STEFANOVIĆ: Đilas ne može da podnese podršku naroda Aleksandru Vučiću i još manje UGLED SRBIJE U SVETU! - Informer\n11:46 Politika 94\nFrancuska, Nemačka, cela Zapadna Evropa, a onda i Amerika i Kina, svi su se, naravno, zaverili i to zajedno sa narodom Srbije protiv Dragana Đilasa. A ima ih još u toj zaveri podrške Vučiću kako bi sprečili Đilasa da ponovo dođe na vlast, rekao je Nebojša Stefanović\n- Da ne zaboravimo, ovaj Đilas od danas što kritikuje podršku Evropske unije i Amerike predsedniku Vučiću, isti je onaj Đilas koji je u Evropskom parlamentu zahtevao da obrate pažnju jer je za vreme vlasti Aleksandra Vučića u Srbiji porasla podrška Rusiji. Nije se libio da kritikuje Srbiju ni po zapadnim ambasadama, još manje u Briselu, pokušavajući da se dodvori, a uveren da će ga neke podrške i glasovi van Srbije vratiti na vlast.\nELITA KOJA JE PROTIV UVOĐENJA VOJNOG ROKA JE ISTA ONA KOJOJ JE STEFAN NEMANJA NIKO I NIŠTA! Stefanović: Odluka će biti isključivo u interesu Srbije!\nŽUTI TAJKUN ĐILAS JE POSLEDNJI KOJI IMA PRAVO DA GOVORI O NEOFARŠIZMU U SRBIJI! Orlić: Njegova malobrojna rulja danas imitira hitlerovske SA odrede! sledeća vest\nOd tvrdnji da Vučić širi maligne uticaje Kine i povećava podršku Rusiji u ovom delu Evrope, dođosmo do današnjih da ga na vlasti devet godina drže Zapadna Evropa i Amerika. I sve ih je Vučić iz jedne Srbije korumpirao i Makrona i Merkel i sve redom u Evropi i u SAD i svi oni ne daju Draganu Đilasu da osvoji vlast. I potpuno je šizofreno da Đilas od iste te EU koju optužuje da drži Vučića na vlasti i da je korumpirana traži u isto vreme da bude posrednik u dijalogu.\nNikako Dragan Đilas da shvati da je volja naroda Srbije glavni saveznik Aleksandra Vučića i to celih devet godina. Naroda koji je tu volju pokazao i Draganu Đilasu, te je tamo gde je učestvovao na izborima prošao kao bos po trnju.\nNaroda koji ne zaboravlja, ma koliko se Đilas trudio kako je zajedno sa Tadićem, Jeremićem, Dinkićem, Đorđevićem i ostalima temeljno upropastio Srbiju. Ostala je sa 26 odsto nezaposlenih, rasprodatih i pozatvaranih fabrika, razorene privrede, minimalcem od 159 evra i najnižom stopom rasta. I to je samo nekoliko „rezultata“ njihove vajne vlasti. U isto vreme Dragan Đilas transformisao se u jednog od najbogatijih ljudi u ovom delu Evrope sa milionima i milionima evra na računima svojih firmi.\nI očigledno je da Dragan Đilas ne može da podnese podršku naroda u Srbiji koju uživa Aleksandar Vučić i još manje ugled Srbije u svetu, i na Istoku i Zapadu. Jasno je i zašto mu smeta jaka i uvažena Srbija, jer ne mogu ponovo da je pljačkaju i rasprodaju raznorazni tajkuni - izjava je Nebojša Stefanović, član Predsedništva SNS-a.\nDragan Đilas Nebojša Stefanović Aleksandar Vučić podrška\nDjilas vise ni sam ne zna kako bi pobedio i ulazi u lazi u kome su kratke noge.\nOpoziciji je opravdano toliko ljunomorisanje,jer njih niko nikada tako nece postovati.\nGradjani Srbije daju podrsku politici Aleksandra Vucica jer im deca zive bolje i imaju buducnost u sopstvenoj zemlji.\nMa Djilas je ispricana prica i nikog ne zanima sta ce on reci.\nSrbija je priznata zemlja u svetu sa ugledom zahvaljujuci spoljnoj politici koju vodi drzavni vrh .\nDjilas je upropastio i zaduzio Srbiju.To je jedino sto narod pamti,a sadasnja vlast ispravlja njegove greske i gradi ispocetka cvrste temelje.\nBili smo svedoci Djilasove vlasti, dogodilo se - ne povratilo se !!\nKako to naši ljudi ne govore o ugledu Srbije u svetu koji su tamo već vi ovde u Srbiji to znate. Only in Serbia state's reality...\nDjilase imao si svojih "5 min"zasto nisi iskoristio na nacin da doprineses nesto ovoj zemlji!Nego sad samo kukas,ne mozes da podneses da je ova vlast bolja od tvoje!!!!!\nOva vlast je zasluzila potpuno poverenje gradjana,a Djilas je zasluzio jedno veliko nista,jer nista dobro Srbiji nije doneo.\nDjilas je tajkun! Ne zanima njega Srbija i srpski narod i Evropa... Hoće ponovo da se bogati.\nnece moci nikada da se pomiri sa tim sto vucic ima ogromnu podrsku\nĐilas ne podnosi to što ga narod neće, ali sam je za to kriv.\nLjubav i poštovanje se ne kupuju, već zaslužuju.\nDjilas misli da silom moze doci na vlast,nece to ici tako\nDjilas je procitana knjiga,da ne kazem krimi roman...Narod jos vuce posledice od njegove politike\nNije narod glup,zna sta nam je Djilas radio kad je mogao,neporavtilo se nikada\nĐilas ne može da se pomiri da je samo ružna i teška prošlost.\nĐilas je imao svoje vreme, nije se pokazao, narod u njega više nema poverenja. Ali on ne shvata da ovako, na ovaj način na koji traži podršku građana, samo čini još gore.\nTako je, to ga najviše boli. Nikako da sam sebi to prizna.\nNikada se djilas nece moci pomiriti sa tom cinjenicom\ndjilasu muka sto ne moze da vise unistava drzavu\nBoli ga što je na dnu.. Narod mu je okrenuo leđa, i nebuloznim izjavama pokušava da privuče pažnju, a samo se bruka.\nUpravu ste,Đilas tačno to ne može da podnese,to ga gricka i zato pravi skandale!\nOn je kod nas građana odavno izgubio kredibilitet, šta reći za takvog čoveka.\nSvaka podrška predsedniku je Đilasu rak rana sa kojom ne može da se pomiri!\nSve sto je gospodin Djilas srusio za vreme njegove vladavine,neko pokusava da to ispravi,hvala bogu pa mu to ide za rukom a i narodjeto prepoznao na predjasnjim izborima.\nĐilasovo ponašanje na svaku pohvalu predsednika i Srbije je veoma velika i teška bolest! Bilo bi dobro po njega da se obrati doktorima!\nDjilas samo prica i prica,svoje rezultate nece da vidi tj. nema sta ni da vidi!!!!\nNeka mi samo neko kaže šta je to što Đilas može da podnese?! Ne podnosi više ni samog sebe.\nMa Djilas ne zna sta hoce...\nDjilasu je bolje da se pokrije usima.\nLepo sve receno...\nA narod vise ne moze da podnese Djilasa i njegove lazi\nĐilas je ljubomoran na uspeh predsednika Vučića!\nĐilas je ljubomoran na veliki uspeh predsednika Vučića,a narod veruje svom predsedniku!\nĐilasovo vreme je prošlo,i može samo da bude ljubomoran na veliki uspeh Predsednika Vučića!\nDjilas se nije nadao ovakvom razvoju ugleda Vučićeve sve snažnije vladavine!\nDjilasa sada boli sto je Srbija prepoznata kao zemlja koja se trudi,koja se snasla i obezbedila vakcine vise proizvodjaca.\nGradjani Srbije su izabrali Vucica jer mu veruju i jer se trudi za Srbiju a Djilas je smesan.\nĐilas je zaista postao šizofren i paranoičan, ljubomoran i frustriran. Neka ide da se leči.\nĐilasu više nije dovoljno to što se ogadio svom narodu, već sada počinje da se zamera i svetu. Neka, sam se sebe uništava.\nKada neko laže, širi neistine, igra prljavo i kukavički, onda ovako i prođe. Znači, više nije samo Vučić kriv, već su sad krivi i zapadni lideri, SAD, Kina, Rusija,... Pa,da li taj čovek sluša šta priča i koliko to glupo i nenormalno zvuči? Đilase, vreme je da se povučeš iz politike .\nDjilas danas jedno prica sutra drugo, njemu niko i ne veruje.\nNormalno da je Djilas ljubomoran jer pretenduje da se vrati na vlast,ali je nenormalno da ide protiv svog naroda,da mu je samo vlast bitna,ali ne i gradjani. Narod je odabrao Vucica jer je procenio njegovu borbu i trud i tako ce i ostati. A Djilas moze samo da sizi i lupeta kojesta\nDjilas je pun mrznje i zlobe\nHvala Bogu da Djilas nije bio na vlasti u ovoj teskoj situaciji,nista ne bi smo imali\nŽalosno je ovakve ljude nazvati Srbima, pravoslavnim narodom. Sramota!\nDjilas je politicka proslost. Na veliku srecu svih gradjana Srbije.\nNema sumnje da bi Djilas i rodjenu majku izdao!Narod je apsolutno uz predsednika Vucica koji se zalaze i bori za ovaj narod!\nDjiki je ljubomoran na uspeh predsednika kao i jaku Srbiju!On to ne moze da podnese, pa sad drami gde stigne!Djikii gradjani Srbije su rekli svoje i izabrali Vucica! Sa Vucicem u nove pobede!\nDjilas samo trazi nacin kako da se opet obogati samo sto taj film nece vise gledati!Smesan je i on je sam svestan te cinjenice!Jadno i bedno sta sve radi!\nJedno veliko nista e to je Djilas.Boli ga sto je Srbija postovana svuda u svetu zahvaljujuci Vucicu!\nDjilas nema vise za lakovane cipele i kravate, potrosio je ono sto je pokrao,pa ga uhvatila panika.\nDjilas moze samo da mrzi Vucica,jer Vucic ima podrsku naroda.\nĐilas ne može da podnese uspeh i poštovanje Vučića kao i sve ono dobro što je učinjeno za Srbiju.\nDjilas je odsvirao svoje i nema on snagu ni u opoziciji, koja je mala, a kamoli narodu u Srbiji.\nZaglavice Djiki u mardelj, polako samo. Nakrao se on dosta, vreme je da plati cenu kradje.\nDa mi je da se vise pohapse ovakvi propali politicari kao sto je Djilas sa ekipom koja je ojadila nas narod.\nDjiki moze samo da sanja ovoliku podrsku\nDragana podrzava jedino Marinika\nDjilas je davno ispusena lula\ne MOJ DRAGANE, PUCICES OD ZAVISTI\nNormalno da opoziciji smeta uspeh Vučića, jer on je sve postigao i toliko dobrog uradio za Srbiju što oni nisu! Zato mu uspeh ne praštaju!\nDjilas je proost\nNe moze da predje cenzus\nDjilas u zatvor\nĐilas bi trebalo da se pokrije i ućuti!\nNe može da podnese što nije deo ove uspešne vlasti.\nZavidan na uspehu Srbije.\nUpravo se za vreme Djilasove vladavine dogodille milionske pljacke kojims su prihodovale firme njegovih saradnika koga oni sada optuzuju za kriminal i korupciju\nPredsednik ima apsolutnu podršku građana i to je ono što Đilasu smeta.\nDjilas da se smisli, da li se Vucic dodvorava Amerima, Kinezima,Rusima ili mozda vanzemaljcima. Krivo vam je sto Vucic vodi stabilnu spoljnu politiku, e pa pojedite se od muke\nDjilas ne moze vise ni sam sebe da podnese, zlo izvire iz njega.\nDjilas je za Srbiju ruzna proslost, sva sreća po građane.\nDjilasa je postalo mučno i slusati vise, a kamoli citati njegove izjave.\nSa jedne strane, jako mi je zao Đilasa jer se već upliće u kojekakve laži samo da bi skrenuo pažnju na sebe!\nDa je narodu loše, ne bi podržavao Vučića, želeo bi nešto da menja!\nVučiću mogu samo da zavide. Niko nije uradio toliko koliko je on uradio za svoj narod, niko se nije borio za nas toliko!\nOptužba da EU i Amerika podržavaju neofašističku politiku je stvarno nešto što nijedan Srbin nikad ne bi smeo da uradi, za vlast koja sve čini da Srbija bude uspešna zemlja.\nGradjani Srbije veruju nasem predsedniku, zato i ima ovoliku podrsku gradjana.\nDjilas ne moze da podnese uspeh ove zemlje,to njega boli.On je navikao da krade od gradjana,sad ne moze,pa tesko se miri sa tim\nĐilas je prošlost\nĐilas bolje da ćuti\nKo još sluša i obraća pažnju na Đilasa...\nĐilas da ima obraza, ne bi se uopšte pojavljivao u javnosti.\nZlo koje je Đilas građanima napravio, oni mu to nikada neće zaboraviti.\nneka pije neke lekove za živce


Uoči presude Radovanu Karadžiću - Dženana Karup Druško - Peščanik\nDženana Karup Druško11/03/2019\nRadovan Karadžić, foto: Avangarda\nDavna 1995. godina možda je bila i presudna za opstanak Haškog tribunala. Te godine su 24. jula zajedničkom optužnicom optuženi Radovan Karadžić i Ratko Mladić, dakle neposredno pred Dejtonski sporazum. Optužnica samo za Srebrenicu je podignuta u novembru 1995. O tome Richard Goldstone, tadašnji glavni tužitelj Tribunala, koji je i podigao optužnice, kaže: “Nekoliko mjeseci kasnije, ubrzo nakon što su podignute optužnice, sastao sam se sa generalnim sekretarom UN-a (Boutros Ghali, prim.aut.). On je rekao da je iznenađen što je Tribunal optužio Karadžića bez konsultacija s njim i bez traženja njegovih stavova o tom pitanju. Jasno je stavio do znanja da bi, da sam ga konsultirao, savjetovao da ne optužujem Karadžića prije nego što se uspostavi mir u Bosni. ”Goldstone navodi i da ga je Boutros Ghali obavijestio da su se neki od stalnih predstavnika u Ujedinjenim narodima žalili da Goldstone provodi “previše vremena s Amerikancima”, a sa čim se saglasio i Ghali.\nS jedne strane kontinuirani politički pritisci,nedostatak sredstava i pokušaji političkog miješanja u rad tužitelja ICTY-a, a s druge strane te 1995, kao i dosta godina poslije,pa i skoro do samoga kraja manadata, Haški tribunal se, također, kontinuirano borio i sa unutrašnjim izazovima i strategijom rada.\nU jednom intervju iz 2009 godine Antonio Cassese, prvi predsjednik ICTY-a, kaže: “U januaru 1995. pritisnuo sam sve sudije u MKSJ-u, rekavši da ne možemo nastaviti da potvrđujemo optužnice protiv ljudi poput Nikolića (Dragan Jenki Nikolić, prim.aut.), ili osumnjičenih poput Tadića (Duško Tadić, prim.aut.) koji su zločinci nižeg nivoa. Postavljeni smo u ime međunarodne zajednice, imamo važan zadatak i zato moramo ići prema optuženju vođa. Ali, kada sam pozvao tužitelja Richarda Goldstonea na plenarni sastanak sudija, on je došao sa četiri osobe i iznio svoju ’piramidalnu viziju’ strategije optuženja. Pitao sam ga kako namerava da se bavi ovim? To je piramidalna strategija, rekao je on, počinjemo od dna i idemo do vrha. Rekao sam, trebat će vam dvadeset godina da dođete do vođa, Karadžića, Mladića, Miloševića, i tako dalje. Možemo li čekati dvadeset godina? To je isto tako nagovijestila Louise Arbour, kada je rekla da sam trebao biti tužitelj, a ne sudac.”\nOvakav pristup je ostao zabilježen kao “Casseseov pristup”, da se optužnice podižu protiv najodgovornijih i veoma je važno da je upravo Richard Goldstone, zajedno sa Casseseom najzaslužniji za podizanje optužnica protiv Karadžića i Mladića. Casseseov pristup je i definitivno sproveden u djelo kada je u novembru 2001. godine podignuta optužnica protiv Slobodana Miloševića za genocid u Bosni i Hercegovini koju je potpisala tadašnja glavna tužiteljica Carla del Ponte.\nPrvobitna optužnica protiv Karadžića i Mladića kasnije je razdvojena, a optužnice protiv njih su dopunjavane i mijenjane nekoliko puta. Prva promjena bila je 2000. godine, a ostale nakon hapšenja Karadžića.\nU općim postavkama prvih optužnica iz jula i novembra 1995. navodi se “zaštićena zona” Srebrenica – nakon što је u Bosni i Hercegovini izbio rat, vojne snage bosanskih Srba zauzele su sela bosanskih Muslimana u istočnom dijelu zemlje, što је imalo za posljedicu egzodus bosanskih Muslimana u enklave Goražde, Žepa, Tuzla i Srebrenica. Svi događaji koji se pominju u ovoj optužnici desili su se u Republici Bosni i Hercegovini. U razdoblju na koje se odnosi optužnica, u Republici Bosni i Hercegovini trajalo je stanje oružanog sukoba i djelomične okupacije. Sva djela i propusti navedeni kao teške povrede Ženevskih konvencija od 1949. godine, određeni članom 2 Statuta Suda dogodili su se u vrijeme oružanog sukoba i djelomične okupacije.\nPromijenom optužnice, koju je u junu 2000. potpisala Del Ponte u općim postavkama je navedeno: “Sve vrijeme nа koje se odnosi ova optužnica, u Bosni i Hercegovini је postojalo stanje međunarodnog oružanog sukoba i djelimične okupacije. Sva djela i propusti za koje ova optužnica tereti u optužbama za teške povrede Ženevskih konvencija iz 1949. dogodili su se za vrijeme međunarodnog oružanog sukoba i djelimične okupacije Bosne i Hercegovine.\nJNA se ’zvanično’ povukla iz Bosne i Hercegovine 19. mаја 1992, аli su vojne operacije uperene protiv nesrpskog stanovništva nastavili sprovoditi Vojska Republike Srpske i policija bosanskih Srba. JNA, koja је tokom prestrukturiranja SFRJ u SRJ u aprilu 1992. preimenovana u Vojsku Jugoslavije, nastavila је održavati tijesne veze sa VRS-om. Pružala је bitnu borbenu, finansijsku i logističku podršku vojnim naporima bosanskih Srba. Mnogi oficiri, komandanti, vojnici, logistički centri i veliki dio opreme i sredstava bivše JNA ostavljeni su za potrebe bosanskih Srba. Bivši oficiri JNA prekomandovani su sa svojih dužnosti u jedinicama JNA u nasljednike tih istih jedinica u VRS, i većina је nastavila komandovati tim jedinicama tokom cijelog sukoba u Bosni i Hercegovini. Plate oficira VRS-a i dalje је plaćao Beograd. Osim toga, povremeno su i nakon 19. mаја 1992. elementi Vojske Jugoslavije imali i nероsrednu ulogu u sukobu u Bosni i Hercegovini i pružali su ključnu borbenu podršku VRS-u.”\nTreću promjenu optužnice u februaru 2009. potpisao je Brammertz: “Zločini su počinjeni s ciljem da se bosanski Muslimani i bosanski Hrvati trajno uklone s područja na koje su bosanski Srbi polagali pravo. Najkasnije od oktobra 1991. do 30. novembra 1995. Radovan Karadžić je učestvovao u sveobuhvatnom udruženom zločinačkom poduhvatu da se stanovništvo muslimanske i hrvatske nacionalnosti trajno ukloni s područja BiH na koja su bosanski Srbi polagali pravo, sredstvima koja su uključivala činjenje sljedećih zločina za koje se optuženi tereti u Optužnici: genocid (po tački 1), progon, istrebljivanje, ubistvo, deportacija i nehumana djela (prisilno premještanje). Radovanu Karadžiću i drugim učesnicima tog udruženog zločinačkog poduhvata bila je zajednička namjera da se počini svaki od tih zločina.\nRadovan Karadžić je djelovao u dogovoru s drugim učesnicima tog zločinačkog poduhvata, uključujući: Momčila Krajišnika, Ratka Mladića, Slobodana Miloševića, Biljanu Plavšić, Nikolu Koljevića, Miću Stanišića, Momčila Mandića, Jovicu Stanišića, Franka Simatovića, Željka Ražnatovića (zvanog Arkan) i Vojislava Šešelja. Svaka od tih osoba je svojim činjenjem ili nečinjenjem doprinijela postizanju njihovog zajedničkog cilja.\nMeđu učesnicima tog udruženog zločinačkog poduhvata bili su članovi rukovodstva bosanskih Srba; članovi SDS-a i državnih organa bosanskih Srba na republičkom, regionalnom, opštinskom i lokalnom nivou, uključujući krizne štabove, ratna predsjedništva i ratna povjereništva; komandanti, pomoćnici komandanata, viši oficiri i načelnici jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, Jugoslovenske narodne armije, Vojske Jugoslavije, vojske Srpske Republike BiH, koja se kasnije zvala Vojska RS, Ministarstva unutrašnjih poslova bosanskih Srba i Teritorijalne odbrane bosanskih Srba, na republičkom, regionalnom, opštinskom i lokalnom nivou; i vođe srpskih paravojnih snaga i dobrovoljačkih jedinica iz Srbije i iz Bosne. Alternativno, neke ili sve te osobe nisu bile učesnici udruženog zločinačkog poduhvata, ali su ih učesnici udruženog zločinačkog poduhvata koristili da izvrše zločine počinjene u svrhu realizacije cilja tog poduhvata.\nRadovan Karadžić je bio obavezan da poštuje zakone i običaje kojima se reguliše vođenje oružanih sukoba, uključujući Ženevske konvencije iz 1949. godine i njihove dopunske protokole.”\nOptuženom se sudilo po 11 tačaka optužnice i četiri UZP-a: dvije tačke za genocid, pet tačaka za zločine protiv čovječnosti (odnosno progon, ubistvo, istrebljenje, deportaciju i prisilno premještanje) i četiri tačke za kršenje zakona i običaja ratovanja. Spis ima više od 48.000 stranica transkripta, preko 95.000 stranica podnesaka i više od 190.000 stranica uvrštenih dokaznih predmeta – dakle, u spisu je preko 330.000 stranica.\nKaradžić je presuđen za 10 od 11 tačaka optužnice. Presudom Pretresnog vijeća,koja je izrečena 24. mart 2016. godine, Radovan Karadžić je proglašen krivim za genocid, zločine protiv čovječnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja koje su počinile srpske snage tokom oružanog sukoba u Bosni i Hercegovini, od 1992. do 1995. Izrečena mu je kazna od 40 godina zatvora. Osuđen je za genocid počinjen na području Srebrenice 1995. godine i za progon, istrebljenje, ubistvo, deportaciju, nečovječna djela (prisilno premještanje), terorisanje, protivpravne napade na civile i uzimanje talaca.\nPresuđen je i za četiri UZP-a. Oslobođen je krivice po optužbi za genocid u drugim općinama u BiH tokom 1992. godine. Vijeće je konstatovalo da je “između oktobra 1991. i novembra 1995. postojao zajednički plan da se činjenjem zločina bosanski Muslimani i bosanski Hrvati trajno uklone sa teritorija na koje su bosanski Srbi polagali pravo. Optuženi, kao i Momčilo Krajišnik, Nikola Koljević, Biljana Plavšić, Ratko Mladić, Mićo Stanišić, Momčilo Mandić, Željko Ražnatović Arkan i Vojislav Šešelj bili su među onim osobama koje su djelovale na osnovu tog zajedničkog plana i dijelile namjeru za zločine koji sačinjavali dio plana.\nOsim toga, ponekad su paravojne formacije, lokalni Srbi i jedinice JNA, MUP-a bosanskih Srba, TO-a, i VRS-a djelovali po naređenjima kriznih štabova, koji su bili pod vlašću i uticajem optuženog, kako bi počinili krivična djela u sprovođenju zajedničkog plana. Zločini koje su srpske snage počinile u općinama se zato pripisuju pripadnicima UZP-a.”\nNakon izricanja prvostepene presude Radovanu Kartadžiću glavni tužitelj Serge Brammertz je rekao: “Svijet je 1993. godine odlučio da žrtve u bivšoj Jugoslaviji zaslužuju pravdu. Već dva desetljeća te žrtve nam ukazuju povjerenje da tu pravdu i ostvarimo. Hiljade žrtava su došle ovdje da ispričaju svoje priče i da se hrabro suoče sa svojim mučiteljima. Danas je ovom osuđujućom presudom to povjerenje opravdano. Pravda je zadovoljena.Istina utvrđena ovom presudom bit će brana neprestanim pokušajima negiranja patnje hiljada ljudi i zločina počinjenih u bivšoj Jugoslaviji.Ovakvi trenuci takođe trebaju da nas podsjete na to da danas u bezbrojnim sukobima u cijelom svijetu milioni žrtava čekaju na svoju pravdu. Ova presuda pokazuje da je pravdu moguće ostvariti.”\nFokus žalbene presude bit će usmjeren na žalbu Tužiteljstva za genocid počinjen po optužnici u općinama BiH 1992; da li će članovi UZP-a pored Momčila Krajišnika, Nikole Koljevića, Biljane Plavšić, Ratka Mladića, Miće Stanišića, Momčila Mandia, Željka Ražnatovića i Vojislava Šešelja biti prošireni na članove UZP-a koji su se nalazili u optužnici.\nPodsjećamo da je promjena Žalbenog vijeća odgodila presudu koja je bila predviđena u decembru 2018. godine, odnosno da se Theodore Meron, predsjedavajući Žalbenog vijeća izuzeo iz ovog slučaja nakon niza pravnih zavrzlama.Treba podsjetiti i da je upravo Meron poništio odluku prvostepenog vijećanakon izvođenja dokaza Tužiteljstva (Presuda Pravilo 98bis), a po kojoj Karadžić nije odgovoran za zločin genocida u općinama 1992.\nPodsjećamo na taj zaključak (115) Vijeća – Žalbeno vijeće poništava zaključak Pretresnog vijeća da dokazi u spisu, uzeti u najboljem svjetlu, ne bi omogućili izvođenje zaključka da su bosanski Muslimani i/ili bosanski Hrvati pretrpjeli teške tjelesne ili duševne povrede ili da su im nametnuti životni uslovi sračunati na to da ih unište. Žalbeno vijeće takođe poništava zaključak Pretresnog vijeća da dokazi u spisu, uzeti u najboljem svjetlu, nisu bili dovoljni da se zaključi da su Karadžić i drugi koji su prema navodima bili učesnici UZP-a imali genocidnu namjeru. Na kraju, Žalbeno vijeće odbija ostale Karadžićeve tvrdnje u vezi s oslobađajućom presudom. U tim okolnostima Žalbeno vijeće smatra da je Pretresno vijeće pogriješilo kada je, na osnovu pravila 98bis Pravilnika, oslobodilo Karadžića od optužbe za genocid u općinama počinjen 1992.\nPravosnažna presuda bi trebala biti posljednja opomena i uputstvo tužiteljstvima u BiH da počnu koristiti i primjenjivati pravosnažne zaključke iz haških presuda.\n“Najefikasnije sredstvo za sprovođenje međunarodnog humanitarnog prava ostaje gonjenje i kažnjavanje počinilaca u okviru nacionalnih ili međunarodnih krivičnih jurisdikcija. Ja ću ići dalje i reći da vladavina međunarodnog humanitarnog prava zavisi od njenog sprovođenja kroz krivično gonjenje i kažnjavanje njenih prestupnika”, istakao je svojevremeno Cassese, jedan od najznačajniji međunarodnih eksperata i prvi predsjednik Haškog tribunala.


Besplatni udžbenici za osnovce: Pozitivno nadmetanje Vlade i Grada Banjaluka - Srpskainfo\nVlada RS podijeliće ove godine besplatne udžbenike i đacima trećeg i četvrtog razreda, a lijepa vest za roditelje stigla je samo dan nakon što je Grad Banjaluka objavio da će svim osnovcima pokloniti komplet knjiga za školu.\nDo sada su od Vlade RS udžbenike dobijali đaci prvog i drugog razreda, učenici pobjednici republičkih takmičenja, i svako treće i naredno dijete iz višečlanih porodica, a ove godine kompleti će biti podijeljeni još osnovcima koji idu u 3. i 4. razred.\nMinistarka prosvjete i kulture RS Natalija Trivić istakla je da će Vlada u školskoj 2021/22. godini obezbijediti besplatne udžbenike za oko 50.000 osnovaca, što predstavlja više od 50 odsto od ukupnog broja osnovaca u Srpskoj. Za to je izdvojeno 5,5 miliona maraka iz budžeta.\nSamo dan ranije, Grad Banjaluka potpisao je ugovor o podjeli kompleta udžbenika za đake od 3. do 9. razreda i najavio da će oni biti dostavljeni osnovnim školama idućeg mjeseca, čime su postali prva lokalna zajednica u BiH koja je obezbijedila besplatne knjige za sve svoje osnovce. Za to će biti izdvojeno 1,5 miliona maraka.\n“Ne duplirajmo udžbenike” Grad Banjaluka poziva Vladu Srpske da obraduju i petake\nOdgovarajući na pitanje novinara, ministarka Trivić je rekla da ovde nije riječ o političkom nadmetanju sa gradonačelnikom Banjaluke Draškom Stanivukovićem, već kontinurianom radu Vlade.\n– Treba pohvaliti sve što je dobro, što bilo koja strana uradi, ali ne možemo da ne dovedmo u vezu to da se odluka Vlade dešava samo dan kasnije u odnosu na Grad Banjaluku, koji je odlučio da obezbijedi besplatne udžbenike. Ovo je svakako pozitivno za roditelje, jer kada imate ovakvu vrstu nadmetanja građani profitiraju – zaključuje Jović.\nOn se nada da će donacija knjiga biti nastavljena i narednih godina, kao i da treba razmisliti o prijedlogu da đaci prosljeđuju udžbenike idućim generacijama.\nKako bi se izbjeglo dupliranje udžbenika za 3. i 4. razred u Banjaluci, koja je već potpisala ugovor, iz Grada su juče pozvali Vladu da tim novcem kupi knjige za pete razrede u drugim opštinama.\nDio roditelja već je počeo sa pripremama za školu i kupovinom udžbenika za djecu, za treći i četvrti razred. – Minimalan je broj roditelja koji su sklopili ugovore sa Zavodom za udžbenike. U saradnji sa Zavodom ćemo regulisati to pitanje tako da se, onima koji su izdvojili određeni novac za knjige, taj iznos vrati – rekla je ministarka Natalija Trivić.\nDruštvo besplatni udžbeniciGrad BanjalukaNatalija TrivićVlada RS\nVišković u prvomajskoj čestitki građanima poručio: Vlada će aktivno raditi na zaštiti prava radnika


U četvrtak penzionerima po 5.000 dinara – Studio B\nU četvrtak penzionerima po 5.000 dinara\nU četvrtak penzionerima po 5.000 dinara Studio B\nObjavljeno: 15.12.2020. 09:11 Izmenjeno: 15.12.2020. 13:52\nU četvrtak za 1,7 miliona penzinonera leže po 5.000 dinara, potvrdio ministar Mali.\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali je rekao da u najvećoj krizi na svetu Srbija pokazuje da je otporna, da može da reaguje i da je njena ekonomija mnogo stabilnija nego što su mislili, rekao je na TV Prva Mali.\nIsplata obeštećenja do 1000 evra do 31. marta 2021.\nIzmenama i dopunama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju utvrđuje se dinamika i tehnika emitovanja obveznica, a radi isplati korisnika restitucije kojima pripada obeštećenje, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali u parlamentu, obrazlažući predložene izmene zakona.\n“Ukoliko iznos obeštećenja ne prelazi 1.000 evra, po korisniku obeštećenja, ovim predlogom zakona se omogućava isplata isključivo u novcu, isplatom celokupnog iznosa, i to 31. marta naredne godine”, objasnio je ministar.\nOn je dodao da je predviđeno da se obeštećenje u vidu državnih obveznica Srbije vrši emitovanjem obveznica, jednom godišnje za iznos obeštećenja koji utvrđuje Agencija na osnovu donetih rešenja o obeštećenju koja su postala pravnosnažna do 30. juna tekuće godine.\nOsnovne elemente obveznica, utvrdiće Vlada Odlukom o emisiji, na predlog Ministarstva finansija do 30. septembra tekuće godine, a na osnovu svih rešenja o obeštećenju koja su postala pravnosnažna od 1. jula prethodne godine zaključno sa 30. junom tekuće godine.\nPred poslanicima će se naći i izmene Zakona o akcizama kojima se predlaže donošenje srednjoročnog plana postepenog povećanja akciza na cigarete od 2021. do 2025. kroz povećanje svakih šest meseci za 1,50 dinara po paklici. Mali je prestavio i izmene i dopune Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, kao i zakon o porezu na dobit pravnih lica.


KAKO ŠTEDETI ELEKTRIČNU ENERGIJU NA RADNOM MESTU?\n02. Dec, 2020.\nŠta označava znak „Energetska zvezdica” i da li je obavezan?\n„Energetsku zvezdicu” je osmislila američka Agencija za zaštitu životne sredine – EPA – i Ministarstvo za energetiku, kao dobrovoljni program označavanja energetski efikasnih elektronskih uređaja za kancelarije. Uređaji koji imaju ovaj znak imaju manju potrošnju od one predviđene američkim federalnim standardima, odnosno, u oblastima koje nisu regulisane zakonom, dati uređaji pokazuju neka svojstva energetske efikasnosti. Evropskim programom „Energetska zvezdica” upravlja Evropska komisija, na osnovu sporazuma sa vladom SAD, i ovaj program polako prerasta u međunarodni standard za označavanje energetski efikasnih elektronskih uređaja. Oznaka nije obavezna ali ukazuje na najbolje uređaje iz svoje klase, što se tiče energetskih karakteristika.\nKoji se uređaji označavaju „Energetskom zvezdicom”?\nVećina elektronskih uređaja koji se koriste u kancelarijama podleže ovakvom označavanju, pod uslovom da pripadaju grupi uređaja sa najmanjom potrošnjom energije u svojoj klasi. U tu grupu spadaju personalni računari, laptop računari, monitori, štampači, kopir mašine, skeneri, faks aparati, višenamenski uređaji koji imaju funkcije više pojedinačnih uređaja i modemi.\nKoliko je manja potrošnja uređaja označenih „Energetskom zvezdicom” u odnosu na „obične”?\nPotrošnja računara i štamapača, označenih ovim znakom, može biti i do 10 puta manja u odnosu na slične uređaje te vrste. Znak „Energetske zvezdice” je prikazan vidljivo na samom uređaju, na kutiji za pakovanje i u pratećoj dokumentaciji uz uređaj.\nViše iz ove kategorije Google SketchUp – Energetski modeli za projektante »


Luka Rijeka: Izgradnja kontejnerskog terminala strateški projekat Hrvatske - Pluton Logistics\n23/05/2014 04/05/2017 marko kontejnerski terminal Rijeka, Luka Rijeka, luke, Rijeka Gateway, Zagrebačko pristanište\nProjekt izgradnje kontejnerskog terminala na Zagrebačkom pristaništu u riječkoj Luci, u okviru projekta obnove riječkog putnog pravca – Rijeka Gateway, hrvatska Vlada je proglasila strateškim projektom Republike Hrvatske jer doprinosi izgradnji i modernizaciji riječke luke i hrvatskoj privredi, kako bi postala dinamičnija i konkurentnija.\nMinistar privrede Ivan Vrdoljak ocenio je projekt izgradnje kontejnerskog terminala najznačajnijim delom Zagrebačkog pristaništa.\n– Kroz protok većih količina roba koristiće se više usluga: špedicija, carina, železnice, autoputevi, osiguranja i ostalo – kazao je Vrdoljak dodajući da će izgradnja terminala doprineti novom indirektnom zapošljavanju 1.500 ljudi, a direktno će biti zaposleno 310 radnika.\nIzgradnja kontejnerskog terminala na Zagrebačkom pristaništu je investicija Lučke uprave Rijeka i koncesionara, a Vrdoljak je najavio da je gradnja tog terminala planirana u dve faze: najpre u dužini od 400 metara, a potom do 680 metara čime bi se, kaže Vrdoljak, ostvarili kapaciteti od 600.000 tona.\nVrednost ukupnih troškova projekta je 1,6 milijardi kuna.\nTu će biti projektovan i izgrađen put D-403 kako bi se terminal najkraćim putem spojio na riječku zaobilaznicu i sprečio promet kontejnerima kroz centar grada, a finansiraće se kombinovano iz EU fondova i evropskih banaka.\nIzgradiće se i potrebna železnička infrastruktura i rekonstruisati ranžirna stanica u Rijeci putem zajma Svetske banke, fondova EU i evropskih banaka.\n← Kontakt osoba za nedoumice u vezi slanja humanitarne pomoći\nDrago Matič novi predsednik Uprave Luke Koper →


Ubistvo u Buća Potoku: Jedan napadač uhapšen, policija traga za još šestoricom\nYou are at:Home»Vijesti»Ubistvo u Buća Potoku: Jedan napadač uhapšen, policija traga za još šestoricom\n“Razmjenjujući operativna saznanja s MUP-om TK – PU Živinice, pronađen je i lišen slobode A. A., rođen 1981. godine, nastanjen u Sarajevu, koji se nakon izvršenja krivičnog djela dao u bjekstvo. Pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo policijski službenici Uprave policije MUP-a KS nastavljaju rad na rasvjetljavanju i dokumentovanju navedenog krivičnog djela, kao i na pronalasku ostalih osumnjičenih”, zaključuju iz MUP-a Kantona Sarajevo.


"OPERACIJA PTICA RUGALICA" Kako je CIA regrutovala NOVINARE širom sveta da pišu LAŽNE VESTI | Ritam Vremena\n„OPERACIJA PTICA RUGALICA“ Kako je CIA regrutovala NOVINARE širom sveta da pišu LAŽNE VESTI\n29. marta 2018. Redakcija\t0 Comments\n„Operacija ptica rugalica“ je bio navodni projekat Centralno obaveštajne agencije (CIA) koja je regrutovala novinare da pišu lažne vesti i priče koje promovišu vladine ideje i istovremeno „blate“ komuniste.\n„Grupa studenata je priznala da je dobila novac od CIA“. To je bio naslov na naslovnoj strani „Njujork tajms“ 14. februara 1967. godine, koji je zatim objavio niz članaka o Operaciji „Ptica rugalica“, piše sajt „All that is intersting“.\n„Operacija ptica rugalica“ se kasnije proširila kako bi uticala i na strane medije.\nFrank Vajsner, direktor špijunskog i kontraobaveštajnog ogranka CIA, predvodio je operaciju i rečeno mu je da se koncentriše na „propagandu, ekonomski rat, preventivne direktne akcije uključujući sabotažu, antisabotažu, uništenje i mere evakuacije, subverziju protiv neprijateljskih država, uključujući pomoć podzemnim pokretima otpora, i podršku autohtonim antikomunističkim elementima u ugroženim zemljama slobodnog sveta“.\nFinansiranje nezavisnih i privatnih organizacija od strane CIA nije imalo samo cilj da stvori „povoljne priče“. Ono je služilo i da CIA tajno prikuplja informacije od ostalih država koje su bile relevantne za američku nacionalnu bezbednost.\nPoput članka iz „Njujork tajmsa“ i magazin „Ramparts“ je razotkrio operaciju 1967. godine kada je objavio da je Nacionalna studentska asocijacija dobila finansije od CIA.\nU članku iz 1977. godine u magazinu „Roling Stone“, pod naslovom „CIA i mediji“ Karl Bernštajn je napisao da je CIA „tajno isplaćivala brojne strane novinske agencije, magazine i novine – i na engleskom i na drugim jezicima – što je poslužilo kao odlično pokriće za operativce CIA“.\nCIA je 2007. godine objavila 700 stranica dokumenata iz 1970-ih, koji su prethodno bili označeni kao „strogo poverljivo“ u kolekciji nazvanoj „Porodični dragulji“. U njima se samo na jednom mestu spominje postojanje „Operacije ptica rugalica“, a koja se odnosi na slučaj kada su dva američka novinara nekoliko meseci bila opremljena bubicama za prisluškivanje.\n← Evropske psihopate imaju različite osobine od američkih, evo i koje!\nMagnezijum-izvor zdravlja →


Računarska oprema za unapređenje rada Savjeta pet mjesnih zajednica /VIDEO/ - NTV Arena\nU Velikoj sali Gradske uprave danas je izvršena primopredaja računarske opreme predstavnicima pet mjesnih zajednica, učesnicima u projektu „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH”, faza 2. U okviru projekta planiran je i niz obuka s ciljem jačanja ljudskih kapaciteta u Mjesnim zajednicama.\nGrad Bijeljina po drugi put učestvuje u projektu „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH”. U prvoj fazi projekta bilo je uključeno šest Mjesnih zajednica, dok je druga faza obuhvatila njih pet.\nOvaj projekat finansiran je od strane Vlada Švedske i Švajcarske , a implementira ga Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP ) uz koordinaciju i sufinansiranje Grada Bijeljina.\nRačunari će u značajnoj mjeri poboljšati kvalitet rada Savjeta Mjesnih zajednica.\nU narednom periodu uslijediće niz obuka za predstavnike Mjesnih zajednica , a prva je obuka za pisanje projekata , nakon čega mogu aplicirati za određena sredstva\nTags: bijeljina, mjesne zajednice, savjet mjesne zajednice


Hajdu Tamas / Romania | Eastreet | Photography of Eastern Europe\nHajdu Tamas / Romania\nHajdu Tamás was born in Simleu Silvaniei, Romania in 1976. He now is a veterinarian and photographer in Baia Mare, Romania. Tamás held multiple exhibits and won various photography contests, such as being shortlisted for the Sony World Photography Awards in 2013. His work has been featured in a number of photography magazines: Photomagazine , Punctum, Practical-Photography, Plateformag, Foto4all, Korunk, and Lenscratch. See more.


MERE BEZ VAGE :) — Coolinarika\nCool Chef Jafi slika 08.12.2011.\nMERE BEZ VAGE :)\nVelika pomoć u kuhinji od prvih dana braka, a i sada povremeno gvirnem u njih kad mi se ne koristi vaga\nOvde se potkrala greška kod supenih kašika treba da piše žlica\nliljanailieva 09.12.11.22:50 10\nsuper Jafi, genijalna ti ova ideja... hvala!\nSuzanan 10.12.11.03:34 11\nNesto sto uvek zatreba, bez obzira na godine iskustva..Treba sacuvati, hvala Jafi..\nJafi 10.12.11.13:01 12\nLjljana-Ljilja 10.12.11.17:07 13\novo je korisno imati...\nuna64 10.12.11.20:10 14\nNeens 11.12.11.01:54 15\nanka-1955 11.12.11.08:46 16\nozi-bu 16.03.12.11:31 17\nNemoj mi reci da ti je ovo zalijepljeno negdje u kuhinji? I ja imam takvu naljepnicu iz starog casopisa " Nada " , jos uvijek stoji na unutarnjoj strani vrata jednog kuhinjskog elementa kod mame. Bravo!\nJafi 16.03.12.11:34 18\nDa, evo već 25 godina stoji zalepljeno na unutrašnjosti kuh. dela iznad šporeta..Traje još uvek iako malo požutelo, ali ponekad mi zatreba i pogledam s vremena na vreme u ove mere\nozi-bu 17.03.12.17:01 19\nDa, toliko je godina proslo...\nTAČNO I BEZ VAGE Recepti\ncool liječnik Grupe


Dan online - Ekonomija - 2017-11-10\nEkonomija ITALIJANSKI MEDIJI PRENOSE DA A2A, UPRKOS AKTIVIRANJU PUT OPCIJE, NUDI UDIO U EPCG VELIKOM BROJU KOMPANIJA Glavni direktori A2A Kamerano i Valoti Akcije prodaju Vladi iza leđa Iako je kompanija A2A aktivirala put opciju, dnevnik „Milano finanza” je prenio da je za njihove akcije zainteresovano više kompanija, prije svih finski Fortum i američki Contourglobal. Iz Vlade nisu odgovorili da li su obaviješteni o pregovorima A2A o prodaji akcija sa drugim kompanijama, već su naveli da im ugovor garantuje zaštitni mehanizam u slučaju neželjenog novog investitora\nU MANS-U SMATRAJU DA JE PREDLOG ZAKONA O INVESTICIONO-RAZVOJNOM FONDU JOŠ GORI OD NACRTA Garantni fond uvode pred izbore Prvi put se formira garantni fond, iz kojeg će se izdavati garancije za kredite. Vlada očigledno priprema teren za veća finansiranja projekata i izdavanje garancija od strane IRF-a u narednoj izbornoj godini, kazala je Ines Mrdović\nMARKO ČANOVIĆ UČESTVOVAO NA 78. SESIJI KOMITETA U ŽENEVI Donijeti program socijalnog stanovanja\nEVROPSKA KOMISIJA SMANJILA PROGNOZE ZA BDP U NAREDNOJ GODINI Manji rast zbog većeg PDV-a\nKADROVSKE PROMJENE U TERMOELEKTRANI Šestović novi direktor\nIZ KOTORSKOG SDP-A ODGOVORILI NA OPTUŽBE DPS-A Luku ne damo tajkunima\nU NIKŠIĆU OTVORENO PRVO SAVJETOVALIŠTE ZA ZAŠTITU POTROŠAČA Pomoć i informacije na jednom mjestu\nHOTEL PALMON BEJ U IGALU Neće raditi tokom zime\nMINISTARSTVO TURIZMA O IZBORU SJEDIŠTA PREDUZEĆA „SKIJALIŠTA” Geografski položaj preporučio Mojkovac


Priče o Partizanu - POP 18 – KKPartizanShop.com\nPriče o Partizanu - POP 18\nby Ivan Toskov on September 18, 2020\nPOP 18 - "Prvi stranac"\nPartizan je osvajanjem titule prvaka Jugoslavije stekao parvo da u sezoni 1976/1977. nastupa u najjačem evropskom klupskom takmičenju, Kupu šampiona. Povratnik iz Barselone, trener Ranko Žeravica, želeo je da uz tandem Kićanović - Dalipagić i centarska linija bude još jača, pa je angažovan prvi stranac u istoriji KK Partizan, 208 santimetara visoki Amerikanac, Bač Tejlor.\nBivši student Univerziteta Džeksonvil, gde je prosečno beležio 16,6 poena i 12,1 skok, izabran je kao 55. pik na draftu 1974. godine od strane Filadelfije, ali nije debitovao u američkoj profesionalnoj ligi. U Partizan je stigao posle kratkog boravka u italijanskom Trstu i trebalo je da nastupa samo u Kupu šampiona, pošto pravila našeg Saveza tada nisu dozvoljavala igranje stranaca u domaćim takmičenjima.\nPopularni „Baća“, kako su ga navijači odmah prozvali, timu se priključio samo par dana pred duel prvog kola takmičenja po grupama protiv Zbrojovke i sa ekipom je imao samo jedan trening. Partizan je u Hali sportova poražen od čehoslovačkog šampiona, a kada je u drugoj utakmici pretrpljen poraz i od Akademika u Sofiji, bilo je jasno da će planirani „šlager“ dueli sa najjačim evropskim ekipama Injisom, CSKA i Realom, te sezone ostati samo pusta želja. Bač Tejlor je na svoje jedine dve utakmice u crno-belom dresu postigao 13 poena, ali mu je bilo suđeno da se njegov angažman završi neslavno.\nTrener Ranko Žeravica je tada objasnio da je planirano da Tejlor da svoj pravi doprinos tek u završnoj fazi Kupa šampiona. „Trebalo je da se Tejlor, čiji igrački kvaliteti nisu sporni, uigrava i navikava na tim do početka finalne grupe. Računali smo da ćemo i bez njegove značajnije pomoći, proći kvalifikacije, u čemu smo se prevarili“, objasnio je tada Žeravica.


Selena i Niall Horan "uhvaćeni" zajedno... - Hot news - OK je OK!\nNiall se opet našao u "sredini"...\nŠuška se/ Selena i Niall Horan "uhvaćeni" zajedno...\nTaylor Swift se skriva od javnosti...\nSelena baš nikako da odahne: ona je dokaz da mladoj i zgodnoj celebrity curi uopće nije lako biti solo! Nakon što je snimka na kojoj je Justin pjeva serenadu, a ona mu uzvraća zagrljajem i poljupcem, gotovo i zasjenila nagrade na AMA dodjeli, "uhvaćena" je u restoranu, na večeri s Niallom Horanom!\nTo je bilo dovoljno da se opet pojave natpisi kako se između njih dvoje nešto "kuha". I to nije prvi puta: o Seleni i Niallu se već pisalo nakon prekida s Justinom, i to u smislu da ga Selena koristi samo da bi povrijedila Justina. Poznato je da su Niall i Justin, mada glazbeni suparnici, inače jako dobri prijatelji, pa se tako jadni Niall, po tko zna koji put, opet našao između Justina i Selene.\nNo razne natpise o Seleni i Niallu i zajedničkoj večeri u restoranu, brzo su demantirali njihovi prijatelji: "Ljudi, to je samo večera. Skoknuli su na nešto prigristi, s frendovima. Bez panike, ljudi, samo su frendovi, i to već jako dugo."\nEto, nemojte vjerovati svemu što čujete, ona je mlada, zgodna i solo... No nije sa svakim dečkom koji je u njenom društvu, odmah u vezi!\nFotka zbog koje je nastala panika...


Kako ispijanje alkohola utiče na tela tokom visokih temperatura | Restart Magazin\nStručnjaci kažu da kao i u svako drugo doba godina, ne treba preterivati sa alkoholom, već ove pića konzumirati umereno i nikako pre kupanja u reci ili jezeru.\nZvezda upekla, nesnosna žega ne jenjava, a termometar u gradovima širom Srbije već danima pokazuje više od trideset stepeni – u takvim uslovima “pakla na Zemlji” valjalo bi telo okrepiti i žeđ utoliti nekim hladnim napitkom, ali se postavlja pitanje kojim?\nMnogi se u tim trenucima opredeljuju za neprikosnoveno flašicu vode, ali postoje i oni koji biraju “alkohola poplavu” gde “malo viski, malo koka kolu”, smenjuju “so i tekila”, “votka i džin” ili pak omiljeno “boje zlatne piće to” – pivo.\nIako srce ište, mnoge muči nedoumica – koliko je zapravo dobro po čovekovo zdravlje da se po letnjoj vrelini rashlađuje alkoholnim pićem?\n“Ono što je čašica žestokog pića, čaša za vino ili konzerva za pivo, to je ta granica koju nikada ne treba prelaziti, bilo da je leto ili zima – jednostavnije 25 grama alkohola”, govori za BBC na srpskom nutricioniskinja Jagoda Jorga.\n“Alkohol podstiče da se tečnost izbaci kroz mokraću, znoj i onda može da dođe do kolapsa usled pada pritiska zbog širenja krvnih sudova i manjka vode”, kaže Marić za BBC na srpskom.\n“Mi volimo pivo i pivo voli nas”\nLjubav prema Zaječarskom pivu – jednom od simbola njegovog rodnog grada, kod Milana Jovanovića je konstantna, bezuslovna i celogodišnja.\nU takvom zanosu i vrelom vremenu, prepričava, odjurio je do prodavnice da se rashladi jednim pivom u flaši od dva litra, ali ga je “pio mlako jer su isključili friz”.\n“Bolje dva litra toplog piva nego litar hladne kole”, osmehujući se govori ovaj tridesetjednogodišnjak za BBC na srpskom, koji osećaj ispijanja piva na tropskoj vrelina opisuje kao “poljubac devojke”.\nTri flaše popularnog “zidarca” od pola litra su mu “merka”, ali kada se skupi dobro društvo “bude i pet, šest”.\n“Evo, pijem već petnaestak godina i mislim da nikada nisam uzeo da popijem pivo sam – najbolje je u društvu”, zaključuje Jovanović.\n“Volim da popijem hladno, skoro pa ledeno pivo kada ovako udari sunce i kad deluje kao da je napolju neko uključio džinovski fen”, govori Beograđanin za BBC na srpskom.\nKako sunce počne polako da zalazi, tako se, kaže, “vraća u normalu”.\n“Trudim se, naravno, da ne preteram sa količinom, jer to ipak ne prija organizmu”, navodi on.\n“Neki od sokova ili gaziranih pića često mi dobro dođu da se rashladim i, naravno, voda i sladoledi.”\nNutricionistkinja Jorga smatra da umereno konzumiranje alkohola ne može “posebno da škodi” na vrućini.\n“Alkohol dovodi do širenja krvnih sudova, zato se mi osećamo toplo kad popijemo – u suštini odajemo toplotu i pospešuje njeno odavanje”, dodaje.\nDoktorka Marić kaže da crno vino koje sadrži tiramin koji podiže pritisak, “nije loše” popiti uz ručak.\n“Ali ne preterivati, samo jedna čaša – 100 mililitara”, ističe ona.\nVodom – saglasne su lekarka i nutricionistkinja.\n“Nije dobra praksa uneti odjednom pola litra i više jer naš organizam ne može da apsorbuje odjednom toliku količinu vode i to se ne iskorištava u svrhe hidratacije.\n“Možemo da popijemo nekih 150 do 200 mililitara, to je čaša vode u datom momentu, a onda treba da prođe barem dvadesetak minuta da bismo ponovo posegnuli”, ističe nutricionistkinja.\nDoktorka Marić preporučuje da se tokom vrelih dana piju topli i mlaki napici, jer hladna pića “zatvaraju krvne sudove”.\n“I najbolje je piti običnu vodu jer sve drugo što popijete zadržava se u organizma, nemate nadoknadu vode, pa kad uzmete i druge stvari, vi ste ponovo žedni.”\n“Tropski bar, pivo mi daj”, ali kad završim sa kupanjem\nJagoda Jorga je izričito protiv kombinacije alkohola i kupanja i smatra da te “dve stari treba potpuno odvojiti”.\n“Ako pričamo o unosu alkohola, to treba da bude u momentu kad smo završili plivanje i ostale stvari i kad smo seli da se družimo i relaksiramo.\n“Nikako alkohol, pa idem u vodu – to ni u kojoj količini nije preporučljivo”, poručuje nutricionistkinja.\n← Počinju četvrfinala – Švajcarska protiv Španije, Belgija na Italiju\nKombinacija dve vakcine daje više antitela →


Indexi (nagrada) — Википедија, слободна енциклопедија\nIndexi je bosanskohercegovačka muzička nagrada koja je do 2008. godine nosila naziv Davorin. Osnovni cilj godišnje muzičke nagrade Indexi je afirmacija bosanskohercegovačkog muzičkog stvaralaštva u zemlji i svijetu i valorizacija najuspješnijih ostvarenja bosanskohercegovačkih muzičkih autora i izvođača u jednoj kalendarskoj godini. Nagrada je simbolično posvećena uspomeni na grupu Indeksi. Nagradu, sa prvobitnim nazivom Davorin ustanovio je 2002. godine Josip Dujmović.\nKandidature i kategorije[уреди]\nNagrada se dodjeljuje u žanrovima pop i rok muzike. Za nagradu automatski konkuriraju sva izdanja i muzička ostvarenja državljana Bosne i Hercegovine realizovana, odnosno javno predstavljena i izvedena u razdoblju od 1. januara do 31. decembra prethodne godine (izborna godina).\nO nagradama odlučuje glasačko tijelo kojeg čine producenti, predstavnici bosanskohercegvačkih muzičkih novinskih, radijskih i televizijskih redakcija, predstavnici diskografskih kuća, te dobitnici nagrada u prethodnim godinama. Glasanje se provodi u dva kruga. Glasanjem u prvom krugu se utvrđuju nominacije, a u drugom krugu se glasa za dobitnike nagrade.\nBroj nominacija za svaku godinu utvrđuje Upravni odbor i taj broj ne može biti manji od tri, a veći od pet nominacija u svakoj od kategorija. Glasanjem u prvom krugu, glasačko tijelo među svim ponuđenim kandidatima u svakoj od kategorija glasa za po tri kandidata. Kandidati sa najvećim brojem glasova po okončanju prvog kruga postaju nominovani za nagradu. Nominacije za dobitnike nagrade objavljuju se u sredstvima javnog informisanja odmah nakon okončanja prvog kruga glasanja.\nGlasanjem u drugom krugu, isto glasačko tijelo među svim ponuđenim nominacijama u svakoj od kategorija glasa za po jednog nominovanog kandidata. Nominovani kandidat sa najvećim brojem glasova po okončanju drugog kruga postaje dobitnik nagrade. Brojenje glasova za nominacije i dobitnike nagrade obavlja Direkcija nagrade, a verificira Upravni odbor, koji garantira regularnost i tajnost prebrojavanja glasova. Rezultati glasanja za dobitnike nagrade su tajna do proglašenja dobitnika nagrade.\nPrva dodjela nagrade Davorin obavljena je u Bosanskom narodnom pozorištu u Zenici, 24. avgusta 2002. Neki od dobitnika nagrade su Zabranjeno pušenje, Laka, Kemal Monteno, Hari Mata Hari, Indeksi, Edo Maajka, Din, Zdravko Čolić, Irina Kapetanović, Toše Proeski, Arsen Dedić, Frenki itd.\n^ sarajevo-x.com — Promijenjen naziv muzičke nagrade Davorin\nZvanična internet prezentacija (на језику: бошњачки)\nBalkan Media (на језику: бошњачки)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Indexi_(nagrada)&oldid=22129339”\nБосанскохерцеговачке музичке награде\nОва страница је последњи пут уређена на датум 10. септембар 2019. у 10:30 ч.


Nova zgrada i novi filmovi - RTV snima serijal igranih filmova\nRedakcija RTV Vojvodine obaveštava javnost da je u toku\nsnimanje igranog filma kratkog metra „Poslednja želja“.\nScenarije će režirati trinaest reditelja iz RTV, koje kroz ovaj serijal takođe želimo da vam predstavimo, zajedno sa njihovim kolegama iza svetla, tona, kamere, montaže, animacije, kompozicije i produkcije, navode u RTV.\nizvor: rtv.rs, agencije, foto: ilustracija, cottonbro, Pexels\nZavršena izgradnja nove zgrade RTV - za 1.500 zaposlenih: Emitovaće program na srpskom i još 15 jezika\nap vojvodina film Novi Sad


Policija u Sarajevu najavila proteste zbog blokade Kantona | MONDOBA\nSindikat policije Kantona Sarajevo donio odluku o ucescu na protestima\nPolicija u Sarajevu najavila proteste zbog blokade Kantona 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 18.01.2020. / 17:03 17:06\nAutor SRNA 18.01.2020. / 17:03 17:06\nUpravni odbor Sindikata policije Kantona Sarajevo učestvovaće na protestima, koje organizuje, koordinacija sindikata u kantonu.\nPolicija se priključuje protestima jer se zakonodavna i izvršna vlast ponašaju neodgovorno prema građanima, a samim tim i prema radnicima Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave policije.\nOdluka o učešću donesena je juče na sjedinici Sindikata MUP-a, jer kantonalna Skupština nije usvojila Odluku o privremenom finansiranju za period od 1. januara do 31. marta, čime je dovedena u pitanje isplata plata i drugih naknada.\nProtesti će biti održani nakon što odluku o tome donesu predstavnici sindikata na sastanku 20. januara, kojom će biti precizirane aktivnosti, dan i vrijeme održavanja protesta, navode iz Sindikata kantonalnog MUP-a.\nUkoliko protestima ne budu ostvareni sindikalni ciljevi, Upravni odbor Sindikat policije Kantona Sarajevo donijeće odluku o organizovanju štrajka, prenose federalni mediji.\nSindikat policije Kantona Sarajevo pozvao je predstavnike zakonodavne i izvršne vlasti u ovom kantonu da se uozbilje i otkoče blokirane procese da ne bi došlo do blokade u isplatama plata i drugih naknada koji se isplaćuju iz kantonalnog budžeta.\nSarajevo protesti policija


Politika privatnosti | ThatsLuck.com\nInformacije o obradi ličnih podataka od strane web lokacije Thatsluck.com\nOva web lokacija ne prikuplja lične podatke, rpozdravlja samo kolačiće onih koji nisu postavili preglednik da ih onemogući i IP adrese računara korištenih za preuzimanje softvera.\nTo je praktično sve, u skladu sa GDPR-om na snazi od 25., Ove informacije su napisane na najjednostavniji mogući način.\nSvatko tko želi da mi pomogne da je poboljšam je dobrodošao i može pisati Luigiju TaIamu, odgovornom za obradu i zaštitu podataka, na sljedeću adresu e-pošte: adm @thatsluck.com\nZa one koji su zainteresirani, evo detaljnijih informacija.\nOve informacije imaju za cilj da posjetitelja upoznaju sa stranicom ThatsLuck.com metode obrade ličnih podataka koji se na njega odnose, u skladu sa zakonodavnom uredbom 196/2003 („Kodeks o privatnosti“) i Uredba (EU) 2016/679 („GDPR“).\nStranica ThatsLuck.com prikuplja statističke podatke o navigaciji kako bi znao koliko posjetilaca prolazi na njegovim stranicama i IP adrese onih koji preuzimaju softver, ti podaci se ne otkrivaju nikome i koriste se samo za poboljšanje sadržaja stranice.\nObrada ličnih podataka vrši se primjenom elektroničkih postupaka i podrške za vrijeme koje je strogo neophodno za postizanje svrhe zbog kojih su podaci prikupljeni i, u svakom slučaju, u skladu s načelima zakonitosti, ispravnosti, neviška i relevantnosti prema važećem zakonodavstvu privatnost.\nThatsLuck.com mogu koristiti takozvane društvene dodatke. Društveni dodaci su posebni alati koji vam omogućavaju da integrirate funkcije društvenih mreža direktno u web lokaciju (npr. "Sviđa mi se" funkcija Facebooka).\nSvi dodaci na web lokaciji označeni su odgovarajućim logotipom u vlasništvu referentne platforme (npr. Facebook, Google, Twitter, YouTube, Amazon).\nKada posjetite stranicu web lokacije i komunicirate s dodatkom, odgovarajuće informacije se prenose iz preglednika izravno na ciljnu platformu i pohranjuju ih.\nZa informacije o svrhama, vrsti i metodama prikupljanja, obrade, upotrebe i čuvanja ličnih podataka na spoljnoj platformi, kao i o načinima na koje možete ostvariti svoja prava, obratite se politici privatnosti koju je usvojila pojedinačna web lokacija.\nThatsLuck.com sadrži veze do vanjskih web mjesta: očito nije odgovoran za tretman privatnosti ovih web mjesta.\nSubjekti na koje se gore navedeni lični podaci odnose, imaju pravo da svoja prava ostvaruju na način i u granicama utvrđenim važećim zakonodavstvom o privatnosti i imaju pravo da zahtevaju:\npristup (mogu zatražiti potvrdu o tome obrađuju li se podaci koji se odnose na njih, kao i dalja pojašnjenja o informacijama navedenim u ovoj Obavijesti, kao i da bi sami primili podatke, u granicama razumnosti);\nispravljanje (mogu zatražiti ispravku ili dopunu podataka koje su nam dostavili ili u svakom slučaju u našem posjedu, ako su netačni);\notkazivanje (mogu zatražiti brisanje podataka koje je web lokacija stekla ili obradila);\nopozicija (mogu se suprotstaviti obradi njihovih podataka u bilo koje vrijeme);\nprenosivost (mogu tražiti da prime svoje podatke ili da ih prenesu drugom vlasniku koji su oni naznačili, u strukturiranom formatu, koji se obično koristi i koji se može čitati pomoću automatskog uređaja). Dalje, shodno čl. 7, par. 3, GDPR, pravo na povlačenje pristanka može se ostvariti u bilo koje vrijeme, ne dovodeći u pitanje zakonitost tretmana na osnovu prethodno dane saglasnosti.\nNapokon, posjetitelji imaju pravo podnijeti žalbu Nadzornom tijelu, koje je u Italiji jamac za zaštitu osobnih podataka.\nAko posjetitelji primijete da nešto nije u redu, mogu upozoriti kontrolora i on će poduzeti odgovarajuće mjere što je prije moguće.\nMoguće stupanje na snagu novih sektorskih propisa, kao i stalno ispitivanje i ažuriranje usluga korisniku, mogli bi dovesti do potrebe za promjenom metoda i termina opisanih u ovoj Obavijesti.\nStoga je moguće da ovaj dokument vremenom može doživjeti promjene.\nSve izmjene ove Obavijesti objavit ćemo na ovoj stranici i, ako su relevantne, obavijestit ćemo vas vidljivijim obavještenjem.\nPrethodne verzije ovih informacija u svakom će slučaju biti arhivirane kako bi se omogućilo savjetovanje.\nPročitajte takođe ► politika kolačića


Za 15. evropsko proljeće - BIGportal.ba\nZa 15. evropsko proljeće\n3 Decembra, 2020 3 Decembra, 2020 0491\nNa stadion “Rajko Mitić” dolazi Keln, znatno oslabljen povredama i suspenzijama, toliko da je jedva sastavio startnu postavu od seniora.\nIpak, niko ne sme da potceni nemačkog predstavnika, iako je Crvenoj zvezdi potreban bod da prođe u nokaut fazu Lige Evrope iza Arsenala, a ispred još BATE Borisova.\nPromrzlina, vazduh para grla oko 40.000 ljudi…\nI onda “eksplozija” u 22. minutu. Krstičić je dao loptu “ispod” zemlje, Rodić idealno video Srnića, a dete crveno-belih postiglo gol vredan evropskog proleća posle 25 godina, ukupno 14. u klupskoj istoriji.https://www.youtube.com/embed/_37PxyHFT-o\nMnogi su bili spektični u to vreme, govoreći da je ta sezona bila incident, ali ispostavilo se da nije…\nNa današnji dan, tri godine kasnije, Crvena zvezda u “CV”-iju ima dve Lige šampiona, a ove i Ligu Evrope, koja je čini više po meri, bez obzira na to što mnogi i dalje žude za elitom.\nI opet igra za evropsko proleće, a rival je – pogađajte, iz Nemačke.\nNa “Marakanu” stiže Hofenhajm, ozbiljan tim koji “štuca” u Bundesligi, ali ne i u Ligi Evrope.\nOstvario je sve četiri pobede u L grupi, primio samo jedan gol i obezbedio šesnaestinu finala, od čega Zvezdu može samo čudo da spreči.\nMeđutim, teoriju bi trebalo potvrditi na terenu, pa što ne i pojuriti prvo mesto, iako deluje da je nerealno zbog pobede Hofenhajma 2:0 u prvom susretu.\nNa prvi pogled Keln i Hofenhajm imaju dosta sličnosti, osim da su crveno-beli sada rasterećeniji i ne igraju meč “do or die”.\nNeophodan je bod timu Dejana Stankovića da osigura jubilarno 15. proleće pod okriljem UEFA takmičenja i dodatno piše klupsku istoriju.\nKoliko je takav poduhvat težak za klubove sa ovih prostora, čak i u doba stare i velike države, govori i to da zagrebački Dinamo, Partizan i Hajduk iz Splita zajedno imaju manje evropskih proleća od Crvene zvezde.\nPred Zvezdom je utakmica za uživanje, u ne baš idiličnom ambijentu bez publike i u hladnoći, ali isto će biti i gostima iz Zindshajma.\nČak i poraz vodi dalje crveno-bele ukoliko Liberec ne pobedi u Gentu, o čemu niko iz redova prvaka Srbije ne razmišlja, ali upravo zato mogu da budu rasterećeniji.\nUprkos tome što Dejan Stanković ima probleme da sastavi ekipu zbog koronavirusa (Rodić, Vukanović), čega je i sam svestan pomenutih navoda.\n“Opet smo u deficitu sa igračima. Ne želim da to bude alibi. Gledaćemo da na terenu budemo još jači nego što smo bili. Ali, ne prija kada se dan pred utakmicu iznenada nešto desi. Siguran sam da ćemo izvući maksimum, jer nam ova utakmica donosi mnogo“, rekao je Stanković u najavi utakmice.\nŠta izdvaja ovaj meč od ostalih evropskih u ovoj sezoni?\nSam plod – evropsko proleće.


Novih 26 pozitivnih: Povećanje broja obolelih od korone u Zlatiborskom okrugu | Novosti.RS\nNovih 26 pozitivnih: Povećanje broja obolelih od korone u Zlatiborskom okrugu\nsreda, 01. 07. 2020. u 15:00\nOd početka epidemije do danas ukupno je potvrđeno 494 slučajeva infekcije virusom kovid 19\nUŽICE - Najveći grad zapadne Srbije i dalje beleži povećanje broja obolelih: u ovdašnji Zavod za javno zdravlje pristigli su zaostali rezultati analiza iz prethodnih dana: Užice beleži novih 26 pozitivnih slučajeva, Sjenica 11, Čajetina 11, Požega 7, Nova Varoš 3, Bajina Bašta , Kosjerić i Priboj po 2 i Prijepolje 1.\nOd početka epidemije do danas ukupno je potvrđeno 494 slučajeva infekcije virusom kovid 19 u Zlatiborskom okrugu.\nBEZ ZARAŽENIH: Iz ovih mesta u Srbiji danas stižu lepe vesti\nčetvrtak, 13. 08. 2020. u 16:45\nMNOGO TURISTA – MNOGO I SMEĆA: Čuvari Vlasine ne dozvoljavaju zagađenje\nčetvrtak, 13. 08. 2020. u 16:43\nčetvrtak, 13. 08. 2020. u 14:25


Za sada bez dogovora sa Živkovićem - Fudbal, Reprezentacija\nZa sada bez dogovora sa Živkovićem\nAleksandar Milosavljević 05.04.2013., 13:27\nPre nekoliko dana pojavila se informacija da je Fudbalski Savez Srbije stupio u kontakt sa mladim i talentovanim Rišairom Živkovićem, kako bi ovaj fudbaler eventualno zaigrao za reprezentaciju Srbije.\nDa su razgovori vođeni potvrdio je i Rišairov očuh Ljubiša Marković ali je dodao da za sada nije postignut dogovor zato što kadetska selekcija nije obezbedila plasman na evropsko prvenstvo.\n„Tačno je da smo razgovarali o tome da Rišairo igra za Srbiju. Tačnije, dogovorili smo se da nastupa za kadetsku selekciju na Prvenstvu Evrope, ali obzirom da se kadeti nisu plasirali na evropsku scenu od dogovora, za sada, nema ništa“ rekao je Marković, za Sportski žurnal.\nOn je takođe dodao da dogovor nije postignut ni oko njegovog nastup za godinu dana stariju selekciju.\n„Zaista ne znam ništa o tome, ta informacija nije tačna. Naš razgovor sa Savom Miloševićem se svodio na eventualni nastup za selekciju kadeta. Što se mene lično tiče voleo bih da on igra za Srbiju, , ali odluka je isključivo na njemu.“ zaključio je Marković.\nPrethodna vest Svi ginu protiv Partizana\nSledeća vest Nejmar skida paučinu\nSvi ginu protiv Partizana\nNejmar skida paučinu


Jagoda u pradajzu?! – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nJagoda u pradajzu?!\nBy Jelena Đurović / 09. 09. 2016.\nŠok i nevjerica sačekali su Beograđanku Ivanu M. (28) iz Borče kad je paradajz koji je kupila u lokalnoj prodavnici krenula da siječe za salatu. Umjesto uobičajenog crvenog srca u unutrašnjosti ove povrćke je zatekla nešto što dosad nije vidjela. I nije jedina.\n– Gle jagoda! – viknula je iznenađena Ivana kad je shvatila da ono što se nalazi u jezgru neodoljivo podsjeća na slatku crvenu voćku.\nOna za “24 sata” kaže da se nije usudila da proba neobičnu “jagodu”, ali da je na dodir jezgro bilo mekano, prekriveno sitnim dlačicama, koje objektiv njenog fotoaparata, nažalost, nije mogao da uhvati – ali su jezive. Od tri paradajza, koliko je kupila, u dva je našla ovu “dlakavu jagodu”.\n– Ja sam u šoku. Mislila sam da sam kupila paradajz, a onda sam shvatila da nemamo pojma ni šta kupujemo ni šta jedemo. Izgleda da je danas stvarno sigurno samo domaće – poručuje razočarana Beograđanka.\nIz Nacionalne organizacije potrošača za “24 sata” kažu da ne mogu da tvrde o čemu se radi, ali da ovakve izmjene u voću i povrću najčešće znače da je genetski modifikovano.\n– Ovde se sigurno ne radi o starom, organskom zrnu, već je najverovatnije genetski modifikovano. Unutra ne bi trebalo da je zaista jagoda već samo tako izgleda – objašnjava Goran Papović, predsjednik ove organizacije.\nIz lanca radnji u kojoj je beograđanka kupila voćku kažu da ne znaju tačno porijeklo paradajza, te da je za to zadužen dobavljač.\n– Više od pola godine sarađujemo sa istim dobavljačem, i za sad nismo imali ni jednu pritužbu na kvalitet. Ranije smo imali problema sa dobavljačima, ali smo sada jako zadovoljni. Ne znam da li imaju sertifikat da hrana nije GMO – kaže direktor lanca Goran Dragičević.\nGacko – motornom pilom na sugrađanina\nSvjetska premijera filma “Na mliječnom putu”


Zaključci Gradskog štaba za vanredne situacije Grada Smedereva doneti 22.03.2020. - SDPlus\nZAKLJUČCI SA SASTANKA STRUČNO-OPERATIVNOG TIMA GRADSKOG ŠTABA ZA VANREDNE SITUACIJE, ODRŽANOG 22.MARTA 2020. GODINE\nSastanak je otvorila dr Jasna Avramović, komandant Gradskog štaba za vanredne situacije. Tema štaba je bila održavanje higijene haustora – ulaza zgrada. Dejan Milenković, član Gradskog veća je upoznao članove stručnog operativnog tima da je izvršena dezinfekcija 250 ulaza zgrada. Takođe je izvršena i dezinfekcija vrata, podova, lifta, stepeništa ka podrumu i stepeništa ka prvom spratu. Dezinfikovana su i pojedina autobuska stajališta. Ostalo je još 120 zgrada za dezinfekciju, a od ponedeljka će se vršiti redovno dezinfikovanje.\nDirektor JKP Vodovod, Srđan Stojković je potvrdio da može da dostigne proizvodnju natrijum-hlorida do 1 kg i dostavlja građanima preko mesnih zajednica.\nDirektorka JKP Zelenilo i groblja, Violeta Maksimović je obavestila stručno operativni tim da to preduzeće redovno vrši pranje ulica i da poseduje 2 velike i 1 malu cisternu.\nNalaže se gradu Smederevu da kupi određeni broj pumpi (20) za potrebe dezinfekcije zgrada.\nNalaže se gradu Smederevu da kupi određeni broj zaštitnih odela za dezinfekciju.\nNa satanku stručno operativne grupe odlučeno je se da se kompletni hodnici zgrada dezinfikuju.\nNalaže se Srđanu Stojkoviću, direktoru JKP Vodovod da dostigne proizvodnju natrijum-hlorida do 1 kg, a da time ne ugrozi primarnu proizvodnju.\nNalaže se Srđanu Stojkoviću, direktoru JKP Vodovod da preko predsednika mesnih zajednica i mesnih kancelarija organizuje raspodelu natrijum-hlorida.\nNalaže se gradu Smederevu da kupi 5 tona soli za proizvodnju natrijum-hlorida.\nNalaže se Brančetu Stojanoviću da u saradnji sa članicom veća za poljoprivredu, Jovanom Lukić, sprovede anketu o tome ko od predsednika mesnih zajednica i mesnih kancelarija može da obezbedi atomizere.\nOBAVEŠTENJE O DISTRIBUCIJI SREDSTVA ZA DEZINFEKCIJU DVORIŠTA\nGradski štab za vanredne situacije Grada Smedereva obaveštava građane da će JKP Vodovod u saradnji sa predsednicima mesnih zajednica i šefovima mesnih kancelarija distribuirati dezinfikaciono sredstvo za dezinfekciju dvorišta.\nNAREDBA O ZABRANI BORAVKA U SVIM PARKOVIMA I NA JAVNIM POVRŠINAMA NAMENJENIM ZA REKREACIJU I SPORT\nGradski štab za vanredne situacije grada Smedereva, na svojoj 130. telefonskoj sednici, održanoj 22. marta 2020. godine, doneo je naredbu da se u potpunosti zabranjuje boravak u svim parkovima i na javnim površinama namenjenim za rekreaciju i sport.\nRADNO VREME TRGOVINA U SKLADU SA POLICIJSKIM ČASOM\nNa osnovu donete odluke koja se odnosi na ograničavanje radnog vremena sa potrošačima u maloprodajnim objektima tokom trajanja vanrednog stanja, trgovci moraju da usklade radno vreme sa policijskim časom koji traje od 17,00 do 05,00 časova.


Tumbaković tvrdi da je Crna Gora zaslužila više! - Sportske.net\nTumbaković tvrdi da je Crna Gora zaslužila više!\nDesetak minuta delilo je selekciju Crne Gore od velikog boda protiv objektivno kvalitetnije reprezentacije Poljske, ali su ''Sokolovi'' i ovoga puta poklekli u finišu.\nPosle odličnog starta u kvalifikacijama za Mondijal, pobeda nad Kazahstanom i Danskom i remija u Rumuniji, reprezentacija Crne Gore je vezala dva uzastopna poraza, ali je i dalje ostala na drugom mestu na tabeli.\nIpak, ono što je prilično bolno za ljubitelje fudbala u Crnoj Gori, jeste i to što su i u Jermeniji (3:2) i sinoć protiv Poljske u Podgorici (2:1) bili blizu boljih rezultata, ali su u završnicama tih mečeva ostajali praznih šaka.\nPosle duela sa Poljacima, selektor reprezentacije Crne Gore Ljubiša Tumbaković nije imao mnogo toga da zameri svojim igračima, ali ne krije da rezultatom nije zadovoljan.\n''Mislim da smo zaslužili više, da je remi realniji rezultat. Pobedila je ekipa koja ima veliku grupu igrača, od kojih mnogi imaju svetsku reputaciju, i to je bila prevaga, a ne timska igra", naglasio je Tumbaković, a prenose ''Vijesti''.\nCrna Gora sinoć je bila veoma oslabljena, Tumbaković nije mogao da računa ni na prvu zvezdu tima, Stevana Jovetića, ali ne želi da traži bilo kakav alibi za neuspeh.\n"Mi smo puno toga napravili. Neću da pričam da smo oslabljeni, reprezentacija ne može da bude oslabljena. Ovaj tim se nije obrukao ni na jedan način. Igrači su pokazali su htenje, borbenost, disciplinu...\nBilo je i grešaka, ali su naučene lekcije iz prethodne utakmice, što je dobro. A reprezentacija i igrači kao što su poljski kažnjavaju greške.\nMogli smo da budemo kvalitetniji sa igračima koji nisu bili sa nama. To nije alibi, već realnost. Kakav autoritet imaju Levandovski i Glik, i kod sudija, i u igri svog tima...", objašnjava Tumbaković.


RNIDS Case Study | Pomoću KEMP-a do uvek dostupnih servisa\nSHOPGROUP CASE STUDY\nUVEK DOSTUPNI I BEZBEDNI SERVISI\nInvesticija u moderne tehnologije omogućava izgradnju i održavanje DNS sistema i sistema za registraciju internet domena kako bi korisnici usluga RNIDS-a imali bezbedne i dostupne servise.\nOTKLONJENO USKO GRLO\nTehnološki napredno preusmeravanje korisnika na najmanje opterećenu lokaciju unutar IT infrastrukture omogućilo je otklanjanje uskog grala u radu infrastructure.\nOPTIMALAN ODNOS CENE I PERFORMANSI U IZBORU REŠENJA\nVeća skalabilnost i fleksibilnost u radu infrastrukture, ključni servisi rade u active-active režimu, dostupan i stabilan rad servisa kao garancija za pružanje usluga bez prekida zahvaljujući KEMP Virtual LoadMaster-u.\nPomoću KEMP-a do\nInstalacija KEMP load balancer-a u Fondaciji „Registar nacionalnog internet domena Srbije” obezbeđuje maksimalnu dostupnost ključnih servisa koje RNIDS pruža svojim korisnicima\nSistemi RNIDS-a obrađuju više od 300 miliona DNS upita svakoga dana i obezbeđuju korisnicima razmenu elektronskih poruka i pristup Web stranama na .RS i .срб domenima. Naš zadatak je da servisi RNIDS-a, pre svega DNS sistem i sistem za registraciju naziva domena, budu uvek dostupni i bezbedni.\nOd osnivanja RNIDS-a, 2008. godine, do danas naši DNS servisi bili su dostupni 100 posto vremena, ali takav rezultat zahtevao je dodatne napore i posebnu pažnju IT tima i partnera. Razvoj nove aplikacije za registraciju naziva internet domena i unapređena hardverska infrastruktura predstavljali su osnov za stvaranje još stabilnijeg okruženja, koje nam garantuje dostupnost veću od 99,99 posto vremena.\nJoš tokom projektovanja novog softvera za registraciju naziva domena shvatili smo da, i pored redundantne infrastrukture, limitirajući faktor može biti činjenica da bi samo jedna aktivna instanca predstavljala usko grlo, što bi uticalo na kvalitet naših servisa. Zbog toga je nov sistem projektovan i realizovan tako da je moguće imati aktivan sistem na više različitih lokacija, a da se korisnici, u zavisnosti od opterećenja i raspoloživih resursa, usmeravaju ka najmanje opterećenoj lokaciji.\nIZBOR REŠENJA I PROCES IMPLEMENTACIJE\nU toj fazi razmatrali smo mogućnost nabavke nekih poznatih i skupljih rešenja. Uz pomoć dugogodišnjeg partnera, kompanije COMING – Computer Engineering, izabrali smo proizvod koji u potpunosti zadovoljava potrebe RNIDS-a. KEMP Virtual LoadMaster ne samo da zadovoljava potrebnu funkcionalnost već nam omogućava i veću fleksibilnost i skalabilnost, uz odlične performanse.\nU saradnji sa COMING-om implementirane su dve instance KEMP load balancer-a, što je omogućilo da naši ključni servisi rade u active-active režimu. Na taj način osigurali smo visok stepen dostupnosti i stabilno funkcionisanje servisa, čak i tokom redovnog održavanja ili u slučaju otkazivanja dela opreme. KEMP je u ovom trenutku osnovni deo naših sistema za registraciju naziva domena i omogućava nam da korisnicima garantujemo neprekidno pružanje kvalitetne usluge.\nKEMP Virtual LoadMaster jednostavan je za implementaciju i upravljanje. Bilo je potrebno manje od pola dana za instalaciju i konfigurisanje, kroz jednostavan i intuitivan Web interfejs. Činjenica da je baziran na virtuelnoj infrastrukturi omogućava nam da, u zavisnosti od potreba i opterećenja, prilagođavamo potrebne resurse.\nBEZBEDNIJA KOMUNIKACIJA SA KORISNICIMA\nTakođe, sprega KEMP-a sa firewall uređajima omogućila nam je stvaranje višeslojnog sistema za zaštitu servisa i aplikacija. KEMP nam je, osim distribucije (balansiranja) saobraćaja na različitim mrežnim nivoima, omogućio i bezbedniju komunikaciju sa korisnicima kroz podršku za SSL protokole, rasterećujući servise i aplikacije zahtevnog kriptovanja/dekriptovanja podataka koji se razmenjuju.\nOsim podizanja kvaliteta usluga i ravnomernijeg korišćenja resursa, KEMP load balancer daje nam i veću fleksibilnost u planiranju, tako da već razmatramo mogućnost proširenja upotrebe KEMP-a i na servise koji se nalaze van sistema RNIDS-a.\npripremio Žarko Kecić,\nvodeći stručnjak za ICT u RNIDS


Korona virus u Češkoj: Zašto ima toliko zaraženih i šta je sve pošlo po zlu\nPočetna/BBC vesti/Korona virus: Kako će se lični kontakt promeniti kada jednom Kovid-19 bude pod kontrolom\nKorona virus i odnosi\nU uobičajenoj nedelji je teško izbrojati koliko puta dolazimo u fizički kontakt sa drugim ljudima.\nMnogima koji se izoluju sami ovo je možda najduži period u životu u kojem su prošli bez ljudskog dodira kože na kožu.\nEkstremno distanciranje koje sada vidimo je, moglo bi se nadati, privremena promena.\nAli kako sve više zemalja počinje da ukida mere zaključavanja, suočavamo se sa problemom kako da se vratimo u stvarnost.\nKako komuniciramo jedni sa drugima na način koji nas čuva, ali ne vređa?\nKorona virus: Istorija pandemije i da li smo ovu mogli da predvidimo\nMesecima smo vežbali socijalno distanciranje, držeći se najmanje dva metra jedni od drugih, izbegavajući dodirivanje zajedničkih površina i potiskujući kašljanje i kijanje.\nBilo je teško prekinuti celo životno iskustvo naučenih društvenih normi koje pokazuju uljudnost ili naklonost: u mnogim kulturama rukujemo se kada pozdravljamo nove ljude, grlimo one do kojih nam je stalo ili pružamo ruku, doslovno, onima kojima je to potrebno.\nSada se spremamo da ponovo krenemo u svet, možda će sve te ukorenjene navike morati da prestanu.\nDvostruki vazdušni poljubac koji su voleli Francuzi mogao bi biti vektor prenosa; topli zagrljaj Italijana potencijalno suviše opasan.\n„Osećajno” ponašanje u celini može prestati da bude prihvatljivo, a sa njim bi se moglo promeniti sve što smo saznali o svetu koji je obično pun fizičkih kontakata.\nBiće teško nositi se sa tim, kaže Robin Danbar, profesor emeritus evolucione psihologije na Univerzitetu Oksford.\n„Fizički kontakt je deo mehanizma koji koristimo za uspostavljanje odnosa, prijateljstva i porodične pripadnosti”, kaže on.\nSve to potiče iz naše istorije kao primata, kada milovanje dlakave kože pokreće endorfinski sistem u našem mozgu, zbog čega se osećamo ugodno i pozitivno.\nMožda će nam biti ugodnije da držimo ljude na distanci kada ih pozdravljamo\nI verovatno će doći do zabune i zabrinutosti dok pokušavamo da se prilagodimo novoj normalnoj situaciji.\n„Taktilno dodirivanje ili šaputanje na uvo ljudi verovatno će nestati na neko vreme”, kaže Keri Kuper, profesor organizacione psihologije i zdravlja u Mančesterskoj poslovnoj školi.\n„Komunikacija će biti malo komplikovanija i kao posledica toga manje nijansirana.\nLjudi mogu pogrešno protumačiti stvari jer vi nećete imati slati signale kao obično”.\nMeđutim, već vidimo načine na koje bi naš novi socijalno dinstancirani svet mogao da funkcioniše, primenjujući ponašanja iz televizijskih programa koje konzumiramo tokom zaključavanja.\nEmisije širom sveta prikazuju kako njihovi voditelji sede na distanci od svojih kolega, što pojačava važnost i prihvatljivost boravka na daljini.\n„Svi zaista primenjuju ideju da su odvojeni, ali zajedno”, kaže Erika Hjudžis, akademska voditeljka za nastupe na Univerzitetu u Portsmutu.\nPodrška u očuvanju mentalnog zdravlja\n„Za tebe #VažnoJe”: Mesto za podršku i razgovor o mentalnom zdravlju\nSuprotno tome, prepoznajemo promenu percepcije kada gledamo programe proizvedene pre socijalnog distanciranja.\nNelagoda u stomaku na pretrpane scene smeštene u barovima, noćnim klubovima i tržnim centrima priznanje su da se naš mozak preoblikuje kako bi prihvatio udaljenije društvene prakse.\nTo odražava širu zabrinutost širom sveta o rizicima povratka u socijalni kontakt.\nPrema istraživanju anketara Ipsos-Morija, samo sedam odsto Britanaca želi da se zatvorena preduzeća ponovo otvore ako virus nije u potpunosti suzbijen, dok se sedamdeset odsto snažno protivi vraćanju u normalu.\nOtkrili su da se isti osećaj ogleda i drugde: šezdeset odsto Australijanaca i Amerikanaca, sedamdeset odsto Kanađana, polovina Francuza i Brazilaca i četvrdeset odsto Kineza ne želi da ponovo otvori društvo dok se virus ne savlada.\n„Nedavna pandemija promenila je sve što znamo, posebno o tome kako ostajemo socijalno povezani”, kaže Bavna Jani-Negandi, klinička psihološkinja u privatnoj praksi.\n„Ljudi su odgovorili na izazov i pokušali da na kreativan način održe društvene veze, ali u isto vreme je bilo drugačije i može biti teško prilagoditi se novim načinima da se bude društven”.\nSaveti za ljubljenje\nTolike promene u životu sada se nazivaju „bez presedana”.\nKao prvo, u martu je francuski ministar zdravlja savetovao građane da prestanu da se ljube zbog Kovida-19. U stvari, bili smo ovde i ranije.\nU stvari, ovo smo već videli – U Engleskoj u 15. veku, kralj Henri VI zabranio je ljubljenje nastojeći da zaustavi širenje bubonske kuge.\nOdbojnost bliskog kontakta sa nekim ko ima infekciju ima i tamniju stranu.\nOtkad se HIV/AIDS prvi put pojavio, postoji velika stigma protiv onih koji su bili pozitivno testirani na virus.\nMnogi ljudi su se bojali da mogu dobiti HIV/AIDS čak i rukovanjem, uprkos dokazima da se radi o polno prenosivoj infekciji.\nU tom kontekstu se pokojna princeza Dajana rukovala sa pacijentom koji se lečio od HIV/AIDS-a u londonskoj bolnici Midlseks 1987. godine, u pokušaju da se izbori sa stigmom.\nSlično tome, oboleli od tuberkuloze doživljavaju predrasude u različitim oblicima širom sveta, uključujući mere prekomerne distance, a postoji i duga globalna istorija da ljudi koji imaju gubu bivaju proterani.\nStavovi se vremenom menjaju usklađenim kampanjama rušenja mitova, tako da mnogi, na primer, ne bi dvaput razmislili da prihvate nekoga ko je HIV pozitivan.\nKada je pokojna princeza od Velsa uhvatila za ruku pacijenta sa HIV-om u bolnici, pomoglo je da se otkloni neka stigma oko bolesti\nAko i kada se pojavi dugo očekivana vakcina protiv koronavirusa i fizički kontakt sa onima izvan „mehurića” našeg neposrednog domaćinstva postane siguran, koliko će trajati naši novi stavovi o dodiru?\n„Sumnjam da će doći do promene u kratkom roku, ali vremenom će se oni istrošiti”, kaže Danbar.\nPočetni strah i odbojnost od bliskog ličnog kontakta verovatno će ustupiti mesto praksama u kojima učestvujemo od rođenja.\nRukovanje je paradigma po kojoj ćemo najverovatnje spoznati promene, a medijski naslovi već pišu o njegovom kraju.\nAli to je možda preuranjeno, smatra Danbar. „Rukovanje nam je ukorenjeno”, kaže on. „Ljudima će biti vrlo teško da ne ispruže ruku”.\nTo je nešto sa čim je Kuper saglasan.\n„Uopšte ne vidim zamenu za rukovanje u bliskoj budućnosti”, kaže on. Isprobani su različiti pokušaji, uključujući dodirivanje stopala i laktova, ali njihova performativno neugodna priroda znači da možda neće dugo trajati.\nBol zbog gubitka\nIako su usvojeni načini pozdravljanja sa minimalnim kontaktima, to možda neće umanjiti bol zbog onoga što smo izgubili.\nKada je kupovala namirnice, Hjudžizovoj je bilo teško da priguši fizički impuls da pozdravi nekoga za koga zna da je u blizini. „Gotovo je nešto bolno u tome što ne prelazimo tu liniju, iako znamo da to ne bismo smeli”, kaže ona.\nOna to poistovećuje sa tugom, ne zbog gubitka prijatelja, već gubitka nečeg važnog u vezi sa našom vezom.\n„Mislim da gubimo smisao da znamo šta da radimo sa tim osećajem kada želite da odete i prirodno zagrlite nekoga”, kaže ona.\nA strah od nepoznate, nevidljive pretnje održavaće nas da osećamo tu zabrinjavajuću emociju.\n„Možemo da promenimo način povezivanja sa drugima i da pristupimo oprezno, u zavisnosti od našeg iskustva sa pandemijom i njenog uticaja na nas pojedinačno”, kaže Jani-Negandi.\nPre nego što oplakujemo ono što se može izgubiti, vredi razmisliti o tome šta bismo mogli dobiti.\nMožda će prvi poljubac biti snažniji jer poprima novi značaj.\nAvioni, koji su u škripcu da zarađuju na cenama, mogu postati podnošljiviji kako se ponovo budu razmatrale norme oko ličnog prostora. Zagrljaji podrške značiće više kada budete morali razmisliti kome ćete ih dati, a isto tako će ljubazna ruka na ramenu biti prožeta sa više značenja.\nHjudžizova predviđa budućnost u kojoj svoje društvene grupe delimo na unutrašnji krug onih sa kojima se osećamo ugodno i voljno da dodirnemo i na spoljni krug prema kojima smo obazriviji.\n„To bi moglo da poveća značaj dodira kada konačno do njega dođe”, kaže ona.\n„Pomeriće se sa onoga što je sada u zapadnom društvu veliko, što je kao pozdrav, više kao potvrda.”\nPribližavanje dovoljno da šapnete na nečije uvo zahteva određeni stepen intimnosti koji se sada može smatrati čudnim\nTo ne znači da će tranzicija biti laka. „Biće srceparajuće.\nMnoge kulture imaju zaista lepe načine povezivanja koji ne uključuju dodir”, kaže Hjudžizova.\n„Ali da se zameni nešto tako simbolično kao zagrljaj ili poljubac u obraz, mislim da će biti potrebna nova koreografija”.\nŠto se tiče alternativnih pozdrava, Hjudžizova, koja dolazi sa američkog juga, računa da već imamo gotovu zamenu za pozdrav: mahanje i klimanje glavom na koje nailazi kada se vozi dugim seoskim putevima do kuće svojih roditelja, čini da se oseća dobrodošlom.\n„Možeš da izađeš iz automobila”, kaže ona.\nMože li se korona virus uništiti UV zracima\nZa one koji brinu zbog nedostatka fizičkog kontakta koji nas lišava nečeg urođenog, Danbar ima nekoliko reči nade.\n„Dodir nije jedini mehanizam koji se koristi za fizičko vezivanje”, kaže on. Evolucija od naših dalekih predaka primata dala nam je nove načine da osetimo vezu sa drugima koji takođe pokreću endorfine.\n„To su stvari poput smeha, pevanja, plesanja, pričanja priča, verskih rituala i tako dalje”, kaže on – „stvari koje koristimo u svakodnevnim društvenim interakcijama”.\nDakle, iako još neko vreme moramo biti oprezni u vezi sa fizičkim kontaktom, boravak na fizičkoj udaljenosti ne mora značiti da se ne možemo osećati blisko.\nNauka i virus korona: Istraživanja naučnice iz Bosne koja bi mogla da nam spasu srca


PressReader - Poslovni Dnevnik: 2016-06-15 - LinkedIn kupljen nakon izgubljene bitke s konkurentima\nLinkedIn kupljen nakon izgubljene bitke s konkurentima\nPoslovni Dnevnik - 2016-06-15 - SVIJET - ANA MARIA FILIPOVIĆ GRČIĆ\nAnalitičari smatraju da je softverski div izgubio utrku s Appleom i Googleom, pa izlaz traži u aplikacijama i računalnim uslugama\nNakon što je softverski div Microsoft u ponedjeljak kupio poslovnu društvenu mrežu LinkedIn za 26,2 milijardi dolara ili 196 dolara po dionici, krenula su predviđanja da bi u sektoru tehnoloških kompanija moglo doći do velikih promjena. Naime, zbog dominacije društvenih mreža poput Facebooka, sljedeće udruživanje moglo bi biti ono Googlea i Twittera, poručuju iz međunarodne investicijske Saxo banke.\nIako je Microsoftov posljednji potez, kupnja LinkedIna, od jednog dijela javnosti dočekan na nož s obzirom da je Microsoft u posljednjih nekoliko godina zaredao nekoliko promašenih akvizicija, u pozadini spajanja s najpoznatijom poslovnom društvenom mrežom ipak stoji sasvim logična brojka od 435 milijuna aktivnih korisnika. Dobar pokazatelj kome će ova akvizicija više ići na ruku je činjenica da je po objavi vijesti cijena dionice LinkedIna skočila gotovo 50 posto, a Microsofta pala za 3,3 posto. Svi se slažu da je Microsoft dovoljno likvidan da akviziciju iznese bez većih poteškoća jer i kada se u obzir uzme postojeći dug od 46 milijardi dolara - još uvijek imaju više od 70,5 milijardi dolara u bilanci, prenosi Financial Times. No, LinkedInovih je 14 godina ipak proteklo uglavnom nemirno. Primjerice, prošlogodišnji prihodi kompanije iznosili su gotovo tri milijarde dolara, uz istovremeno ostvaren gubitak od 166 milijuna dolara. U veljači ove godine iskusili su prilične financijske trubulencije kad je samo u jednom danu vrijednost dionice kompanije pala za više od 40 posto brišući tako 11 milijardi dolara tržišne vrijednosti. Postavlja se pitanje zašto Microsoft čije je ulaganje prije tri godine od sedam milijardi dolara u Nokijinu diviziju mobitela završilo fijaskom sada kupuje kompaniju koja nema najsjajnije financijske rezultate. Odgovor leži u činjenici da Microsoft gubi utrku od Applea i Googlea te se okreće aplikacijama i uslugama povezani-\nma sa operacijskim i mobilnim sustavima.\nTwitter je sljedeći\nPovezivanjem s LinkedInom Microsoft planira veći broj korisnika privoliti na vlastite proizvode poput Cloud usluga, odnosno korisnicima ponuditi kvalitetniju organizaciju radnog vremena i zadataka. Satya Nadella, Microsoftov izvršni direktor, poručio je za FT da od spajanja s LinkedInom očekuju povećanje poslovne produktivnosti. Microsoftovi se investitori nadaju da je kompanija ovaj put u pravu. Microsoftova odluka o preuzimanju LinkedIna možda je prva u nizu ovogodišnjih velikih akvizicija među tehnološkim divovima, a Google i Twitter mogli bi biti sljedeći, smatraju u Saxo banci. “Jednako kao i LinkedIn, dugoročno je teško zamisliti Twitter kao samostalnu tvrtku s obzirom na dominaciju Facebooka s više od 1,4 milijardi korisnika, dok Twitter još uvijek značajno zaostaje s oko 350 milijuna korisnika”, kaže Peter Garnry, rukovoditelj sektora za trgovanje dionicama.\nU Saxo banku smatraju da je sada na redu spajanje Googlea i Twittera


Neka mrtve ne diraju\nSa višespratnice u izgradnji čuju se snažni udarci čekićem, a majstori se glasno dovikuju na albanskom jeziku. Ispod njih, juče, lipljanski Srbi traže grobove svojih pokojnika, na groblju, gde su se pre dve noći, čuli udarci kojima je razbijeno i polomljeno devetnaest srpskih nadgrobnih spomenika. Između tih noćnih rušitelja i ovih dnevnih graditelja stoji, nad potpuno srušenim grobom svojih roditelja Dojčin Кostić. Tih, smiren, zamišljen, sa emocijama svedenim na meru gradskog čoveka.\nŽivojin Rakočević, Politika\nLipljansko groblje između noćinih rušitelja i dnevnih graditelja (Foto Ž.Rakočević)\n,, Jedino tuga, nema mržnje, nema očaja... Mnogo je zla ovde učinjeno, previše smo oguglali. Imali smo previše ubistava, paljevina, stresova. Ovaj spomenik je bio nešto malo lepši, pa im je padao oči. Gađali su ga pre sedam meseci kamenjem. Polomili su krst, popravili smo ga, sada već nema šanse da se podigne. Ali ništa: pravićemo novi, pa neka ruše, a mi smo tu da podižemo. Ne znam dokle će to da traje’’, priča Кostić. Na humci njegovog oca slegla se zemlja, pa mermerne ploče štrče iz potonule zemlje. Dojčin Кostić je ravnodušan i prema policiji koja najveći broj napada i incidenata nikada nije rešila i veruje „da većini razumnih Albanaca ovo smeta“.\nNa lipljansko gradsko groblje stigao je i gradonačelnik Gračanice i sa svojim saradnicima potpisao i evidentirao štetu. Njagov kolega iz Lipljana, Albanac, nije se pojavio, policija je obavila uviđaj i istragu.\n,,Ovo je nešto što ne sme ni da se pomisli, a kamoli da se dogodi u dvadeset prvom veku. Pogotovo ne u Lipljanu, svi znamo šta je preživela opština, koliko se Srba ovde iselilo. Danas vidimo da ni mrtvi nemaju mira’’, rekao je Popović i zatražio da policija i bezbednosne strukture rade svoj posao ,,jer poštovanje istorije, kulture i tradicije je preduslov za bilo kakav mir i budućnost’’.\nUništavanje grobalja u proteklih dvadeset godina je deo sistematskog uklanjanja tragova srpskog i pravoslavnog prisustva na Кosovu i Metohiji. Zajedno sa nestankom i proterivanjem Srba iz gradova, u najvećoj mogućoj meri, porušena su velika gradska groblja u Prištini, Кosovskoj Mitrovici, Peći, a groblje u Đakovici je potpuno zatrto. Iz šikare u koju zarasta nazire se tek ostatak gradskog groblja. Jedna od metoda uništavanja je preimenovanje i falsifikovanje imena, namene i vlasništva, grobalja, crkava i kulturnih mesta. Кarakterističan je primer razorenog gnjilanskog srpskog groblja gde je nedavno na albanskom jeziku postavljena tabla: ,, Grobnica pripadnika zajednice katolika, protestanata i Jevreja’’. Tako je srpsko pravoslavno groblje postalo mesto nekih drugih i, u najvećem broju, nepoznatih zajednica i veroispovesti. Duboko u etnički očišćenoj teritoriji sistematski su uništavana seoska groblja koja je danas vrlo teško pronaći. Najveći poznavalac ove problematike, prof. dr Mitra Reljić, sa Filozofskog fakulteta u Кosovskoj Mitrovici dvadeset godina proučava uništeno spomeničko nasleđe. U knjizi ,,Srpska groblja na Кosovu i Metohiji: uništena spomenička i jezička baština“ tvrdi da je u ovom periodu uništeno nekoliko desetina hiljada spomenika, različite starosti, od srednjeg veka do danas. U jednoj od najvažnijih knjiga o našem jeziku „Srpski jezik na Кosovu i Metohiji danas“ profesorka Reljić kaže da „spomenički natpisi pružaju dovoljno podataka o istorijskom usudu, večitim, nasiljem izazvanim migracijacima i tegobnom životu kosovskometohijskih Srba, o patrijahalnoj vezanosti podrodice, svagdašnjoj skromnosti, veri i praštajućoj prirodi kosmetskog čoveka.“ Ona se u svom dugogodišnjem radu često osvrće na uništavanje spomenika preminuloj deci, o nekima se i lično stara i održava ih.\nMeđu devetnaeset srušenih grobova na gradskom groblju u Lipljanu je i lepa bela nadgrobna ploča jednogodišnje Nikoline Tonić. Na pola prelomljen natpis, jedan od meštana bojažljivo briše rukom duž provaljenog groba i seća kako je baka neutešno plakala za unukom. Malo dalje pričaju kako se već dva puta lome krst porodice Labus. Svako traži svoju muku i svoju poznatu sliku. Neko iz porodice Кrulj je Cveti sastavio razbijenu fotografiju, precizno kao da se radi o mozaiku. Na grobu Zlatka Jovanovića njegova supruga Milijana izgovara svoj monolog koji liči na tužbalicu: „Šta da radim, ne mogu na groblju da spavam, ali odavde ne idem, ovde mi je muž sahranjen - tu ću i ja, a oni neka rade šta hoće! Neka uzmu bager, pa neka zaravnaju, ja ću tu pored moga supruga. Nemamo mira, samo ja znam kako sam prošlu noć provela, a napali su mi na kuću pre petnaest godina, istukli me, nije jedan dan da se ovo pretrpi... Molila bih državu, dobre ljude da se obrate njima i da im kažu da mrtve ne diraju!“\nPozitivni signali sa sastanka u Briselu\nSrbija i Kosovo su u Briselu, vrativši dijalog "kući" sa "izleta" u Vašington, potvrdili svoju posvećenost evrointegracijama i dijalogu pod okriljem Evropske unije (EU), piše Dojče vele (DW).\nRakočević: Od slobodne Crne Gore zavisi sloboda Kosova\nOd slobodne Crne Gore zavisi sloboda Kosova, poručio je književnik i novinar iz Gračanice Živojin Rakočević, kojem je u sklopu ovogodišnje manifestacije „Trg od ćirilice“ uručena nagrada „Pečat hercega Šćepana“.\nZvezda u Tirani – ni mediji ne uspevaju da podgreju tenzije\nOčekivalo bi se da pršti od varnica i političkih izjava i zaveta. Ali, pred duel srpskog i albanskog šampiona od toga gotovo da nema ni traga. Smirivanju strasti doprinosi i to što se igra bez publike, piše Dojče Vele.\nFirma Zvonka Veselinovića i Milana Radoičića učestvuje u popločavanju Beograda\nGrađevinski materijal za popločavanje nekoliko ulica u centru Beograda nabavljen je od firme "Granit-peščar" u kojoj četvrtinu vlasništva imaju biznismeni Zvonko Veselinović i Milan Radoičić, objavio je Krik. Ova firma jedan je od najvećih poreskih dužnika u zemlji.\n01.10.2020 Saslušanjem svedoka nastavlja se suđenje Arsiću (550)\n01.10.2020 Penzioneri u obavezi da se prijave u Penzijskim kancelarijama (394)\n01.10.2020 Deca iz Vojvodine poslala poklone vršnjacima na Kosovu (201)\n01.10.2020 Policija demantuje pokušaj otmice dečaka iz Plemetine (169)\n01.10.2020 Vučić, Hoti i „Trampovo jezero“ (146)


Kreditno zaduženje od 35 mil. evra za dvije hidroelektrane\nSARAJEVO - Predstavnici federalnog Javnog preduzeća "Elektroprivreda BiH" i Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/ u BiH potpisaće danas sporazum o zajmu vrijedan 35 miliona evra za realizaciju projekta izgradnje hidroelektrane "Vranduk" i proširenje kapaciteta Hidroelektrane "Una Kostela".\nAbreu: Cilj Svjetske banke poboljšanje poslovnog ambijenta\nSARAJEVO - Šef Kancelarije Svjetske banke u BiH Anabela Abreu ocijenila je da se reforme u Republici Srpskoj provode planiranom dinamikom, te očekuje da će oba entiteta ispunjavati svoj dio obaveza da bi mogli iskoristiti sredstva planirana programima Svjetske banke.\nOdobrenje nove MMF tranše BiH\nVAŠINGTON - Izvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ danas bi trebalo da odobri novu tranšu od 48 miliona evra za BiH.\nZakon o zaštiti žiranata usvojen u dva različita teksta, slijedi usaglašavanje\nDoma naroda Federacije BiH usvojio je juče Prijedlog zakona o zaštiti žiranata u FBiH, koji je predložila poslanica u Predstavničkom domu Aida Čikić.\nZa pristojan život nedostaje 1.260 KM\nBANJALUKA, MOSTAR - Prosječnom bh. domaćinstvu, u kojem je zaposlen samo jedan član, mjesečno nedostaje oko 1.260 maraka za pristojan život, koji ne podrazumijeva svakodnevno stezanje kaiša.\nZakerberg zaradio čak 2,2 mlijarde dolara\nNjujork - Zarade izvršnih direktora u SAD u 2012. bile su veće nego ikada. Prvo mjesto zauzeo je Mark Zakerberg, koji je zaradio čak 2,278 milijardi dolara.\nVlada Njemačke uz koordinaciju Odbora njemačke privrede za istočnu Evropu obajvila je program stipendija njemačke privrede za 2014. godinu na njemačkom i engleskom jeziku.\nIstraga rada Uprave za indirektno oporezivanje\nIstražna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje eventualnih nepravilnosti i zloupotreba, te ukupnog stanja u Upravi za indirektno oporezivanje BiH, na današnjoj sjednici u Sarajevu saslušaće menadžment Uprave, potvrdio je predsjedavajući Komisije Drago Kalabić.


IŠČEZLO CARSTVO ATLANTIDE - KONAČNO RAZOTKRIVANJE NAJVEĆE ISTORIJSKE ZAGONETKE\n/ IŠČEZLO CARSTVO ATLANTIDE - KONAČNO RAZOTKRIVANJE NAJVEĆE ISTORIJSKE ZAGONETKE\nGavin Menziz\tIŠČEZLO CARSTVO ATLANTIDE - KONAČNO RAZOTKRIVANJE NAJVEĆE ISTORIJSKE ZAGONETKE\nPrvi put opisan kod Platona, pre nove ere,\nIščezli Grad ima zavodljivu privlačnost koja je dugo bila\nposlastica samo za pisce krimića. No da li je moguće da je ovaj\nmitski grad zaista i postojao? Ako je tako, šta se onda s njime\ndogodilo i koje tajne krije? Čudesna stvarnost epske slave i\nuništenja Atlantide konačno se razotkriva, do\nnajuzbudljivijih pojedinosti, u knjizi istoričara Gavina\nIdući tragom dokazâ koji ga vode oko sveta, Menziz otkriva\nneočekivanu istinu. A dok ispituje nova geološka istraživanja,\ntovare spasene sa drevnih olupina, nedavno obelodanjene arheološke\nartefakte i tehnološki najnaprednije podatke o DNK, dolazi do\nneverovatnog otkrića: Atlantida nije samo postojala već je bila\nsamo srce jedne ogromne, svetske trgovačke imperije, koja se sa\nSredozemlja proširila na Britaniju i sever Evrope, Indiju, pa čak i\nSevernu Ameriku. U Iščezlom carstvu Atlantide, on slika živ portret\nte legendarne civilizacije i deli s nama svoja izuzetna otkrovenja,\ndanašnju lokaciju Atlantide,\nkataklizmu koja je strašnom silom razorila civilizaciju\nAtlantide oko 1.500. godine stare ere,\nprvo dešifrovanje jezika Atlantide dosad...\nprvo dešifrovanje jezika Atlantide dosad.\nPrivlačno kao pustolovina Indijane Džonsa, sa\nzapletom koji nas vodi na putovanje širom sveta,Iščezlo carstvo Atlantide odmah se\ndoživljava kao uzbudljiv, neodoljiv pohod za istinom i\nrevolucionarno delo popularne istorije koje će zauvek izmeniti naše\nshvatanje prošlosti. „Popularna istorija u svom najboljem\n„Knjiga pisana kao najlepši pustolovni\nDaily Mail Komentari


Vesić: Podrška organizaciji atletskog prvenstva - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Vesić: Podrška organizaciji atletskog prvenstva\nVesić: Podrška organizaciji atletskog prvenstva\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je danas da je grad Beograd dao punu podršku organizaciji Svetskog prvenstva u dvorani 2022. za šta je kandidaturu podneo Atletski savez Srbije.\n7Piše: FoNet 25. septembra 2019. 10.05\nVesić je uputio pismo predsedniku Svetske atletske federacije Sebastijanu Koeu, u kojem se kaže da grad podržava i garantuje organizaciju ovakvog takmičenja u Beogradu i da je saglasan sa datumom takmičenja od 11. do 13. marta 2022. godine, preneo je Beoinfo.\n„Ukoliko nam se događaj dodeli, spremni smo da podržimo organizaciju iz naše nadležnosti i sposobnosti, kao i sa dva miliona dolara finansijskog doprinosa za budžet Svetskog dvoranskog prvenstva koji će se održati u Beogradu u Štark areni“, naveo je Vesić.\nOn je dodao da bi Svetsko prvenstvo u dvorani bio najveći atletski događaj ikada održan u Srbiji i da se očekuje učešće više od 200 zemalja, 1.000 atletičara, 1.000 predstavnika medija, 50.000 gledalaca i više od 140 miliona TV publike.\nAtletika, Goran Vesić\nVesić: Većina Beograđana nosi maske u gradskom prevozu\n25. septembra 2019. u 10.14\nA da li su podrsku podrzali i Beogradjani?\n25. septembra 2019. u 14.12\nNaravno da su podržali.\n25. septembra 2019. u 10.19\nSuper za to atletsko prvenstvo jer tada mozete da zatvorite saobracaj u citavom Beogradu osim za atleticare i politicare.\n25. septembra 2019. u 10.45\nKao i uvek preteruje se u najvavi, spektakl, kao nikad do sada , a tako je bilo i kada smo organizovali evropska i svetska prvenstva u karateu, rvanju, tekvondu, vaterpolu, kajaku… Svega nekoliko stotina gledalaca i niko ne pita poreske obveznike koliko kosta sve to. Sad se pominju 2 mil dolara od grada, a koliko ce iz budzeta biti niko ne zna, jer na kraju sve to narod pozlati uz obavezno hvaljenje gostiju takmicara i funkcionera kako se dosad nigde nisu proveli kao kod nas. A mi cemo nase medalje nagraditi sa jos desetinama hilj evra i penzijama od 40.godine kao niko drugi u svetu. Neka bude promocija.\n25. septembra 2019. u 14.14\nambasadori ove zemlje su sportisti.\nvise od 200 zemalja koja glupost pa ni un nacije nemaju 200 clanova. samo ce u srbiju doci atleticari iz 200 zemalja. idiotluk kao i vecina izjava.\n25. septembra 2019. u 19.38\nŠta na sve to kaže gradonačelnik Beograda, ako ga imamo?