\ntu su Samba i FTP klijenti kao i Minicom. Pored Fire- zijom .dsl i instaliraju se vrlo lako. Potrebno je otvo-\nfoxa koji radi u GTK1.2 okruženju, DSL posduje i riti EmelFM, naći paket na hard disku, selektovati ga\nDillo koji se može koristiti na slabijim računarima, i kliknuti na taster myDSL, čime će program biti\nkao i Links gde grafika nije potrebna. instaliran. Na ovaj način se DSl može prilično proši-\nPodrazumevani fajl menadžer je Emelfm, koji se riti jer postoje dsl paketi za GTK2 platformu,\nvrlo dobro ponaša u situacijama kada su sistemski OpenOffice, GIMP... Da situacija bude još zanimljivi-\nresursi ograničeni. Narezivanje diskova se mora ja, dsl paketi se mogu vrlo lako napraviti od .deb pa-\nobaviti iz terminala, mada to nije toliko težak posao keta. Jedini problem je što još uvek ne postoji paket\njer je prisutan program CDW koji je vrlo lak za upo- sa hederima kernela koji se koristi pa je osposoblja-\ntrebu. vanje winmodema malo teži posao. Sve u svemu,\nsistem se vrlo lako može nadograditi pomoću myD-\nNadogradnja SL-a, mada je APT uvek tu ako zatreba.\nIako autori DSL-a tvrde da će on zauvek ostati ve-\nlik kao sada, sistem se vrlo lako dopunjuje novim\naplikacijama. Pošto je baziran na Knoppixu, a samim\nFebruar 2006 / GNUzilla / 15\nInstalacija bilo gde\nDSL se pored hard diska može instalirati i na USB ~Ivan Jelić\nflash drive, a postoji veliki broj korisnika koji ga ko-\nriste kao live sistem jer svoja podešavanja može da\nsačuva na hard disku. Kao što je pomenuto može se\nčak pokrenuti i iz drugog operativnog sistema, pa se\nnameće zaključak da je DSL jedan od najprenosivijih\noperativnih sistema na sceni. Može stati u novčanik i\ninstalirati ili pokrenuti bilo gde.\nTokom testiranja se pokazao kao vrlo stabilan\nsistem. Korišćenjem DSL-a se gubi utisak da je u\nkućištu penzioner. Šta više, ukoliko je potrebno za-\nmeniti neki Windows, DSL posduje i JWM window\nmanager, pa se na ovaj način može dobiti okruženje\nslično Windowsu kako bi se korisnici lakše prilago-\ndili na nov sistem. Sve u svemu, DSL je definitivno\nodlično rešenje za slabije računare koje treba vratiti\nu život. Ukoliko se radi mašini koja već može izgu-\nrati OpenOffice ili GKT2 programe, DSL će završiti\nposao, mada se instalacijom minimalnog Debiana\ndobija skoro isto. Sve u svemu, vrlo je korisno imati\nDSL u džepu, gde god krenuli.\n16 / GNUzilla / Februar 2006\nMa koliko da u svetu ima različitih operativnih sis-\ntema, nikad ih nije dovoljno. Većina današnjih se\nmože svrstati u Unixolike, što nekima, izgleda, smeta.\nProjekat ReactOS je nastao sa idejom da se napravi\nsistem otvorenog koda koji bi bio kompatibilan, ne sa\n*nix sistemima, nego sa Microsoft Windowsom. Cilj je\nnapraviti sistem koji bi bio "binarno-kompatibilan" sa\nNT serijom MS Windowsa (uključuje XP) i to i sa apli-\nkacijama i sa drajverima.\nNa matičnoj strani projekta možete naći LiveCD i\ninstalacionu verziju, kao i verziju za pokretanje unu-\ntar Qemu emulatora. Projekat dosta brzo napreduje\ntako da već sada u ReactOSu možete koristiti\nOpenOffice.org paket, Mozilla Firefox, Microsoft Offi-\nce, Unreal Tournament i još mnogo programa.\nOvo je program koji olakšava analizu log fajlova\nApache web servera. Podatke analizira i prikazuje u\nrealnom vremenu. Jedna od najinteresantnijih stvari,\nza koju bi moglo reći da spada u "šminku", je to da lo-\nkacije posetilaca pored toga što ih ispiše u tabeli pri-\nkazuje i na umanjenoj mapi sveta.\nKQemu je grafičko okruženje namenjeno olakša-\nnoj upotrebi fantastičnog Qemu emulatora. Uz ne-\nkoliko klikova mišem i odgovarajući .img ili .iso\nfajl, pokrenućete kompletan novi operativni sistem\nFebruar 2006 / GNUzilla / 17\nkoji će raditi u okviru već pokrenutog. Mono.\nOvaj program ne treba mešati sa kqemu koji je sta- yaBi uvodi Beagle u svet KDE-a. Ne može se po-\nndardni deo Qemu emulatora i koji predstavlja inte- hvaliti lepim izgledom, ali posao radi kako bi treba-\ngraciju virtuelne mašine sa kernelom sistema. lo. Sa leve strane se nalaze stavke za pretraživanje\nLicenca: GPL e-pošte, RSS-a, običnih dokumenata... tako da je\nKorisna adresa: pregledanje rezultata pretrage izuzetno jednostav-\nQucs 0.0.8 Korisna adresa:\nQucs je program za simulaciju rada električnih kola.\nSadrži dizajner u kome možete da "crtate" elektronsku\nshemu i simulator koji tu shemu analizira i ispisuje\ndobijene rezultate. Ono što najviše smeta kod ovakvih\nprograma jeste strepnja da će vas udariti struja ili da\nćete uništiti sve električne vodove u zgradi dok ekspe- DigiKam je trenutno najzreliji program za organi-\nrimentišete. zovanje kolekcije fotografija pravljen za okruženje\nLicenca: GPL KDE. U ovoj verziji možete da filtrirate fotografije\nKorisna adresa: po vremenskom periodu kad su snimljene, po "eti-\nhttp://qucs.sourceforge.net/ ketama" koje ste im dodelili... Moguće je definisati\nvirtuelne direktorijume pretrage i još mnogo toga.\nyaBi Jedna od novina je i to da sada, kao kod organizato-\nra muzičkih kolekcija, možete dodeliti rejting od 1\ndo 5 svakoj od fotografija.\nPrva stvar koja padne na pamet čoveku koji vidi\nsnimke ekrana igre Glest je "WoW"! Igra neodoljivo,\nsa grafičkog aspekta, podseća na igre "World of\nWarcraft" i "Warcraft 3". Glest je strategija u real-\nyaBi je, kako ime kaže, još jedno korisničko okruže- nom vremenu smeštena u fantazijski svet magije i\nnje za Beagle (Yet Another Beagle Interface). Podseća- tehnologije koje se bore za prevlast. Odiše prelepim\nnja radi, Beagle je "desktop search" alat pravljen za grafičkim efektima i neobičnim 3D bićima.\nGnome okruženje, a implementiran putem platforme\n18 / GNUzilla / Februar 2006\nFebruar 2006 / GNUzilla / 19\nKorak ka četvorci\nPROŠLA JE DECENIJA OD KADA\nJE MATTIAS ETRICH U POTRAZI\nZA KONZISTENTNOŠĆU UNIX\nDESKTOPA ZAPOČEO RAD NA\nPROJEKTU KDE, A VEĆ SMO\nPRED VRATIMA NOVE I\nREVOLUCIONARNE VERZIJE 4.\nTOKOM PROTEKLIH DESETAK\nGODINA KDE JE USPEŠNO\nPOZAJMLJIVAO, KOMBINOVAO I\nINOVIRAO DAJUĆI KORISNICIMA\nUNIXOLIKIH OPERATIVNIH SISTEMA KVALITETNO I BOGATO\nRADNO OKRUŽENJE. VERZIJA 3.5 SE POJAVILA 29.\nNOVEMBRA PRETHODNE, A 31. JANUARA OVE GODINE DOBILI\nSMO I “BUGFIX” VERZIJU 3.5.1. POSLEDNJE STABILNO\nIZDANJE TREĆE SERIJE JE SA SOBOM DONELO ODREĐEN NIZ\nPOBOLJŠANJA UZ OBAVEZNO UNAPREĐENJE OPŠTIH\nDashboardu čije skripte čak može da koristi. Narav-\nno, u pitanju je proveren program koji se ne može\nnazvati neizostavnim, ali je svakako veoma koristan\nPri pokretanju novog KDE-a dočekaće vas i novi\ni vizuelno upečatljiv, doprinoseći tako opštem šme-\nsplash screen u prijatnim nijansama plave boje, već\nku desktopa. U SuperKarambu je intgrisana i uslu-\nkarakteristične za ovo okruženje. Podrazumevana\nga KGetHotNewStuff koja će vam pomoći da lako i\ntema je i dalje Plastik s tim što se istoimena dekoracija\ntransparentno dođete do novih tema sa http://kde-\nprozora pojavljuje u novom izdanju, dovoljno dru-\nlook.org bez otvaranja pretraživača.\ngačijem od onoga na koji smo navikli da bi izazvala\nKonqueror je doživeo nekoliko unapređenja u\nposlovične oprečne reakcije. Kicker je takođe pretrpeo\nvezi sa svojom surferskom stranom – dobio je Acid2\nodređene kozmetičke promene, te sada imamo tri\ncertifikat (ne toliko bitan korisnicima), pop-blocker\npredefinisane mogućnosti za izgled: elegant, classic i\ni opciju Search engines po ugledu na Firefox\ntransparent. U principu, bolje zvuči nego što izgleda.\nPoznata je stvar da KDE boluje od jedne hronične,\nali ne mnogo opasne boljke pod nazivom “featuritis” -\ni već pomenute teme za Kicker su samo još jedan\nKopete, univerzalni messanger za KDE, može se\nsimptom ove bolesti. Ali, simptomi tu ne prestaju -\npodičiti nekolicinom interesantnih i privlačnih no-\nKicker ima još novih mogućnosti, naime dodavanje\nvina. Najpre, tu je podrška za audio i video uređaje\napleta na panel poput onog u Gnomu: desni klik na\nšto automatski znači da će moći da se prepustite ča-\npovršinu panelu iniciraće pojavljivanje prozora sa li-\nrima video-chata i to putem protokola Yahoo! i\nstom dostupnih apleta i specijalne dugmadi koje\nMSN. KGetHotNewStuff postoji i u Kopeteu, a daće\nmožete odabrati dvoklikom miša. Štaviše, postavlja-\nvam priliku da se dočepate najnovijih setova emoti-\nnje novog apleta Kicker će obznaniti animiranim balo-\nkona i tema za chat prozore. Takođe, manipulisanje\nnčićem da bi eye-candy bio potpun.\nvišestrukim nalozima biće vam znatno olakšano no-\nOd verzije 3.5.x SuperKaramba predstavlja integral-\nvom opcijom “Global Identity”.\nni deo KDE-a, valjda kao konkurencija Appleovom\nNovi iskoraci na polju baratanja izmenljivim\n20 / GNUzilla / Februar 2006\nmotaju po forumima i mailing listama u iščekivanju\nrevolucionarnog KDE-a 4, verzija 3.5 nije razočara -\nuređajima na Linuxu u izdanju 3.5 su dovedeni do\nznatno višeg nivoa. Integracija HAL daemona za la – naprotiv. U nadi da će nam “četvorka” doneti\nupravljanje hardverom u KDE je dovela do toga da ono najbolje što KDE može (trenutno) da ponudi,\npri ubacivanju CD/DVD/USB diska dobijete izbor- minus preterana konfigurabilnost, topla preporuka\nnik, na žalost prema ustaljenoj tradiciji KDE-a, gotovo fanovima KDE-a za ažuriranje starih verzija na\nidentičan onom u Windowsu koji će vam ponuditi set 3.5.1. Trud se isplati...\npredefinisanih radnji, a možete konfigurisati i akcije\nprema sopstvenom nahođenju ili ovu uslugu potpuno ~Petar Živanić\nDok se bombasični nazivi Plasma, Solid, Oxygen...\nFebruar 2006 / GNUzilla / 21\nKlamAV donosi bolju zaštitu\nClamAV za KDE!\nJEDNA OD USPEŠNIH PRIČA KADA SE REDI O OPEN SOURCE poslednji tab, koji sadrži informacije o KlamAVu.\nSOFTVERU JESTE I CLAMAV, JEDNOSTAVAN ANTIVIRUS FILTER\nZA EMAIL, NA OSNOVU KOJEG JE STVOREN I KLAMAV, ČIJI JE\nOSNOVNI CILJ DA CLAMAV DOBIJE GUI, A KDE JEDAN\nSNAŽAN ALAT ZA DETEKCIJU VIRUSA.\nOvakvim pristupom izbegnut je nepopularan rad u\nkonzoli, a ClamAV je dobio novi izgled i mogućnost\njednostavnog rukovanja. Iako određene distrubcije\ndolaze sa KlamAV kao Mandriva recimo, većina osta-\nlih nema ovo parče softvera ili koristi ClamAV.\nPrilikom prvog pokretanja dočekaće vas “Welcome Pretraživanje fajlova i foldera\nWizard” gde ćete pored nekoliko reči autora moći i da Da biste uspešno pretažili i skenirali fajlove i fol-\npročitate šta je to KlamAV i ClamAV, kao i da odredi- dere koristite tabove “Scan” i “Auto-Scan”. Potreb-\nte lokaciju za bazu podataka i karantin. no je da odaberete one koje želite da pregledate ili\njednostavno označite sve za potpuno ili delimično\nskeniranje. Isto tako, preko opcije “Scheduler”\nmožete podesiti automatsko skeniranje i pretraživa-\nnje sistema kao i, ukoliko nije potrebno skenirati ceo\nsistem, koje direktorijume.\nNakon završenog skeniranja dobićete preglednu\nU okviru KlamAV prozora naći ćete sedam tabova.\nPrva dva su za skeniranje, zatim su tu tabovi za dopu-\nnu kako baze podataka tako i za preuzimanje novih\nverzija ClamAV i KlamAV, zatim tab za zaštitu e-\npošte, tab za karantin, tab za pretraživanje virusa i\n22 / GNUzilla / Februar 2006\nlistu virusa/grešaka koji su pronađeni. Dolazi sa dosta opcija, pruža višestruku zaštitu, za\nrazliku od nekih drugaih programa i kao što može-\nPreuzimanje novih verzija i dopuna baze te primetiti, veoma ga je lako i jednostavno koristi.\npodataka Da biste koristili KlamAV potrebni su vam paketi:\nTab “Update” je tab pomoću kog se, osim dopunja- clamav, clamav-db, klamav, klamav-debuging i km\nvanja baze podataka o virusima, može nadograditi dazuko, koje možete naći na dole spomenutim\npostojeća verzija ClamAVa i KlamAVa na novu, kada internet adresama.\nbudu dostupne za preuzimanje. Isto tako postoji i op-\ncija za automatsku dopunu baze podataka gde može- Korisne adrese:\nte označiti koliko puta dnevno želite da vam se ažuri- http://www.clamav.net\nra baza. Naravno ova opcija je više za one koji imaju http://www.dazuko.org\nstalnu internet konekciju. http://klamav.sourceforge.net\nJoš jedna od korisnih opcija je i tab “E-Mail Protecti-\non” za zaštitu vaše pošte, gde možete odabrati vaš\nemail klijent koji koristite i automatski podesite zašti-\nNa kraju ostaju tabovi za Karantin koji nije potrebno\nnešto posebno objašnjavati kao i tab “Virus Browser”\ngde možete pregledati bazu virusa.\nDakle, ako vam je potrebna veoma dobra i besplatna\nanti-virus zaštita, KlamAV je pravo rešenje za vas.\nFebruar 2006 / GNUzilla / 23\nZnanje pripada čovečanstvu! Da se ne zaboravi\nTribina Vikipedije SCG\nO VIKIMEDIJI SCG I VIKIPEDIJI NA SRPSKOM JEZIKU SMO VEĆ medije (rečnik, vesti, ostava, knjige...). Nakon\nPRIČALI, PREDSTAVLJAJUĆI EKIPU KOJA RADI NA PROJEKTIMA I tehničko- finansijskih detalja, na red je došao i\nINTERVJUIŠUĆI PREDSEDNIKA ORGANIZACIJE. NO, OSNIVANJE JE osnovni princip na kom funkcionišu Wikimedi-\nSAMO PRVI KORAK, JER IDEJE KOJE ZASTUPA VIKIMEDIJA TREBA jini projekti – princip neutralnosti (neutral poi-\nPROMOVISATI KAKO BI ŠIROKE NARODNE MASE SAZNALE ZA nt of view). Suština principa neutralnosti jesu\nPROJEKTE KOJIH STOJI OVA ORGANIZACIJA. nepristrasno pisanje i podjednako predstavlja-\nnje tačke gledišta manjine i većine. Sadržaji su\nSredinom januara (19. tačnije) na pr- dostupni svima, objavljeni pod slobodnim li-\nvom spratu Doma omladine je održa- cencom (GNU FDL), dok je osnovni princip od-\nna prva tribina koja je javnost upozna- lučivanja konsenzus.\nla sa svim onim čime se Vikimedija Ljudi koji rade na projektma su organizovani\nSCG bavi, kao deo velike Fondacije tako da se izvlači maksimum iz rada svakog\nJimba Walesa. Tribini je prethodila korisnika. Ovo podrazumeva određenu hijerar-\nkvalitetno isplanirana medijska akcija, hiju koja je podrobno objašnjena od strane\nkoja je zahvaljujući pomoći Doma omladine i aktivnosti predavača i predstavljena grafički pomoću\nljudi iz Vikimedije nadležnih za odnose sa javnošću pro- prezentacije. Pored same hijerarhije, predsta-\nšla veoma zapaženo, donoseći očekivane rezultate. Vesti vljeni su i metodi komunikacije među ljudima\no tribini su se pojavile na svih većim medijima, dok su oni koji rade na projektima.\nmanje ažurni umesto vesti objavili izveštaj sa tribine. Prezentacija Wikimedije ne bi mogla da se do-\nNa opšte zadovoljstvo organizatora, posećenost tribine godi a da ne bude pomenut i dobro poznati en-\nje bila na veoma zavidnom nivou. Sva mesta za sedenje gine koji je u širokoj primeni i na sajtovima koji\nsu bila zauzeta, a bilo je i ljudi koji su na nogama pratli se ne tiču nje. MediaWiki predstavlja vrlo na-\nizlagače. Dragan Satarić je dao uvodnu reč koja je posetio- predan CMS čije su korišćenje i administracija\nce uvela u celu priču, dajući naznake o čemu će se govori- vrlo laki. Gledalište je upoznato sa nekoliko de-\nti u toku tribine. Nakon upoznavanja i inicijalnog kontak- talja u vezi sa engineom, ali je akcenat stavljen\nta sa publikom, Filip Maljković je započeo predstavljanje na veoma laku sintaksu formatiranja teksta koji\nFondacije i projekata koje je praćeno prezentacijom u se unosi na sajt, kako bi i programerski neisku-\nOpenOffice Impressu. sni korisnici imali u vidu da uređivanje teksta\nnije posao koji zahteva puno znanja. Ostatak Fi-\nUvodni deo prezentacije je bio rezervisan za predsta- lipovog izlaganja je bio posvećen nekolicini bi-\nvljanje glavnih ciljeva Wikimedije. Naglasak je stavljen na tnih i zanimljivih detalja, pa su posetioci sazna-\nslobodu kreiranja i modifikacije članaka, kao motornu li malo više o samom principu unošenja člana-\nsnagu Wikimedijinim projektima. Iako ovakve slobode na ka i informacija (nema reklama, ličnih prezen-\nprvi pogled obezbeđuju odličnu podlogu za dezorganiza - tacija ili pristrasnosti), kao i načinu ažuriranja i\nciju, praksa je pokazala upravo suprotno. Broj korisnika pregleda izmena. Zanimljivi su i podaci da je\nsa pozitivnim delovanjem je daleko veći od onih drugih, 10% ekipe na Wikimedijinim projektima žene,\npa su organizacija i kvalitet projekata na najvišem nivou. 30% studenti, da je prosečna starost 33 godine,\nPredstavljena je i infrastruktura na kojoj Wikimedia funk- a prosečan broj utrošenih sati 3. Bilo je reči i o\ncioniše koja obuhvata 171 server, u Sjedinjenim Država- funkcionisanju Fondacije, kada je Wikimedija\nma, Francuskoj i Holandiji. Moglo se čuti da je među detaljnije predstavljena.\nsponzorima i Google, dok se uključivanje u donatorsku Nakon Filipa, reč je ima Nikola Smolenski koji\nekipu očekuje i od Yahooa. Predstavljano je kako se Wiki- je predstavio način objavljivanja članaka na Wi-\npedia razvijala tokom prethodne decenije, a razjašnjene kipediji, odnosno GNU Licencu za slobodnu\nsu i nedoumice na relaciji Wikimedia – Wikipedia, što je dokumentaciju. Kada je reč o licencama, nemo-\ndalje nastavljeno u predstavljanje ostalih projekata Wiki- guće je ne pomenuti i autorska prava pri čemu\n24 / GNUzilla / Februar 2006\nje objašnjeno šta znači izdavanje sadržaja pod slobodnom Na kraju tribine su pozvani svi ljudi dobre\nlicencom. Sledeći deo Nikolinog izlaganja je bio naročito volje da pomognu na bilo koji način. Suština\nzanimljiv jer je na najbolji način predstavio efikasnost Wikipedije je dostupnost informacija svima, pa\nkoncepta koji se primenjuje na Wikipediji. Kao predmet stoga apsolutno svi korisnici interneta se mogu\npoređenja je uzeta enciklopedija Britanika koja je zajedno uključiti u rad Wikipedije. Trenutno je fazi ra-\nsa Wikipedijom bila deo istraživanja časopisa Nature. Re- zvoja sistem koji će sadržaje interpretirati i na\nzultat analize ovog renomoranog časopisa je pokazao da latinici, za razliku od sadašnjeg gde je dostu-\nBritanica ima prosečno tri greške po članku, dok Wikipe- pna jedino ćirilica. Posebna potreba postoji za\ndija ima četiri. Na ovaj način je najbolje pokazano da je PHP programerima, pa ovom prilikom poziva-\nWikipedia na veoma visokom nivou po pitanju kvaliteta, mo sve zainteresovane ljude koji znaju ovaj je-\njer je broj grešaka i prihvatljiviji u odnosu na Britaniku zik da se jave ljudima iz Wikimeidije SCG kako\nkada se uzme broj članaka koje ove enciklopedije posedu- bi se uključili u rad na sistemu.\nju. Nakon ovih zanimljivih detalja, tema je vraćena na\nprincip neutalnosti, koji je potpuno razjašnjen kako bi se Ne treba puno diskutovati o značaju postoja-\nsuština ideje koju je osmislio osnivač Wikipedije, Jimbo nja nečega kao što je Wikipedia i fondacija Wi-\nWales, predstavila na najbolju način. kimedia. Uz akcije ove organizacije treba raditi\nLogičan nastavak izlaganja ljudi iz Wikimedije SCG je i na popularizaciji interneta kod nas jer će se na\nbila diskusija u okviru koje se moglo čuti sijaset zanimlji- taj način postići više ciljeva koji su od neproce-\nvih pitanja posetilaca. Autorska prava su bila u centru njive važnosti za našu prilično neobrazovanu\npažnje jednog dela diskusije, kada je još jednom stavljen sredinu. Još jedan plus za celu priču je i to da se\nakcenat na GNU FDL i sve ono što ona omogućava. Slo- korišćenjem i radom na Wikipediji podiže svest\nbodna priroda sadržaja ne mora da znači odricanje od au- o važnosti sloboda sadržaja i softvera, jer je Wi-\ntorskih prava, ali je ovo polje još uvek nedovoljno pozna- kimedija svojevrsna personifikacija slobodnog\nto široj populaciji, što u kombinaciji sa (od strane reporte- softvera u nauci.\nra primećenom) slabijem shvatanju slobodnih licenci pre-\nstavlja nešto na čemu treba raditi u budućnosti. Korisne adrese:\nPitanja posetilaca su se ticala i potencijalnih vandaliza- http://sr.wikipedia.org\nma na stranicama Wikipedije, ali su sve nedoumice raz- http://scg.vikimedija.org\njašnjene podacima koje su proistekli iz IBM-ovih istraži-\nvanja koji su pokazali da je period reagovanja na vandali- ~Ivan Jelić\nzam otprilike nekoliko minuta. Priča o člancima se nasta-\nvila razmatranjem fukcionisanja MediaWikija, odnosno\nnačina postavljanja i odabira članaka. Na pitanje o\nposećenosti, predavači su odgovorili podacima da je Wi-\nkipedija posećenija od sajtova BBC-a ili CNN-a i da je\ntrend rasta posećenosti i dalje prisutan. Nedoumice o au-\ntentičnosti informacija su takođe ovoga puta razjašnjene,\npri čemu je analiiran način izmena članaka i beleženja\npodataka o izmenama radi eventualnog vraćanja ispravne\nverzije u slučaju unosa dezinformacija. U prilog ovom\nsistemu ide i pomenut odnos grešaka Britanike i Wikipe-\ndije. Unos članaka , pored ostalog, skoro uvek asocira na\nproblematične teme ali je kao ilustracija potencijalnog\nproblema poslužila demonstracija principa nepristra-\nsnosti na članku o Al Kaidi koji postoji na Wikipediji i koji\nne predstavlja ništa problematično jer su sporovi oko do-\ntične organizacije izuzeti iz članka o njoj. Predstavljena je\ni sposobnost prilagođavanja članaka na engleskom jeziku\nkoje mogu čitati i ljudi čiji se fond reči zasniva na broju iz-\nmeđu 800 i 1000 reči. Ovo je divan način za učenje jezika.\nFebruar 2006 / GNUzilla / 25\nSloboda na platnu\nProjekcija filma u pogonu Doma omladine\nIDEJA SLOBODNOG SOFTVERA JE OD SVOG NASTANKA INSPIRISALA bez daha.\nMNOGO ŠIRI SPEKTAR STVARALACA OD PROGRAMERSKIH Kako bismo ostali dosledni, u kombinaciji sa\nKRUGOVA . USLED SVOJE DRUŠTVENE ANGAŽOVANOSTI I VRLO ličnim porivima, film smo reprodukovali po-\nJAKOG SOCIJALNOG ASPEKTA KOJI JE SASTAVNI DEO GNU IDEJE, moću Mplayera koji preporučujemo za slične\nSLOBODA U GNU FORMULACIJI JE I VIŠE NEGO ODLIČNA TEMA poduhvate jer se pokazao kao vrlo pouzdana\nZA NAJRAZLIČITIJE IZRAŽAJNE FORME.\nTEMA MANIFESTACIJE KOJE aplikacija. Platno, iako ne preveliko, pokazalo\nSE DOGODILA 28. DOMA OMLADINE JE BIO\nJANUARA U POGONU se kao sasvim dovoljno za prostor kao što je po-\nFILMSKO OSTVARENJE J.T.S. MOORA POD NAYIVOM REVOLUTION gon.\nOS. Ono o čemu smo svi potajno razmišljali bilo je\nkoliko će se ljudi pojaviti na projekciji. Jovana\nVećina zaljubljenika u GNU ideju, pa i korisnika Milićević, PR Vikimedije SCG je bila vredna, pa\nGNU/Linuxa koji ne haju previše za slobodu su gledali je na medijima oglasila projekciju filma. No,\novaj film. No, bioskop je bioskop, pa je ekipa koja je orga- iako je najava filma bila prilično dobro urađe-\nnizovala ovaj događaj odluči- na, očekivanja su bila\nla da sezonu GNU filma otvo- različita. Oko 19h, kada\nri upravo ovim ostvarenjem. je projekcija i bila zaka-\nIgrom slučaja i niskih tempe- zana, prostor je polako\nratura projekcija je iz biosko- počeo da se puni posetio-\npa Doma omladine premešte- cima. Iako mi je dosta li-\nna u pogon. Razlog tome je kova u publici bilo po-\nbila nesigurnost u broj posleti- znato, oduševio me je\nlaca što je direktno uticalo na broj mladih ljudi koji su\nmogućnost da manjem broju se pojavili. Do zakazanog\ngledalaca bude prilično hla- početka projekcije, sva\ndno usled sibirske hladnoće. mesta su bila zauzeta, pa\nPogon se pokazao kao odlično je nešto preko dve stotine\nmesto za projekciju i uz posto- gledalaca očekivalo poče-\njanje tribina, priča je mogla da tak filma zbog kojeg su\nse sprovede u delo bez pro- došli.\nblema. Pre početka projekcije,\nSam film je priča za sebe. orgnanizatori iz FSN-a i\nMoore je pravim odabirom Vikimedije, moja malen-\naktera čiju je priču postavio kost i Miloš Rančić, obra-\nupravo gde treba, a sve to uo- tili su se posetiocima\nbličeno u vidu hronološke re- predstavljanjem i uvo-\ntrospektive spleta događaja dnom rečju o temi filma.\nkoji je doveo do onoga što Naročito je bilo bitno dati\nimamo danas, na najbolji način dočarao dinamične dve reference ljudima koji se prvi put sreću sa\ndecenije istorije. Imena poput spiritus movensa GNU ide- ovom temom kako bi na najbolji način shvatili\nje Richarda Stallmana, tvorca Linuxa Linusa Torvaldsa, šta se i kako događalo tokom protekle dve de-\npreko Erica S. Raymonda, Brucea Perencea i ostalih zna- cenije na sceni. Film je u suštini veoma jasan pa\nčajnih figura, filmu daju najvišu moguću dozu auten- su i naneupućeniji posetioci brzo ušli u suštinu\ntičnosti koja preko važnosti njihovih dela svakog gledao- dešavanja prateći izlaganja glavnih aktera fil-\nca, koji uđe u sustinu ideje koja je inspirisala film, ostavlja ma. Ostatak priče se lako da naslutiti. Revoluti-\n26 / GNUzilla / Februar 2006\non OS na velikom platnu...\nNakon filma smo se obratili publici, uz pojačanje iz re-\ndova LUG-a Beograda koji je predstavljao Marko Djordje-\nvic. Pored zahvalnosti publici što se odazvala u velikom\nbroju i izvinjenja usled manjih tehničkih poteškoća, po-\nzvali smo sve zainteresovane da nam se pridruže u cilju\nstvaranja što kompaktnije i efikasnije zajednice slobodnog\nsoftvera kod nas. U prilog tom pozivu ide i formiranje ko-\nalicije organizacija koje se bave računarskim slobodama i\nkoja bi trebalo da ukrupni rasparčanu zajenicu kod nas.\nNajavljeni su i predstojeći događaji, pa će 11. februara ta-\nkođe u Domu omladine biti održana tribina posvećena\nidejama slobode u računarstvu sa osvrtom na period ljud-\nskog društva pre informatičke ere. Obećavamo vrlo inte-\nresantne teme, počevši od Šekspira i njegovog viđenja slo-\nbode umetnosti do GNU pokreta i zajednice slobodnog\nSav trud ljudi koji su organizovali događaj ne bi vredeo\nbez dobrih ljudi iz Doma omladine Beograda koji su nam\nustupili svoje prostorije i resurse za ovu manifestaciju.\nNeću propustiti i gospodina J.T.S. Moora, sa koji sam bio\nu kontaktu pre projekcije i koji nam je dozvolio prikaziva-\nnje ripovane verzije filma usled nepostojanja srpskog titla\nna originalnom DVD-u.\nKada su filmovi u pitanju, u narednom periodu ćemo se\npotruditi da organizujemo još projekcija, a skoro sigurno\nće se dogoditi projekcije filmova Antitrust i The Code\nLinux. Javnost će biti blagovremeno obaveštena o termini-\nma projekcija, pa skrećemo pažnju da je ovo tek početak\nodlučnih i konkretnih akcija u cilju popularizacije slobo-\ndnog softvera i elektronskih sloboda uopšte.\nFebruar 2006 / GNUzilla / 27\nCopyright (c) 2005 Milos Rancic. Permission is granted to copy, distribute\nand/or modify this document under the terms of the GNU Free Documentation Li-\ncense, Version 1.1 or any later version published by the Free Software Founda-\ntion; with no Invariant Sections, with no Front-Cover Texts, and with no Back-\nCover Texts. A copy of the license is included in the section entitled "GNU\nDa Ričard Stalman nije s kraja sedamdesetih i Vraćajući se na početak razvoja te računarsko-akadem-\npočetkom osamdesetih godina dvadesetog veka ske zajednice, možemo videti potpuno razvijen odnos\nkrenuo u pohod za očuvanje slobodnog softvera odbacivanja autorskog prava u situacionističkom pokre-\ni njegovu (pravnu) kodifikaciju, verovatno je da tu . Još pod imenom Letrističke internacionale , situacio-\ndanas ne bismo pričali o slobodnom softveru u nisti su u prvom broju svog časopisa Potlač (na jeziku\novom obliku; verovatno je da bi slobodni softver Kvaikudlu Indijanaca iz Britanske Kolumbije "potlač" bu-\nbio na marginama glavnih svetskih društvenih kvalno znači "rat", ali, zapravo, označava ritualno nad-\ntokova; da bi pre predstavljao lepu i neostvarivu metanje u poklanjanju i uništavanju ličnog poseda), obja-\nideju koju upražnjavaju samo izolovane haker- vljenog 22. juna 1954. godine, dakle nešto malo više od\nske grupe, nego stvarnost. Ipak, ideja koja je nje- godinu dana po rođenju Ričarda Stalmana (rođen 16.\nga vodila od ranije je poznata i može se reći da marta 1953. godine), kažu: "Svi tekstovi objavljeni u Po-\nnjegov rad predstavlja specifičnu primenu i spe- tlaču mogu biti slobodno reprodukovani, prilagođavani i\ncifičan način primene ranijih ideja o nesmetanoj citirani bez navođenja izbora." (Gi Debor, Društvo\nrazmeni informacija među ljudima. spektakla (1967. godina), anarhija / blok 45, porodična\nKrećući se unazad, od trenutka stvaranja pro- biblioteka broj 4, 2003. godina, str. 147.)\njekta Gnu, možemo videti i značajne pokušaje i Postoji još starija takva praksa u umetničkim i avan-\nznačajnu praksu deljenja znanja, informacija i gardnim krugovima, kao što je to bio slučaj za vreme da-\numetnosti neuslovljeno prinudom državnih sis- daizma i ranog nadrealizma . Njihove su publikacije ta-\ntema: bilo da je u zatvorenijim sistemima to ima- kođe bile besplatne; slobodno su raspolagali materijalom\nlo za cilj zabranu širenja "nepodobnih informaci- do kog su dolazili sa raznih strana, obrađivali su ga i na\nja", bilo kroz savremeno pretvaranje znanja, in- isti način su činili te materijale dostupnim za druge u\nformacija i umetnosti u sredstva robne razmene, svojim publikacijama.\nodnosno, sredstvo za dominaciju u međuljud- Vredno je napomenuti i da se Lav Nikolajevič Tolstoj s\nskim odnosima. kraja 19. veka odrekao svih autorskih prava na svoja\nRičard Stalman je krenuo u borbu za slobodni dela. Zahvaljujući tome, njegova su dela mogla biti ne-\nsoftver shvatajući slobodu razmene izvornog smetano preštampavana u potonjim godinama.\nprogramskog koda kao uobičajenu u akadem- Ali, pojam autorskog prava je, uistinu, novijeg datuma.\nskim krugovima SAD sedamdesetih godina Sjajna dela evropske književnosti: Šekspirova, Servante-\ndvadesetog veka. Organizujući se intuitivno i sa sova, Kopernikova, Njutnova, dela Tomasa Mora, Eraz-\nciljem da se znanje širi što više, po računarskim ma Roterdamskog, aleksandrinaca, Vergilija, Aristotela,\nograncima univerziteta širom SAD bilo je uo- Platona itd. -- nisu poznavala pojam autorskog prava.\nbičajeno i stvar akademske etike da se izvorni Oni su svojim delima sticali umetnički ili naučni autori-\nkod nekog programa slobodno da kolegi kome tet, ali direktno od dela nisu sticali materijalnu korist; a\nje potreban. Kako intenzivnija računarska is- upravo su se trudili da što više ljudi pročita šta su to na-\ntraživanja datiraju s početka pedesetih godina pisali.\ndvadesetog veka, to je jasno da se takav odnos Prevedeno na jedan opštiji nivo, može se reći da su\nprema softveru gradio tokom dvadesetak go- mnogi ljudi imali otpor prema robnim i vlasničkim od-\ndina pre nego što se Stalman zaposlio na Ma- nosima od kad robni i vlasnički odnosi postoje.\nsačusetskom institutu za tehnologiju u Bostonu.\n28 / GNUzilla / Februar 2006\nGi Debor, Drustvo spektakla (1967.), anarhija / blok 45, porodicna biblioteka broj 4, 2003. (http://lav.a-\nWhy are anarchists against private property? (http://www.infoshop.org/faq/secB3.html)\nFebruar 2006 / GNUzilla / 29\nDocuments Similar To GNUzilla 14, februar 2006


ETERNAL TOKEN (XET) u Bangladeški taka (BDT) cena tabele uživo\nKripto-valutni kurs je ažuriran: 10/08/2020 22:11\nKursETERNAL TOKEN u Bangladeški taka cena u realnom vremenu, kurs na mreži na tržištima virtuelnih valuta.\nETERNAL TOKEN vrednost u Bangladeški taka danas u 10 Avgust 2020\n22:11:21 (ažuriranje cijene u 58 Sekundi\n1 XET = 4.09 BDT\n1 BDT = 0.24 XET\nCryptoratesxe.com Exchange - devizni kurs u realnom vremenu svih kripto valuta. 1 ETERNAL TOKEN to 4.09 Bangladeški taka na portalu razmjene Cryptoratesxe.com. Minimalno ažuriranje online tečaja s portala za razmjenu Cryptoratesxe.com. Promjene u ETERNAL TOKEN u Bangladeški taka na Cryptoratesxe.com mogu se pregledati za različita razdoblja.\nKursETERNAL TOKEN u Bangladeški taka Živi grafikon na 10 Avgust 2020\nNapravili smo valutni grafikon od ETERNAL TOKEN za Bangladeški taka na ovoj stranici. Grafikon ETERNAL TOKEN do Bangladeški taka na vrhu je napravljen kako bi vam bilo ugodnije gledati promjene tečaja. Sve promjene tečaja na grafikonu mogu se brzo uočiti. Tečajna lista ETERNAL TOKEN automatski se ažurira.\nPrevesti ETERNAL TOKEN u Bangladeški taka\nETERNAL TOKEN (XET) u Bangladeški taka (BDT) Kurs\nETERNAL TOKEN (XET) u Bangladeški taka (BDT) Grafikon istorije cijena\nETERNAL TOKEN trgovanje uživo u realnom vremenu Bangladeš dalje u ovom trenutku\nPrikazujemo tečaj iz minute u minutu. Dinamika ETERNAL TOKEN (XET) do Bangladeški taka u ovom trenutku. U tablici su prikazane stope ETERNAL TOKEN do Bangladeški taka. Praktično objavljivanje informacija po minutnoj stopi na sajtu.\nETERNAL TOKEN trgovanje uživo u realnom vremenu Bangladeš dalje poslednji sat trgovanja\nPrikazujemo tečaj iz sata u sat. Promjena ETERNAL TOKEN (XET) u Bangladeški taka u ovom satu je - 0.0000 BDT. Web lokacija prikazuje tablicu za slanje 10 sati ETERNAL TOKEN u Bangladeški taka za svaki sat. Pogledajte podatke o tečajevima za 10 sati u tablici na ovoj stranici.\n4.09 4.09 4.09 4.09 4.09 4.09 4.09 4.09 4.09\nETERNAL TOKEN trgovanje uživo u realnom vremenu Bangladeš dalje satnica za 10 Avgust 2020\n4.09 4.09 4.09 4.09 4.09


Islandu bolje bez EU - 13.03.2015, Sputnik Srbija\nIslandske vlasti povukle su kandidaturu za prijem u Evropsku uniju. Sagovornici Sputnjika smatraju da je Island odlučan da svoje ekonomske probleme leči drugim... 13.03.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, island\n18:55 13.03.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n„Interesi Islanda će biti najbolji ako nije u EU“, navodi se u saopštenju islandskog Ministarstva inostranih poslova. Šef islandske diplomatije Gunar Bragi Svejnson izjavio je da je odluku o povlačenju kandidature podneo Letoniji, koja predsedava EU i da je o tome obaveštena i Evropska komisija.\nAnalitičar Đorđe Vukadinović za Sputnjik kaže da su razlozi za odsutajanje Islanda od pristupanja EU i ekonomske i političke prirode. Po njemu i u slučaju Islanda i u slučaju Srbije i ekonomski i politički argumenti pretežu na jednu stranu — onu na koju je Island otišao.\n„Island je u pregovore ušao posle teške krize koja ga je zadesila pre nekoliko godina. Treba reći da su ga u Briselu dočekali raširenih ruku, a prebačen je i na najbrži kolosek evrointegracija“, rekao je Vukadinović i dodao da na putu ka EU za tu zemlju nije bilo nikakvih uslovljavanja.\nMeđutim, prema njegovim rečima, građani Islanda, pa i politička elita te zemlje, vrlo su se brzo presabrali i zaključili da, bez obzira na otvorenost, dobronamernost i dobrodošlicu koju su im u Briselu pripremali, nacionalni interesi njihove male ali prosperitetne države ipak nisu u Briselu.\nVukadinović je rekao da su iz tog razloga Islanđani na izborima izabrali vladu koja je obećala istupanje iz procesa evrointegracija.\n„Rešili su da ekonomsku krizu leče drugim sredstvima i drugom recepturom od one koju propisuju i Brisel i MMF“, ističe on.\nTa receptura, prema njegovim rečima, sastoji se od oslanjanja na sopstvene snage, tako što su teret prebacili na banke, a ne na građane.\n„Oni su zaključili da je ulazak u EU u ovom trenutku suviše rizičan i da im je više stalo do njihove suverenosti“, smatra ovaj analitičar, dodajući da su na izborima pobedile evroskeptične partije, kao i da se većina građana Islanda izjasnila protiv evrointegracija.\nRukovodilac centra ekonomskih studija Instituta Evrope Ruske akademije nauka Anatolij Bažan, kaže da je ovoj odluci prethodilo sveobuhvatno istraživanje ekonomskog karaktera, sprovedeno na Islandu\n„800 stranica je bilo posvećeno pitanju pristupanja a zaključak je bio jednoznačan – to nije ekonomski isplativo“, rekao je Bažan.\nPrema njegovim rečima, pristupanje EU bilo je ekonomski nepovoljno i u pribaltičkim državama, ali su se tamo rukovodili „u većoj meri političkim kriterijumima i vodila se aktivna propaganda sveopšte pohvale na račun EU“.\nPrema njegovom mišljenju, evriointegracija je nepovoljna za države čije stanovništvo ima niska primanja, za razliku od razvijenih država koje ih mogu „pritiskati“ svojom konkurencijom.\nIsland je podneo kandidaturu za članstvo u EU 16. jula 2009. godine posle finansijske krize koja je navela javnost da poželi zaštitu evrozone.\nU maju 2013. godine, Vlada je odlučila da zamrzne pregovore o pridruživanju sa EU, iako je tada već 27 poglavlja bilo otvoreno, a čak 11 neformalno zatvoreno.\nVlasti u Rekjaviku su navele da žele da zadrže bliske odnose sa EU, s kojom je zemlja vezana preko Evropskog udruženja za slobodnu trgovinu i Šengenske konvencije.


Reprodukciju muzike sa štapom Chapman | видеоман\n(23) | 4,012 прегледа | 12/08/2015 | превести: ΕλληνικάEnglishEspañolFrançaisItalianoDeutschРусскийNederlandsTürkçePortuguês日本語中文(简体)한국어DanskSuomiPolskiSvenskaNorskالعربيةБългарски中文(漢字)Češtinaעבריתहिन्दी; हिंदीMagyarRomânăCрпски језикSlovenčinaภาษาไทยУкраїнська\nIgra čudno muzički instrument Chapman štap zvao neki. Je konca muzički instrument sa osam, 10 ili 12 niske. To je kao vrlo debele gitaru, Ali metod igranja što više nalik to za klavir, Koliko to dozvoljava muzičari odjednom svirati akorde ili melodije i mpasogrammes. Инструмент је изумио Емметт Цхапман 1969. године.\nKada imate muziku u tvojoj krvi\nКако да сушите косу у мање од 1 секунде\nGrlato pevanje u planinama Mongolije\nU "Paradise" u neki guzheng\nČudno, muzički instrument


Objavljeno 01.11.2013. 14:46\nTagovi: Niš, Sport, Telesport\nPred nama je izuzetno bogat i uzbudljiv sportski vikend. Otvoriće ga vecčeras dupli futsal program u okviru 3. kola Prve lige Srbije.\nU sali OŠ ”Mika Antić” u Durlanu na teren će najpre od 18.30 Kopernikus i Vranje, a dva sata kasnije derbi meč odigraće Kalča i Ekonomac. Treći Prvoligaš iz našeg grada Vik Naissus domaćin je Bečeju u istoj sali u nedelju od 18.30.\nNakon ispadanja u osmini finala Kupa Srbije, fudbaleri niškog Radničkog u 11. kolu Super lige gostovaće kod Donjeg Srema u Pećincima. Super liga za fudbalerke stigla je do desetog prvenstvenog kola koje donosi mini-derbi u Kruševcu Napredak – Mašinac. Srpskoligaši će na teren u nedelju. Car Konstantin će na Bubnju, ali u terminu od 14 sati, dočekati Đerdapa iz Kladova, dok Sinđelić putuje na gostovanje u Mrštane, gde će u isto vreme igrati protiv Moravca orion.\nNakon teško izvojevane pobede u Kruševcu u prošlom kolu, rukometašima Železničara na noge dolazi novajlija u ligi, ekipa Morave. Meč se igra u sali u Durlanu i počinje u subotu u 19.30. Rukometašice Naise u nedelju gostuju u Inđiji, gde će im rival biti Železničar. Kod prvoligaša, nakon ’’Željine’’ utakmice na teren će rukometašice Crvenog krsta i Naise 2 i biće to mali gradski derbi, dok Rukometaši Radničkog gostuju u Vranju.\nU 5. kolu Košarkaške lige Srbije Konstantin će u subotu od 19 sati ugostiti u sali OŠ ’’ Dušan Radović’’ u Duvaništu užičku Slobodu i pokušati da nastavi seriju dobrih igara i rezultata. Košarkašice Studenta igraće u Subotici sa Spartakom.\nU subotu od 20 sati na čairskom bazenu u 2. kolu Prve lige Srbije vaterpolisti Naisa odmeriće snage sa ZAK-om iz Kikinde.\nBiće to prilika za niški sastav da osvoji prve ovosezonske bodove u Elitnom rangu, nakon poraza na premijeri od evropskog šampiona Crvene zvezde.\nDžudo klub Kinezis domaćin je u 2. kolu Super lige. U ‘’Miki’’ od 11 sati u subotu rivali će im biti novosadska Slavija i Cement iz Beočina. Nišlije bi sa novim bodovima bili na korak od superligaškog plej-ofa.\nU 7. kolu Super lige za kuglaše Niš-put će u nedelju odigrati meč sa Vodovodom u Kragujevcu.\nU subotu je ‘’dupli stonoteniski program’’ u Duvaništu. Od 14 sati megdan će podeliti stonoteniserke niškog Josipa Kolumba i Čelareva, a od 18 sati stonoteniseri Medijane i Bačke Palanke.\nNata zaustavljena u četvrtfinalu\nAni set dovoljan za polufinale


BMW povećava investicije u Kini da ispuni tražnju za električnim vozilima - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tBMW povećava investicije u Kini da ispuni tražnju za električnim vozilima\nBe-Em-Ve je naveo da će platiti 3,6 milijarde evra da poveća udeo u u kompaniji Be-Em-Ve Brilijans automotiv (BMW Brilliance Automotive) na 75 s 50 odsto.\nKineska vlada traži da proizvodjači povećaju udeo vozila na alternativni pogon električnih i hibridnih vozila. Kina je pojedinačno najveće tržište Be-Em-Vea s prodajom 560.000 vozila godišnje.\nBe-Em-Ve koristi planove kineske vlade da ukine zahtev da strani proizvodjači automobila moraju ući u partnerstvo s kineskim kompanijama kako bi pravili vozila u toj zemlji. Sporazum Be-Em-Ve i kinsekog Brilijansa ističe 2022.


Pronađeni rezultati za pojam: Filip Stevanović\n21:23 23.09.2021. - Domaća košarka i ABA\n09:24 15.09.2021. - Evropski fudbal\n14:24 04.09.2021. - Domaći fudbal\nFudbalski klub Partizan poslao je spisak igrača na koje računa za grupnu fazu Lige konferencija.\n23:23 23.08.2021. - Evropski fudbal\n15:51 04.08.2021. - Evropski fudbal\n15:41 09.07.2021. - Evropski fudbal\n16:56 20.06.2021. - Domaći fudbal\n14:54 29.05.2021. - Evropski fudbal\nGrad Kragujevac upriličio prijem za vaterpoliste Radničkog nakon ISTORIJSKOG USPEHA: "Podigli su nas u šampionski vrh!"\n23:06 30.03.2021. - Ostali sportovi\n23:14 11.02.2021. - Domaći fudbal\n22:40 03.02.2021. - Domaći fudbal


Vuksanović: Mi ćemo prvo razgovarati s manjinskim strankama | Radio DUX\nNaslovnica /Vuksanović: Mi ćemo prvo razgovarati s manjinskim strankama\nUtorak, 18. listopada 2016. - 14:20\n‘’Dan pošto je iz opozicije stigla nezvanična informacija o tome da Demokratski front, Ključ, Socijaldemokratska partija i Demokrate ne priznaju rezultate izbora, CdM saznaje da je Andrija Mandić voljan da podrži manjinsku vladu u kojoj mjesta ne bi bilo za DPS. To nam je nezvanično potvrđeno u DF-u’’, prenosi CdM portal.\nPod uvjetom da Miodrag Lekić, Aleksa Bečić i Ranko Krivokapić odluče da Mandiću kažu DA, njima za manjinsku vladu opet nedostaju dva mandata, jer opozicija ima 39 od 81 mandata.\nAdrijan Vuksanović iz Hrvatske građanske inicijative je izjavio da sigurno nikakve priče nema s onima koji dovode u pitanje državnost Crne Gore i s onima, koji nemaju senzibilitet za politička načela HGI - ja.\n„Mi ćemo razgovarati sa svim političkim subjektima. To nije nikakav problem. Ali, ako opozicija s nama želi da razgovara, neka se oni prvo ujedine i neka zajednički nastupe prema nama. Mi ćemo prvo razgovarati s manjinskim strankama“, rekao je Vuksanović CdM-u.


Rezultati istraživanjapokazali su da je projekat UčiDoma bio uspješan, ali i da je neophodna digitalizacija, koju je Ministarstvo prosvjete postavilo kao prioritet, saopšteno je iz tog Vladinog resora\nDigitalna pismenost - za svako dijete, Foto: Ministarstvo prosvjete\nMinistarstvo prosvjete, uz podršku UNICEF-a, organizovaće obuku nastavnika osnovnih i srednjih škola o korišćenju digitalnih alata za interaktivno učenje, najavila je savjetnica u tom resoru Milica Mićunović.\nKako je navela, rezultati istraživanja koje je uradio Ipsos uz podršku UNICEF-a pokazali su da je projekat UčiDoma bio uspješan, ali i da je neophodna digitalizacija, koju je Ministarstvo postavilo kao prioritet.\n“Da bi se usljed krize izazvane pandemijom COVID-19 unaprijedio kvalitet nastave, Ministarstvo će, uz podršku UNICEF-a, organizovati obuku nastavnika osnovnih i srednjih škola širom zemlje o korišćenju Office 365 digitalnih alata za interaktivno učenje”, kazala je Mićunović.\nOna je poručila da se na taj način dugoročno unapređuje obrazovni sistem kroz jačanje digitalne pismenosti i nastavnika i djece.\nVršilac dužnosti šefa predstavništva UNICEF-a u Crnoj Gori Mihaela Bauer rekla je da je većina roditelja je, prema istraživanju koje je Ipsos sproveo uz podršku UNICEF-a, zadovoljna time kako su škole i vrtići reagovali na krizu sa koronavirusom.\n„Takođe, većina roditelja nije zabrinuta da će djeca izgubiti radne navike zbog zatvaranja škola i vrtića“, istakla je Bauer.\nKako je navela, ti podaci i činjenica da je inicijativa Učidoma uspješno sprovedena za vrlo kratko vrijeme, govore o velikom potencijalu obrazovnog sistema Crne Gore da se brzo transformiše u još savremeniji i kvalitetniji sistem učenja digitalnog doba.\n“UNICEF će svakako podržati ovaj proces ne samo tokom krize s koronavirusom, već i nakon nje”, poručila je Bauer.\nPrema istraživanju koje je Ipsos sproveo uz podršku UNICEF-a krajem marta, preko dvije trećine građana je makar jednom gledalo TV kanal “Uči doma” u prethodnih sedam dana i većina njih su bili zadovoljni kvalitetom sadržaja.\n“Većina roditelja je u istraživanju Ipsosa sprovedenom uz podršku UNICEF-a rekla da su njihova djeca naučila bolje da koriste nove tehnologije kako bi pratila školski program preko interneta, dok svaki drugi roditelj smatra da treba nastaviti sa stvaranjem nastavnog sadržaja na televiziji i internetu i nakon ove krize”, zaključuje se u saopštenju.\nMihaela BauerobukanastavniciUči doma#UčiDomaprosvjetaškolstvoučeniciđaciškolaMilica MićunovićUNICEFMinistarstvo prosvjete\n27.09. 10:19 h\t62\t49730\n27.09. 06:15 h\t245\t49016\n26.09. 16:29 h\t100\t47384\n26.09. 16:00 h\t889\t43062


STUDIJA Ogroman uspjeh novog lijeka\nInfekcija se više neće širiti ako svi zaraženi HIV-om dobiju puni tretman\nOvo saznanje umnogome rješava pitanje AIDS-a\nKraj epidemije AIDS-a mogao bi biti na vidiku nakon što je važna studija pokazala da muškarci kod kojih je infekcija HIV-om potpuno potisnuta antiretrovirusnim lijekovima ne mogu zaraziti svoje partnere.\nUspjeh ovog lijeka znači da se infekcija više neće širiti ako svi zaraženi HIV-om dobiju puni tretman.\nKod gotovo 1000 muških parova širom Evrope, u kojima je jedan od partnera sa HIV-om dobio tretman za suzbijanje virusa, nije bilo slučajeva prenosa infekcije na HIV-negativnog partnera tokom seksa bez kondoma.\nIako je 15 muškaraca bilo zaraženo HIV-om tokom jednogodišnjeg istraživanja, DNK testiranje dokazalo je da se to dogodilo zbog seksualnog odnosa sa drugim osobama koje nisu bile uključene u tretman, piše "The Guardian".\n- Ovo je fantastično. Ovo saznanje umnogome rješava pitanje AIDS-a - kazala je profesorica Alison Rodžers (Alison Rogers), sa londonskog "University Collegea", koautorka rada objavljenog u medicinskom časopisu "Lancet".\nRanije studije, također, su ukazivale da liječenje štiti heteroseksualne parove u kojima jedan od partnera ima HIV.\n- Naši nalazi daju uvjerljive dokaze da je kod homoseksualnih muškaraca koji primaju supresivnu antiretrovirusnu terapiju rizik od prijenosa HIV-a jednak nuli. Ovo saznanje podržavaju poruku međunarodne kampanje U=U da nemjerljivo virusno opterećenje, odnosno nizak nivo virusa u krvi, čini virus HIV-a neprenosivim. Ova snažna poruka može pomoći da se zaustavi pandemija HIV-a tako što će se zaustaviti širenje HIV-a te da se počnu rješavati problemi stigme i diskriminacije sa kojima se mnoge HIV-pozitivne osobe suočavaju. Odsad se još veći napori moraju uložiti u širenje ove moćne poruke i osigurati da sve HIV-pozitivne osobe imaju pristup testiranju, učinkovitoj terapiji i podršci i pomoći, kako bismo im pomogli da se virusno opterećenje održi ispod mjerljivog nivoa - rekla je profesorica Rodžers.\nU 2017. širom svijeta bilo je gotovo 40 miliona ljudi sa HIV-om, od čega je 21,7 miliona bilo na antiretrovirusnoj terapiji.\nProcjenjuje se da u Velikoj Britaniji živi 101.600 osoba sa HIV-om, od kojih oko 7800 još ni ne zna da je HIV-pozitivno.\nAIDS HIV Lijekovi Studije


Dojave o bombama u osnovnim školama širom Sarajeva, policija na terenu | Aktuelno\nKako je saopšteno iz Ministarstva unutrašnjih poslova KS, informacije o postavljenim bombama odnose se na više škola i to u opštinama Centar, Stari Grad, Vogošća i Ilidža\nKako je saopšteno iz Ministarstva unutrašnjih poslova KS, informacije o postavljenim bombama odnose se na više škola i to u opštinama Centar, Stari Grad, Vogošća i Ilidža.\n„Dojave su stigle putem emaila. O svemu je upoznato i Tužilaštvo Kantona Sarajevo“, rekao je za Klix.ba portparol MUP-a KS Mirza Hadžiabdić.\nPrema dostupnim informacijama, djeca su iz škola vraćena kućama, a u toku su KDZ pregledi na nekoliko lokacija.\nZa sada, iz Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo nisu mogli dati više informacija o cijeloj situaciji, a o događaju će se oglasiti nakon obavljenih pregleda.\nPodsjetimo, prošle sedmice su slične prijetnje upućene obrazovnim ustanovama u Srbiji, ali i brojnim drugim objektima. Sve dojave su bile lažne.\nSrbija: Dojave o bombama u RTS-u, RTV-u i Tanjugu\nREGION Aktuelno - 02.07.2022-16:05\nRadio-televizija Srbije, Radio-televizija Vojvodine i Tanjug dobili su dojave o navodno postavljenim ekspolizivnim napravama u radnim prostorijama. Kontradiverzioni pregledi u RTS-u, RTV-u i Tanjugu su...


Raste potražnja za nekretninama na planinama\n28. Apr 2021 234\nTrend rasta potražnje za nekretninama na srpskim planinama nastavlja se i u ovoj godini. Kvalitetna ponuda i rekordna izgradnja uslovili su rast kupovine i potražnje. Na planinama sve više počinju da se grade kompleksi po uzoru na one u Beogradu, Novom Sadu ili Kragujevcu a to svakako rezultira i porast cena kvadrata.\nPrema Republičkom geodedskom zavodu Kopaonik i dalje važi za eltinu destinaciju i beleži najviše cene po metru kvadratnom. Ukoliko se posmatraju apartmani u starogradnji koji su niskog kvaliteta i iziskuju veća ulaganja cena kvadrata može se naći za minimalnih 500 evra. Cenu kvadrata novogradnje diktira lokacija, kvalitet gradnje i dodatnih sadržaja a najviša postignuta cena je 4.330 evra. U 2020. godini na Kopaoniku je prodato 340 apartmana, dok se nakon otvaranja gondole u Brzeću u tom mestu povećala kako cena ( za 44%) tako i tražnja za apartmanima.\nZlatibor je i dalje najomiljenija planina za investitore a porast novogradnje beleži se i van gradske zone ka naseljima Palisad, Karaula, Zova...Cena apartmana u starogradnji je prilično raznolika i kreće se u rasponu od 550 eura do 1.670 eura. Novogradnja je dosta skuplja i cene idu do 2.270 evra po metru kvadratnom. U prošloj godini je prodato 204 apartmana a u zoni šireg centra ima slobodnih placeva na prodaju.\nBlizina Beogradu kao velika prednost stavlja Divčibare na mapu idealnih destinacija na kojima se beleži značajan porast u gradnji. Prema zvaničnim informacijama prošle godine je prodato 114 apartmana kao i porast cene od 8% u odnosu na 2019. godinu. Trenutno se na ovoj planini zida nekoliko stambenih zgrada koje će imati između 30 i 40 apartmanskih jedinica gde su kvadrature od 20 do 40 m2 a njihova cena varira od 1.400-1.800 e/m2 u zavisnosti od lokacije i dodatnih sadržaja. Beleži se i povećana tražnja za placevima za koje je potrebno izdvojiti od 3.000 pa do 5.000 eura po aru.


Jasmina Pralija, mlada glumica i lutkarka u Dečjem pozorištu u Subotici\nMladi glumac uvek traži svoje mesto pod suncem\nJasmina Pralija je mlada glumica i lutkarka iz Osijeka. Za „Subotičke novine” popularna glumica sa dečje scene, predstavila nam je svoje putešestvije od akademije do pozorišnih dasaka u Dečjem pozorištu u Subotici.\nIz osječke akademije Jasmina Pralija izašla je 2011. godine, nakon čega je, kao i svaki mladi glumac, tražila svoje „mjesto pod suncem“ radeći uličnu animaciju, kratke monodrame po lutkarskim festivalima u okolini, žongliranje, plesne trupe i taj put je od Osijeka, preko Zagreba, Beograda, trenutno je završen u Subotici.\n—Kao gostujuća glumica i lutkarka dobila sam prostor rasta i prikupljanja iskustva sa subotičkim kolegama Dečjeg pozorišta od 2014. godine. Počelo je malim angažmanima animacije dece, do alternacija u već igranim predstavama, do prve prave prilike u interaktivnoj monoigri „Pričaonica - Car žabac“ i „Tri brata“ na hrvatskom i srpskom jeziku. Usledio je 2Tobi - tužni psić“ u režiji Živomira Jokovića, gde sam s najiskusnijim kolegom Boškom Boškovom naprosto uživala u igri s marionetom. Ali ono što je ostavilo najveći utisak na mene je saradnja i igra u predstavi „Par cipela“ s kolegama Kalo Bellom i Gregus Zalanom u režiji Todora Valova, kazuje nam na početku razgovora Jasmina.\nUzimajući u obzir da je predstava „Par cipela” trenutno jedna od najnagrađivanijih i najgledanijih predstava pozorišta Subotice, a možemo da kažemo i ovogodišnjeg „Zvezdarišta”, na pitanje koliko dobra saradnja sa glumcima i režiserom može da doprinese izvanrednoj izvedbi predstave i koliko joj znači uloga koju interpetira, Jasmina odgovara:\n—Kao i na svakom početku rada na predstavi, na čitačkoj probi, tek se počinju otvarati prostori mašte. Sam tekst je bio drugačiji, sama energija kolega i reditelja je bila drugačija i kostimi i scenografija Ivajla Nikolova i Ive Gikove su nam pomogli da budemo drugačiji. Postoji jedan stari kliše koji nam spominju na akademiji: „U pozorištu ne postoje male uloge." i to je zaista istina - moja uloga Madam ne bi bila Madam da nemam potporu svojih kolega što na sceni, tako i van nje. Ceo tim, vidljiv ili nevidljiv na sceni je zaista potreban da bi jedna predstava bila toliko uočljiva. A i sloboda koju nam je sam reditelj Todor Valov pružio da sami domaštamo i izvedemo koreografiju je jedan veliki plus, jer nam ništa nije nametnuto da moramo da uradimo. Naprosto uživam da igram šašavu zloću Madam Lepocipel jer u svoj toj njenoj grotesci, karikaturi i komičnosti imam priliku da pokažem svoj stečeni zanat i iskustvo, a i da se nasmejem sa kolegama na sceni iznova i iznova.\nOd kakve su važnosti festivali generalno, na kojima glumci interpretiraju svoja pozorišna dela i koliki značaj imaju za same aktere?\n—Festivali i gostovanja su veliki deo razvoja predstave, dobijemo priliku da igramo pred većim auditorijumom, upoznajemo nove kolege, prijatelje, istomišljenike, potporu, a kada dođe i koja nagrada i priznanje naših kolega iz pozorišta da ono što radimo zaista vredi, lepše je i lakše nastaviti.\nNagradu za najbolju glumicu festivala „Zvezdarište”, žiri je dodelio Jasmini za ulogu u predstavi „Par cipela” u produkciji subotičkog Dečjeg pozorišta, koliko joj znači ova nagrada u karijeri, s ponosom i radošću objašnjava:\n—Predstava „Par cipela" na 13. Dečjem pozorišnom festivalu „Pozorište Zvezdarište" donijela mi je treću nagradu u životu za najbolju glumicu festivala. Potpora i znak da si na dobrom putu, nekako uvek mi dođu kada mi je najpotrebnije i uvek potpuno neočekivano. Imali smo uspešnu konkurenciju iz regije i Srbije, iz velikih i renomiranih pozorišta. To što smo iz Subotice nikako ne bi trebalo da umanji našu vrednost i našu ljubav prema igri. Naprotiv, baš zato što je Subotica mali i multikulturalni grad, to nam daje dodatnu motivaciju da se pokažemo na mnogobrojnim festivalima i donesmo kući nagrade. Naša publika je od same premijere prvi razlog zašto radimo, a kada dobijemo priliku ili poziv za gostovanje ili festival, uz to i nagrade, zapravo celoj Subotici donesemo zahvalnicu.\nKako ocenjujete trenutno stanje na dečjoj pozorišnoj sceni u Srbiji, i gde vidite naše Subotičko pozorište?\n—Dečja pozorišta su oduvek na neki način potcenjena u smislu da je to samo za decu i da je za njih lako raditi, da je „prava gluma" jedino u dramskom pozorištu ili na filmu. No, sve što sam naučila u dramskom pozorištu ili na filmu najjače se mora pokazati pred dečjom publikom. Sav znoj ili umor koji osetim nakon dečje predstave mi kaže kako nije lako, a najveća nagrada je njihov najiskreniji osmijeh i njihov aplauz. Da se moje kolege i ja na sceni iskreno ne igramo ili igramo samo za sebe, ne bi se o „Cipelicama“ pričalo. Ono što sam kroz gostovanja, festivale i druženja s mojim kolegama videla jeste da dečje pozorište u globalu polako popravlja sliku o sebi, da se sve više rizika ulaže u nove naslove i priče, u nove reditelje, u mlade glumce, ali za sve je potrebna finansijska potpora. Kao što je i naša publika mlada, potrebna je i mlada energija da im zadrži pažnju i ljubav prema pozorištu. Moje kolege se sve više okupljaju i počinju rad u sopstvenim trupama. Kako kažu zaposleni glumci, „tezgaroši", - „ako ne možeš dobiti priliku, stvori je“. I zbog toga su potrebni i dečji festivali, kako bi sve više glumaca imalo priliku prikazati zašto vole svoj zanat. Svima je potrebna šansa da budu ponovno deca, što na sceni, što u publici i taj prostor im dopušta svako dečje pozorište i svaka dečja trupa. U ovom trenutku, Dečje pozorište u Subotici na scenu iznosi sve veći broj uspešnih predstava. Uz mnogobrojne napore direktorke Marte S. Aroksalasi Dečje pozorište u Subotici se vraća lutkarskim korenima i rizici koju su uloženi se mnogostruko vraćaju u okviru nagrada. Na dobrom smo putu, samo da se što više koncentrišemo na dobre vrednosti koje pozorište nosi i na prilike da radimo plemenit posao.


Grad privremeno oduzeo 36 vozila od divljih taksista - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Grad privremeno oduzeo 36 vozila od divljih taksista\n0Piše: Beoinfo 12. februara 2019. 13.41\nVozilo marke „Fiat marea” privremeno je oduzeto od M.D. iz Beograda. Istragom je utvrđeno da je ovaj divlji taksista izbrisan iz registra taksista 27. avgusta 2018. godine a da je koristio tablu taksi Udruženja Alfa Bel.\nVozilo marke „Reno senik” privremeno je oduzeto od N.K. iz Smedereva. Ovaj „divlji” taksista, ne samo da je vozio automobil smederevske registracije, već nije imao dozvolu za vršenje taksi usluga ni u Smederevu. Od svih divljih taksista kojima su da sada oduzeti automobili ovaj slučaj je najdrskiji.\nVozilo marke „Lančia” koje je vozio D.F. iz Beograda privremeno je oduzeto jer je vozač izbrisan iz registra taksista 29. maja 2018. godine a koristio je tablu ZK gold taksi broj 621. Automobil marke „Mercedes” privremeno je oduzet od vozača D.T. iz Beograda koji ima dozvolu za vršenje taksi usluga na teritoriji opštine Apatin a koristio je tablu BG taksi stars.\nKomunalna policija Beograda i Saobraćajna inspekcija Grada Beograda vrše privremeno oduzimanje nelegalnih taksi vozila primenjujući nova zakonska ovlašćenja koja su data komunalnoj policiji. Ova aktivnost će biti nastavljena sve dok na teritoriji Grada Beograda bude nelegalno radio poslednji divlji taksista. Posebno će biti kontrolisane lokacije poznate po tome da su ih koristili divlji taksisti kao što su Palata Albanija, Beton hala, saopšteno je iz Komunalne policije.\ndivlji taksisti, komunalna policijaBeograd\nPrivremeno oduzeta još dva automobila od "divljih taksista"


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: CGO objavio drugu publikaciju "Kaluđerski laz" / print=true\n21. 11. 2019. 15:12 >> 15:12 0


Laguna - Bukmarker - Maglovite granice između stvarnosti i imaginacije u romanu „Prema istinitoj priči“ Delfin de Vigan - Knjige o kojima se priča\nTema sedamdeset četvrtog Laguninog književnog kluba održanog na Instagram profilu laguna_knjige bila je knjiga „Prema istinitoj priči“ Delfin de Vigan. O ovom sofisticiranom psihološkom trileru, prevedenom na 27 jezika i ovenčanom nagradom Renodo, razgovarali smo sa književnicom Vladislavom Vojnović.\nOphrvana teretom ogromnog uspeha svog prethodnog romana, bez inspiracije i u spisateljskoj blokadi, Delfin upoznaje L., koja je otelotvorenje svega čemu se Delfin oduvek potajno divila. Neprimetno ali namerno, L. odlučuje da se uvuče u spisateljičin život. S vremenom Delfin počinje da veruje da joj je L. neophodna i nezamenjiva, a njihovo neobično prijateljstvo počinje da se ispoljava na sve zlokobnije načine.\nGde je granica između mašte i stvarnosti – ključno je pitanje romana.\n„Mislim da je umetnička istina jednako vredna kao životna istina, s tim što umetnička istina uvek pokušava još nečemu da vas nauči. Svi koji se bave narativnim umetnostima ostavljaju neki lični pečat. Dok pišete tekst, pišete ga čitaocu kog ste kreirali u svojoj glavi – to može biti neko od vaših prijatelja ili neko od vaših pravih čitalaca, ako ste imali priliku da ih upoznate. Ali pisci moraju imati neku L., neku „nju“ (L. je na francuskom „ona“) sa kojom razgovaraju dok pišu. Zanimljivo je kako L. iz romana misli da nema ništa bez istine i kako čitaocima morate da ispričate kako je bilo kod vas u porodici, da li su vas tukli, silovali, da li su se razvodili, ko koga mrzi, ko je šta nasledio.“\nL. govori Delfin da je ljudima dosta „bajki i izmišljenih likova... Ljudima su dojadili romani čija radnja teče kao po loju, vešto sročene krilatice i raspleti, ljudima je dosta prodavaca loše robe koji štancuju priče ne bi li nam uvalili knjige, automobile ili jogurt, oni očekuju istinu, nešto verodostojno, žele da im se priča o životu.“\n„Istina je da nikog nije briga za jeftine i loše priče, ali šta ćemo sa Servantesom, Dostojevskim ili Tolstojem i sa celom istorijom književnosti ako ćemo tako da tretiramo stvari koje su izmišljene?“, kaže Vladislava. „Na početku romana saznajemo da je glavna junakinja doživela veliki uspeh sa prethodnom knjigom, koja je u potpunosti bila priča o njenoj porodici, o njenom nesrećnom detinjstvu i prošlosti, i da joj je vrlo teško što se to narodu dopalo. Nije očekivala da će doživeti ogroman uspeh i kaže da ne može više da izdrži slavu i da će se podeliti napola ako bude morala da stavi samo još dva potpisa u knjige. Posle toga se u njenom životu pojavljuje nepoznata žena koja počinje da je tera da i dalje piše na takav način, ali njoj je teško, jer je tom knjigom već povredila nekog iz svoje porodice, i to toliko da čak dobija i anonimna pisma sa pretnjama. Dakle, teret koji joj je donelo otvaranje pred svetom našu nežnu spisateljicu očigledno toliko potresа da padа u neko čudnovato stanje iz kog je vadi – ili ne vadi ta druga.“\nL. je sve ono što Delfin nije. Delfin je veoma stidljiva i povučena, a L. je jedna od onih žena koje privlače pažnju, na koje ne možete da ostanete ravnodušni.\nGlavna junakinja je toliko povučena da bismo mogli da kažemo da pati od nekog ozbiljnog sociopatskog poremećaja. Vrlo je čudno da takva osoba, budući da je savremena, obrazovana, civilizovana, da dolazi iz srednje klase, iz zapadne, bogate, razvijene zemlje, nije potražila stručnu pomoć. Onda se pojavljuje druga, koja je snažna, jaka, otvorena, sposobna, organizovana, ali anonimna – ona je pisac iz senke, piše biografije poznatih ljudi, i sad je ona nekakva zlica koja nam tek pred kraj romana priča priče iz svog života. Ispostaviće se da to i nisu njene priče, već da pripadaju literaturi.“\nNa kraju knjiga poprima elemente trilera. Delfin i L. su otišle van grada, odvojene od svih. Delfin je povređena noga posle pada, a L. počinje da je truje. To je i trenutak u kome se konačno zapitamo da li L. zaista postoji.\n„Očekivala sam da će se Delfin na kraju odbraniti od moje optužbe da je pomalo luda i da je to sve sama sebi uradila i da će se pojaviti makar jedna stvar koja će biti dokaz postojanja L. Ali L. je savršeno sakrila svoje tragove. Dokaz se nije pojavio. Mislim da je to drugi glas koji se javio Delfin usled griže savesti što je oblatila svoju familiju i ponudila njihovu priču celoj Francuskoj na tacni. Delfin to na kraju nije mogla da podnese.“\nNaredna tribina Laguninog književnog kluba održaće se 7. maja od 19 sati na Instagram profilu laguna_knjige. Tema razgovora biće roman „Hamnet“ Megi O’ Farel. Ovaj roman je na popustu 30% do 7. maja u knjižarama Delfi, na sajtu laguna.rs i u Laguninom klubu čitalaca u Resavskoj 33.


Neradni dan: Država zabranila rad nedjeljom\nRaskrinkano u: Fotografija dva glumca u članku o smrti trećeg\nU Poljskoj je u nedjelju na snagu stupio Zakon o obaveznoj neradnoj nedjelji zbog kojeg su ostali zatvoreni veći supermarketi i druge maloprodajne trgovine.\nPrema Zakonu, koji je predložio vodeći radnički sindikat, radnici će moći nedjeljom odmarati, javlja Srna. Opozicijske strane kritizirale su Zakon jer smatraju da je to udarac trgovačkoj slobodi i upozoravaju da će više od 10.000 radnika ostati bez posla.\nNovi Zakon prvobitno zabranjuje rad trgovina dvije nedjelje mjesečno, ali će 2019. godine to biti povećano na tri nedjelje, a 2020. godine na sve četiri uz sedam izuzetaka prije uskršnjih i božićnih praznika.\nČlanak indeksiran 22. 03. 2018 Zadnji put osvježen prije 2 godine


Lekarima ORL u Leskovcu zbog korone smanjen broj pacijenata - juGmedia\nU ambulanti Službe otorinolaringologije Opšte bolnice u Leskovcu nedeljno pomoć lekara zatraži oko 200 pacijenata, dok je ranije taj broj bio duplo veći. Ambulanta je u Domu zdravlja, pregledi se zakazuju, a hitna stanja pacijenata sa Urgentne službe u bolnici, nakon konsultativnih pregleda, saniraju se, odnosno bolesnici se hospitalizuju i samo rade neophodne hirurške intervencije.\n“ Ovo je period izraženih ORL bolesti, infekcija gornjeg respiratornog trakta, alergija, influence, gripoznih stanja. Nama se trenutno javljaju potpuno novi pacijenti, oni koji po prvi put osećaju tegobe, a to su uglavnom mladje osobe i čak deca. Hronični bolesnici uzimaju svoju redovnu terapiju i izbegavaju da zbog epidemiološke situacije dolaze kod lekara“ , kaže načelnik Službe ORL u Opštoj bolnici u Leskovcu Vladimir Marković.\nProblemi sa kojima se naročito mladji ljudi suočavaju jesu pre svega treći krajnik i stanja u nosu, zapušenost i slično.\n„Ono što takođe radimo jesu i biopsije karcinoma na pojedinim organima.U ovakvim slučajevima uvek smo sarađivali sa klinikom u Nišu, mada i ona zbog korone radi smanjenim kapacitetom. Ali se stanja sa karcinomima bez obzira na sve, ne odlažu“, kaže naš sagovornik.\nKako dodaje, najčešći su karcinomi laringsa ili glasnica, a potom se javljaju u nosu, ušima i grlu i da svaka promuklost koja je duža od dve do tri nedelje je sumnjiva.\nKaže da im dolaze pacijenti koji imaju promuklost, odnosno promenjenu boju glasa i po godinu dana, naročito su to pušači i naglašava da je teško reći da je tada kasno za javljanje, ali to svakako govori o našem odnosu prema zdravlju.\n„Otežano disanje na nos samo po sebi predstavlja značajnu tegobu za svakog čoveka, jer smeta srcu. Opterećuje rad srca jer u takvim slučajevima nema dovoljne količine kiseonika do vitalnih organa, pre svega srca“, upozorava naš sagovornik.\nZbog epidemiološke situacije u Opštoj bolnici su mnoge službe izmeštene, tako je ORL prebačena na šesti sprat ove ustanove gde raspolaže trenutno sa četiri postelje.


Rally Italia Sardegna 2021 - Tanak u vođstvu, Ogier danas uzvraća udarac - Automagazin\nEstonac je bio najbrži na prvih šest brzinskih ispita, ostvarivši prednost koju je iskusno održao i na preostala tri jučerašnja brzinska ispita. Tanak vodi ispred timskog kolege Dani Sorda sa 19,4 sekunde prednosti.\nBranilac titule, Sebastien Ogier (Toyota Yaris WRC), danas je "čistio" stazi i nije uspeo da osvoji nijedan brzinski ispit. Francuz se posle osam održanih brzinskih ispita nalazi na trećem mestu u generalnom plasmanu, sa 36,2 sekunde zaostatka za vodećim Tanakom. Ogier može biti zadovoljan ovom pozicijom i biće interesantno kako će se stvari odvijati tokom vikenda.\nThierry Neuville (Hyundai i20 Coupe WRC), jedan od favorita ovog takmičenja, imao je dva gumi defekta, što ga je koštalo puno vremena i trenutno se nalazi na petoj poziciji, sa samo jednu sekundi zaostatka za četvrtoplasiranim Elfynom Evansom (Toyota Yaris WRC). "Ovo nije bio naš dan." - izjavio je Neuville, koji je imao dva gumi defekta, tvrdeći da nije udario ni u šta.\nNajbrži vozač u konkurenciji Rally2 je Mads Ostver u Citroënu C3 Rally2, koji se nalazi na sedmoj poziciji u generalnom plasmanu, nakon što je Gus Greensmith (Ford Fiesta RS WRC) počeo da zaostaje nakon problema sa motorom. Čini se da će za M-Sport ovo biti reli za zaborav, s obzirom da je Teemu Suninen svoju Fiestu RS WRC poslao van staze već na prvom brzinskom ispitu.\nRally Italia Sardegna 2021:\n1. Tänak Ott - Järveoja Martin Hyundai i20 Coupe WRC 1:26:58.0\n2. Sordo Dani - Rozada Borja Hyundai i20 Coupe WRC +19.4\n3. Ogier Sébastien - Ingrassia Julien Toyota Yaris WRC +36.2\n4. Evans Elfyn - Martin Scott Toyota Yaris WRC +1:02.0\n5. Neuville Thierry - Wydaeghe Martijn Hyundai i20 Coupe WRC +1:03.2\n6. Katsuta Takamoto - Barritt Daniel Toyota Yaris WRC +1:26.1\n7. Ostberg Mads - Eriksen Torstein Citroën C3 Rally2 +3:41.7\n8. Huttunen Jari - Lukka Mikko Hyundai i20 R5 +4:08.7\n9. Rossel Yohan - Coria Alexandre Citroën C3 Rally2 +4:35.8\n10. López Pepe - Vallejo Diego Škoda Fabia Rally2 evo +4:52.1