Ambasador Skat: SAD ne traže od Srbije da bira između EU i Rusije\n09.11.2017. 11:38h 09.11.2017. 11:38h\nBEOGRAD - Ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji Kajl Skat izjavio je da SAD ne traže od Srbije da bira između Evropske unije i Rusije.\n"Snažno podržavamo Srbiju na njenom putu ka Evropskoj uniji i ne mislimo da to isključuje dobre odnose sa Rusijom", rekao je Skat za Novi magazin i dodao da SAD kao članica NATO nema ni primedbe na to što Srbija vojno sarađuje i sa Rusijom.\nSkat je rekao da vizija Evrope koja je "u miru, celovita i slobodna" neće biti ostvarena dok zemlje Zapadnog Balkana ne prevaziđu nasleđe 1990-ih i "ostvare svoje potencijale kao potpuno integrisane članice EU", ali da ipak vidi napredak regiona.\n"Neke obaveze i dalje ostaju neispunjene. Nedostatak napretka po pitanju Zajednice srpskih opština je primer. Obe strane i dalje imaju mnogo toga da urade ako žele da dodju do cilja koji su unapred utvrdile - potpune normalizacije odnosa", rekao je Skat. On je rekao i da su ubistvo američkih državljana - braće Bitići, kao i paljenje ambasade SAD, "stvari koje se moraju rešiti".\nSkot je rekao da vidi porast tabloidnog novinarstva u svetu i u Srbiji, ali da "zdravi, slobodni i dinamični mediji uvek igraju uvek igraju važnu ulogu u demokratijama".


Delegacija Srbije u Jasenovcu i pomen žrtvama\nPrikazujem rezultate 1 do 25 od 368\nTema: Delegacija Srbije u Jasenovcu i pomen žrtvama\n26.04.2009., 15:23 #1\nBeograd -- Premijer Mirko Cvetković predvodiće delegaciju Srbije koja će danas prisustvovati obeležavanju stradanja zarobljenika logora Jasenovac.\nPremijer Mirko Cvetković predvodiće delegaciju Srbije koja će prisustvovati obeležavanju stradanja i pokušaja proboja zatočenika jasenovačkog logora Donja Gradina, najvećeg stratišta Srba, Jevreja, i Roma u Drugom svetskom ratu na teritoriji bivše Jugoslavije.\nUz tradicionalno prisustvo hrvatskog predsednika Stipe Mesića u Jasenovcu će boraviti potpredsednica Jadranka Kosor, te potpredsednica Sabora Željka Antunović. Stav prema Jasenovcu je omekšala i katolička crkva koja je početkom meseca poslala do sada najvišeg predstavnika nadbiskupa Marina Srakića.\n„Nama je svima stalo doista stalo da istina o Jasenovu dođe na videlo. Istina ne ona koja će se prilagođavati nama, nego ona koju ćemo mi poštivati“.\nKatolička crkva je u Jasenovac slala niže rangirane biskupe za razliku od Blajburga, gde su svake godine slani visoki crkveni dužnosnici.\nNovi muzejski postav memorijalnog muzeja Spomen područja Jasenovac postavljen je pre tri godine, i od tada je stalno kritiziran.\nUoči ovogodišnje komemoracije kritike je ponovno uputio predsednik zagrebačke Židovske općine Ognjen Kraus. Podsetio je da je ustaški režim u Hrvatskoj sprovodio Hitlerov plan istrebljenja temeljitije nego bilo koji drugi kvislinški režim, a postava muzeja u Jasenovcu ne prikazuje punu istinu o strahotama NDH.\n„Najasnija slika koju nalazite u muzeju Jasenovac je rukovanje poglavnika Ante Pavelića sa Hitlerom. Niti jedan napis nije jasan niti je čitljiv. Imena su postavljena tako da se nalaze iznad vas, zaista treba napor da ih čitate“.\nZa skandal uoči komemoracije u Jasenovcu pobrinuo se bivši hrvatski ustavni sudac, jedan od suradnika Franje Tuđmana i ratnog ministra odbrane Gojka Šuška.\nReč je o Vici Vukojeviću uz koga se veže i nikad dokazano silovanje jedne Bošnjakinje u logoru HVO – a, tokom rata u Bosni i Hercegovini.\nTaj Vukojević izjavio je ove nedelje da su logorom Jasenovac upravljali židovi a da im je država samo dala stražu. Nebulozu je potkrepio i ničim dokazanu tvrdnju i navodnim postojanjem ugovora o finasiranju uprave toga logora između Vlade NDH i Židovske opštine Zagreb.\n„Radi se o jednoj najobičnijoj laži koja je demontirana u brojnim radovima i brojnim dokumentima. Nikakav sporazum Vlade NDH i Židovske opštine u Zagrebu. Postoje četvorogodišnja kontinuirana nastojanja Židovske opštine u Zagrebu tokom četiri ratne godine da se pomogne židovskim zatvorenicima u logoru Jasenovac i drugima“.\nTako je Vukojevićevu izjavu komentarisao profesor Ivo Goldštajn predsednik Židovske verske zajednice „Beti Izrael“. Eskapada bivšeg ustavnog sudije Vukojevića posebno je uzrujala Zoru Dinbah jednu od istaknutijih članica Židovske opštine u Zagrebu.\n„Zaista nemam komentara na izjave bolesnika a to je gospodin Vukojević. Dodatno što mislim da ima dosta putera na glavi da bi bio red da nakon toliko godina zaćuti“.\nTačan broj žrtava logora nije utvrđen, a u Memorijalnom muzeju Jasenovac navedena su imena i podaci za 75 159 hiljada žrtava.\nSpekulacije o broju žrtava i dalje traju\nI ovogodišnja komemoracija žrtvama logora u kome je, zavisno od procena, pobijeno od 80 do 700 hiljada ljudi, proći će u znaku političkih kontroverzi i nastojanju poraženih u Drugom svetskom ratu da pričama o partizanskim zločinima negiraju zločine Nezavisne Države Hrvatske.\nTačan broj žrtava u Jasenovcu nije nikad utvrđen, a u u bivšoj Jugoslaviji i okolnostima politike bratstva i jedinstva istina o razmerama ovog genocida bila je nepoželjna.\nIzveštaj državne komisije FNRJ za utvrđivanje zločina govore o tome da je u logorima Jasenovca stradalo između 600 i 700 hiljada ljudi.\nDa su te brojke najbliže istini, ukazuje i nemački dokument, u kome stoji da je u Jasenovcu samo u prvih godinu i po dana usmrćeno više od 200.000 ljudi.\nOvaj koncentracioni logor konstruisao je, po uzoru na logore nacističke Nemačke, jedan od lidera ustaškog pokreta Vjekoslav Luburić zvani Maks, koji je bio i njegov prvi komandant.\nUstaški ministar policije Andrija Artuković i upravnik Jasenovca Dinko Šakić, koji su se kasnije skrivali s druge strane Atlantika, osuđeni su za ratni zločin protiv civilnog stanovništva.\nNadbiskupu Stepincu nije suđeno za zločin genocida, već je osuđen na 16 godina robije za ratni zločin, ali je kaznu izdržavao u rodnom mestu i posle dve godine je pomilovan, da bi kasnije postao kardinal.\nLogor je bio uništen i spaljen po naređenju Luburića, kako bi se prikrili svi tragovi genocida.\nPoslednja grupa zatvorenika likvidirana je 21. aprila 1945. godine, a dan kasnije deo preostalih zatočenika odlučio se na očajnički pokušaj proboja iz logora, koji je preživelo samo njih 118.\nMeđu žrtvama Jasenovca je i više od 22 hiljade uglavnom srpske dece.\nDa se podsetimo,nismo odavno. ...ovo mora da je Dačićeva inicijativa.\n26.04.2009., 16:06 #2\nRe: Delegacija Srbije u Jasenovcu\nHvala Bogu da se je neko sjetio, treba svake godine da ide predsjednik ili premijer. Zanimljivo, poslali Cvetkovića, i onako ništa ne radi\n26.04.2009., 16:08 #3\nPukli su kao pravnici i ekonomisti pa igraju na kartu patriotizma.\n26.04.2009., 16:14 #4\nDa li to znači da službena Srbija konačno odustaje od monstruoznog broja od preko 700.000 Srba ubijenih u Jasenovcu?\nJa recimo ne bih nikad išao na komemoraciju negdje gdje priznaju samo 10% žrtava.\n26.04.2009., 16:15 #5\nDržimo se cifre koju su procenili Izraelci.\n26.04.2009., 16:18 #6\n26.04.2009., 16:18 #7\nIzraelci nisu ništa procjenili.\nOni su uzeli rezltate "istrage" Zemaljske komisije zdravo za gotovo.\n26.04.2009., 16:23 #8\nkako to da su hrvati jedini narod koji porice broj zrtava u jasenovcu\n26.04.2009., 16:24 #9\nČoveče, kako te nije sramota? Ja nikada nisam rekao da mladicevi ljudi nisu koknuli 8000 muslimana u Srebrenici.\n26.04.2009., 16:27 #10\nPogrešno.Tu cifru nisu nikad pomenuli u Hagu a pominjali su brojke mnogo puta.\n26.04.2009., 16:31 #11\nТи мислиш да су Јевреји неозбиљни?\n26.04.2009., 16:31 #12\nHrvatska vlast je uradila ono sto niko u svetu nije uradio promenila je postavku Spomen podruciju Jasenovac , to samo govori o kakvim se ljudima radi, a predsednik te drzave prica o antifasizmu u kojoj je od 1990.g.\nrazoreno je, utvrdio je i zabilježio S. Livada, 3.200 spomenika antifašizmu, prenominiraju se trgovi i ulice, napada se toponimika i onomastika, vlada jezički nacionalizam sa zahtjevom da se izbaci 30.000 nehrvatskih riječi.\n26.04.2009., 16:31 #13\nNe znam koliko ih je bilo, al je tu među njima bilo barem 3000 do 4000 naserovih koljača\n26.04.2009., 16:32 #14\nJednostavno, oni su taj zločin počinili.\n26.04.2009., 16:33 #15\nČak se i izvještaj Zemaljske komisije koleba između 300 i 600 hiljada!\nŠto je strašno i van pameti tako se poigravati sa žrtvama!\nA za potrebe politike stvorena e fama o preko 700.000 Srba poginulim u Jasenovcu, kao i o 1.700.000 žrtava WW2 na području Jugoslavije, što je glupost!\nImaš iscrpno izvješće o Jasenovcu od 1946. godine na netu. Pronađi i pročitaj.\nJa sam uvijek za osuđivanje ustaških zločina i mrzim ih iz dna duše, ali ovo uvećavanje broja žrtava ne služi nikome.\n26.04.2009., 16:35 #16\nKako to da je Hrvatska jedina zemlja koja porice broj zrtava u Jasenovcu?\nPoslednji put ažurirao/la bilosta : 26.04.2009. u 16:37\n26.04.2009., 16:35 #17\nTo znači da službena Srbija odlazi tamo da oda poštu svojim sunarodnicima, koje su tvoji sunarodnici ustaše ubili u tom monstruoznom broju (dobro si rekao).\nSlužbena Hrvatska, što se nas Srba tiče, može i da ne prizna nijednu žrtvu, a čak može kao zvaničnu verziju da usvoji gnusobe Vicine, mi i Jevreji, a ni ostatak civilizovanog sveta se na to nećemo obazirati, kao na nešto o čemu treba raspravljati. Ko još pametan može uzimati kao relevantne podatke iz hrvatskog "Mejn kampfa" od autora koga su ustaše dovele na vlast, i davale mu instrukcije kako da vodi zemlju.\nA, lamentiranje nad brojem jasenovačkih žrtava na ovom forumu nije dozvoljeno, da na vreme upozorim.\n26.04.2009., 16:36 #18\nNegiranje zlocina je isto zlocin, slicne tvrdnje o umanjenju zrtava iznose neonacisti.\n26.04.2009., 16:36 #19\nДобро размисли: чини ли, ипак, стварно неку суштинску разлику да ли је 700 или 500, па чак и 300 хиљада?\n26.04.2009., 16:41 #20\nma oni su samo ubijali političke protivnike, nema govora o ubistvima... .sarkazam.\n26.04.2009., 16:42 #21\nOnda nek se određene teme stave na nivo DOGME, pa se o njima i ne treba raspravljati.\nPrijedlog: broj jasenovačkih žrtava, Oluja i zločini četnika u WW2.\n26.04.2009., 16:42 #22\nJa sam uvijek za osuđivanje ustaških zločina i mrzim ih iz dna duše\n26.04.2009., 16:43 #23\nI, još nešto...\nImali smo do sada nebrojeno mnogo tema u kojima smo ražvakavali događaje iz WW2, tako da bi mogli to ovaj put preskočiti. Kome se piše o tom periodu, neka izvoli na forum Istorija, neće se pokajati, verujte mi. Tamo ima strahovito mnogo dobrih tema koje bi zadovoljile i najprobirljivije diskutante.\nOvde je reč o odlasku delegacije vlade Srbije na komemoraciju u Jasenovac, i treba da se diskutuje o tome, tj. o odnosu srpskih vlasti prema toj fabrici smrti za Srbe.\n26.04.2009., 16:44 #24\nNe čini. Da je i jedna žrtva, bilo bi previše i to niko ne poriče.\nAli čemu govoriti o 700, ako je to upitno?\n26.04.2009., 16:44 #25\nJos uvek ne odgovaras


Vlasnici tvrde: Kućice ne smetaju toku Bojane – Bankar.me\nVlasnici tvrde: Kućice ne smetaju toku Bojane\nNovember 14, 2018 CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nVlasnici kućica u zonama na desnoj obali zapadnog rukavca Bojane, koje su Programom privremenih objekata predviđene za rušenje, tvrde da njihove lokacije ne predstavljaju smetnju drenažnim i drugim radovima na boljoj protočnosti rijeke. Oni se protive namjeri Ministarstva održivog razvoja i turizma da im ukloni objekte, apelujući na kompromis.\nKatalogom za period od 2016. do 2018. bile su predviđene crvene, narandžaste i zelene zone. Crvenom bojom označen je pojas na samom ušću, na desnoj obali desnog rukavca rijeke. Na tom potezu, računajući i zaleđe, prije dvije godine bilo je oko 30 montažnih objekata, a sada ih je manje od deset. Ministarstvo održivog razvoja i turizma na tom dijelu obale planiralo je drenažne radove zbog proširenja ušća rijeke, a sa uklanjanjem objekata, prema planiranoj dinamici iz plana, kasni cijelu godinu.\nNarandžastom bojom označena je zona, takođe, na desnoj obali desnog kraka, u predjelu gdje rijeka dijelom zalazi u kopno. Bilo je planirano da oko 35 postojećih objekata bude, prvobitno, uklonjeno do 2020. godine. Sagovornici “Vijesti” kazali su da sa vlasnicima tih objekata, Morsko dobro od početka nove godine više neće zaključivati ugovore o zakupu državnog zemljišta, što znači da će oni biti uklonjeni prije planiranog roka. Ostali dio predstavlja zelena zona, što ne znači da je dozvoljena nova gradnja. Naprotiv, iz Ministarstva su saopštili da više neće dozvoliti postavljanje i gradnju novih kućica, te da će svim investitorima koji ne budu imali zaključene ugovore sa Morskim dobrom objekti biti srušeni.\nAkcija uklanjanja objekata u crvenoj zoni trebalo je da počne krajem prošlog mjeseca, ali je ona odložena do izbora nove kompanije kojoj će biti povjereno rušenje. U Ministarstvu tvrde da će uskoro biti raspisan novi tender.\nVlasnik objekta u crvenoj zoni Momo Vukčević kaže da je njegova kućica od obale udaljena oko 80 metara i da ne vidi razlog zašto bi ona bila prijetnja drenažnim radovima na ušću rijeke.\n“Ostajem otvoren za svaki dogovor sa Ministarstvom i Javnim preduzećem za upravljanje morskim dobrom. Pozivam ministra da sa saradnicima dođe i lično se uvjeri koliko kućica Moma Vukčevića smeta za bilo kakve radove na Bojani”, kazao je Vukčević “Vijestima”.\nVlasnik kućice u narandžastoj zoni Željko Rolović tvrdi da Projektom održavanja protočnosti desnog rukavca Bojane u zoni njenog ušća iz 2011. godine i projektom vodnog uređenja Skadarskog jezera i rijeke Bojane, čiji je koordinator bila Crnogorska akademija nauka i umjetnosti iz 2010, nije nigdje navedeno da kućice u kataloškoj zoni 2 smetaju uređenju samoga ušća i obezbjeđenju njegove protočnosti.\n“Za duboku i detaljnu analizu najboljih stručnjaka iz ove oblasti je i pitanje šta bi bili kada bi se prokopao rukavac koji je do prije nekoliko godina postojao u toj zoni, i da li bi on zbog lošeg protoka rijeke ubrzo nakon toga bio ponovo zatvoren. Svjedoci smo i ove godine da je mehanizacija konstantnim angažovanjem na račvi pomogla bržem protoku na ušću, ali i jedva uspijevala da održi normalno protočnost rijeke”, kazao je Rolović.\nVukčević je na Bojani od 2008. godine i za svoju kućicu izgradio je septičku jamu od devet kubika.\n“Mislim da i komšije imaju septičke jame, tako da smo za razliku od mnogih drugih, zaštitili životnu sredinu. Stoga mislim da nije kasno i da bi obrađivači novog programa privremenih objekata trebalo da uklope i naše kao legalne”, kazao je Vukčević.\nVlasnik objekta u narandžastoj zoni Željko Bevenja kaže da niko nije protiv razvojnih projekata. On je pozvao Ministarstvo na kompromis.\n“Ovako imamo osjećaj i da smo ih na vrh Rumije postavili, smetali bi boljoj protočnosti Bojane”, kaže Bevenja.\nRolović je istakao da niko od vlasnika iz narandžaste zone ne želi da smeta velikim projektima koji bi omogućili valorizaciju Bojane i ostrva Ade.\n“Interes pojedinaca nikada i nigdje ne smije biti iznad interesa velikih planiranih investicija. Svjesni smo činjenice da dobro investiciono planiranje naročito u turizmu, kao prvoj privrednoj grani Crne Gore, mora biti poštovano od svakog pa, naravno, i od nas koji smo direktno ugroženi. Siguran sam da će se naći neko kompromisno rješenje, pogotovo zbog činjenice da u ovoj zoni ima i ribarskih porodica koje hrane svoju mnogobrojnu porodicu već više decenija”, kazao je Rolović.\nVukčević: Ruše urednim platišama\nVukčević kaže da ga čudi da je cijela akcija rušenja svedena na četiri objekta i dvije platforme.\n“Za tri objekta donijeta su pravosnažna rješenja o rušenju, a tri su još u upravnom postupku. Radi javnosti, riječ je o ljudima koji su uredno izvršavali sve svoje obaveze prema javnom preduzeću”, kazao je Vukčević.\nBevenja: Skratili rok i ne daju da izmjestimo objekte\nBevenja kaže da je zatečen informacijom da će njegova kućica biti uklonjena prije planiranog roka 2020.\n“Svi mi imali smo druge planove za te dvije godine. Sada smo suočeni sa ne baš korektnom namjerom ministarstva da nas iseli prije vremena. Ne razumijem zašto se nama koji uredno plaćamo sve obaveze, ne dozvoli da izmjestimo objekte na druga mjesta u blizini. Kažu nam da nema više mjesta, a ja ih podsjećam da sam ovdje od prvog plana i kataloga i da je od tada do danas upisano više od 200 novih objekata, a i još uvijek se gradi”, kazao je Bevenja.\nPOJMOVIAda Bojana kuće ada bojana\nPrevious Tresu se temelji nekad najveće američke kompanije\nSljedeći 19 psiholoških trikova koji stvarno djeluju


Infinity ECM platforma – nagrada za najbolji europski softver | Info Novitas GDPR Manager\nInfo Novitas d.o.o. pobjednik je EuroCloud Europe nacionalnog natjecanja za 2017 godinu sa svojim rješenjem „Infinity ECM platforma“.\nINFINITY ECM je moderna multi funkcionalna Enterprise Content Management platforma koja uključuje niz integriranih podsustava, rješenja i alata za kolaboraciju, komunikaciju i upravljanje kompletnom organizacijom.\nSustav je u potpunosti modularan, može se jednostavno dograditi i prilagoditi prema potrebama korisnika, te se kao takav izvrsno prilagođava poslovnom procesu organizacije čime dovodi do značajnog ubrzanja većine poslovnih procesa, povećanja zadovoljstva postojećih i novih klijenata, a samim time i povećanja prihoda uz značajne uštede u ljudskom radu i materijalnim troškovima.\nINFINITY ECM platforma kombinira više različitih komponenti suvremenih IT platformi kao što su: CRM (Customer Relationship Management), DMS (Document Management System), ERMS (Electronic Records Management System), CMS (Case Management System), ITSM (IT Service Management System), BPMA (Business Process Management & Automation), CMS (Collaborative Management System), KMS (Knowledge Management System), EAM (Enterprise Asset Management), IMS (Integrated Management System) čime spada i u grupu modernih ECM (Enterprise Content Management) platformskih rješenja.\nViše informacija o Infinity ECM platformi pogledajte na: http://www.info-novitas.hr/rjesenja/infinity-platforma/\nGDPR (General Data Protection Regulation) je uredba o zaštiti osobnih podataka koja…


IZVUKAO SE Neprimjerno ponašanje\nPriča isplivala dok iščekuje dolazak svog prvog djeteta s vojvotkinjom od Saseksa\nPrinc Hari: Tulumario u Las Vegasu\nPrinc Hari (Harry) svojoj je porodici u mlađim danima nerijetko zadavao muke neprimjerenim ponašanjem. Tako je sada na vidjelo izašla priča iz 2012. godine, kada je princ tulumario u Las Vegasu i prouzročio štetu i neugodnosti svojoj porodici.\nZa vrijeme boravka u luksuznom lasvegaškom hotelu "Wynn", gdje noćenje stoji i do 5 hiljada funti, što je oko 11.000 KM, tada 27-godišnji princ i njegovi prijatelji zabavljali su se prilično dugo i žestoko. Tako su nastale i fotografije nagog Harija kako pokriva strateške dijelove pored gole žene koja mu je pravila društvo.\nSpomenute fotografije kraljevskoj porodici su donijele probleme i haos na dvoru, a princ je navodno učinio štetu vrijednu čak 30 hiljada funti, odnosno oko 67 hiljada KMa. Ipak, nije morao platiti ni penija. Prema navodima dokumentarca "Spending Secrets of the Royals", stručnjakinja za kraljevsku porodicu Kati Nikol (Katie Nicholl) tvrdi kako je račun podmirio vlasnik hotela, milijarder Stiv Vin (Steve Wynn).\n- Stiv Vin vlasnik hotela u kojem je Hari odsjedao, samo je obrisao ploču - otkrila je Nikol. Ipak, Hari se izvinio zbog cijele situacije i priznao da ih je iznevjerio.\n- Na kraju dana sam vjerovatno iznevjerio i sebe i svoju porodicu i sve ostale... Ali to je bio klasičan primjer posljedica koje je na mene ostavilo previše bavljenja vojskom, a premalo kraljevskim poslovima - izjavio je princ Hari te istaknuo kako je razvio tri ličnosti - jednu pod utjecajem vojske, drugu pod utjecajem porodice i treću u privatnim trenucima.\nNaposljetku, princ je priznao kako ga je otac uvijek pokušavao podsjetiti na to ko je i šta bi trebao činiti kako bi bio sretan.\n- Teško je zaboraviti ko sam bio dok sam bio u vojsci. Svi nose iste uniforme i rade sve iste stvari - zaključio je Hari koji sada živi smirenim načinom života te iščekuje dolazak svog prvog djeteta s vojvotkinjom od Saseksa s kojom je stao pred oltar u maja 2017. godine.\nHarry Markle Problemi\nMegan Markl i princ Hari oduševili simpatičnom navikom


Carrefour ne razmišlja o Srbiji - u regionu pet novih hipermarketa - Retail Serbia\nCarrefour ne razmišlja o Srbiji - u regionu pet novih hipermarketa\nNajveći evropski maloprodajni lanac, francuski Carrefour, otvorio je pet novih hipermarketa i značajno povećao udeo na tržištu Rumunije.\nFrancuski maloprodajni lanac Carrefour svečano je otvorio pet novih hipermarketa u Rumuniji i značajno povećao udeo na tržištu te zemlje. Carrefour je novi hipermarket na 7.500 kvadrata prodajnog prostora otvorio u Bukureštu. Prodavnica nudi više od 55.000 raznovrsnih artikala, od kojih je oko 3.500 iz asortimana robnih brendova. Kupcima su na raspolaganju 23 kase, 1000 besplatnih parking mesta i besplatno korišćenje wifi. Najveći evropski trgovac otvorio je i hipermarket u mestu Satu Mare sa istom prodajnom površinom od oko 7.500 kvadrata prodajnog prostora. Uz asortiman od preko 50.000 artikala, potrošačima je na raspolaganju i 24 kase. Carrefour je u novootvorenim hipermarketima kupcima ponudio i po šest brzih kasa. Tokom prošlog meseca, otvoren je i hipermarket u sklopu Roman Valu Centra na prodajnoj površini od 4.300 kvadrata. U ponudi se nalazi 30.000 artikala, a u objektu je zaposleno 300 radnika.\nCarrefour je nastavio ekspanziju u Rumuniji i sa hipermarketima manjeg formata pod brendom Supeco. Nove prodavnice su otvorene u gradovima Sibinj i Jaši i prostiru se od 1.500 do 2.000 kvadrata. Pod Supeco brendom Carrefour u Rumuniji poseduje 13 prodavnica.\nCarrefour je danas jedan od najvećih maloprodajnih lanaca u Rumuniji sa više od 200 prodavnica. U 2017. godini kompanija je akvizicijom od blizu 100 miliona evra preuzela Billa supermarkete od Rewe Grupe koja je povukla brend iz Rumuniji, dok je nastavila da širi svoje Penny diskonte, ali i da gradi nove DC u toj zemlji.\nDa li bi i kada najveći lanac supermarketa u Evropi mogao da otpočne svoje poslovanje i u Srbiji, za sada je teško reći. Ekskluzivnu licencu za otvaranje Carrefour prodavnica u Srbiji posedovala je Grupa Marinopoulos, ali je nakon teške situacije i dugovanja od preko 1,5 milijardi evra postala manjinski deo Grupe Sklavenitis, nakon čega je i zvanično došlo do raskida dugoročne saradnje nekada dva veoma velika i pouzdana partnera, Marinopoulosa i Carrefoura. Na naše pitanje upućeno sedištu francuske kompanije, da li i kako gledaju na tržište Srbije nakon dolaska Lidla i da li postoji mogućnost za otpočinjanje poslovanja, odgovor od najvećeg evropskog trgovca nismo dobili.\nhipermarket,\tCarrefour,\tRumunija,\tregion\nDatum poslednje izmene 23 decembar 2018\nEkskluzivno: Cora menja strategiju u regionu - otvorena prva Urban prodavnica


LJEB Info » Grupa OSVAJA�I u diskoteci BOKI - �e�ava\nGrupa OSVAJA�I u diskoteci BOKI - �e�ava\nObjavljeno: 23 Jan 2012 / Autor: dragec / Pregleda: 2347\nPo prvi put u diskoteci Boki - �e�ava nastupi�e grupa Osvaja�i.Ova legendarna grupa odr�a�e koncert u subotu 28.01. od 22h.\nCijena ulaznica za grupu Osvaja�i ko�ta 6km a ulaznice ce se prodavati na dan koncerta.\nOsvaja�i su jugoslovenska i srpska hard rok i hevi metal grupa, osnovana u Kragujevcu 1990. godine.\nGrupu su 1990. godine osnovali peva� Zvonko Pantovi� �ipi, gitarista Dragan Uro�evi�, klavijaturista Neboj�a Jakovljevi�, bas gitarista Sa�a Popovi� i bubnjar Mi�a Raca. U rad bend bio je uklju�en i basista Dejan Da�ovi�, kao i klavijaturista Laza Ristovski koji je bio zadu�en za produkciju, ali je povremeno i nastupao sa Ovaja�ima. Na svoja prva dva albuma, Krv i led (objavljenom 1990. godine) i Sam (objavljenom 1995. godine), predstavili su se glam metal zvukom, a najve�i uspeh su do�ivele njihove balade Mo�da nebo zna i S kim �eka� dan. Posle objavljivanja kopilacije The Best Of 1997. godine Osvaja�i su prestali sa radom. Mi�a Raca se povukao iz muzike zbog problema sa drogom. Posle snimanja pesme Vino crveno sa grupom Prvi �in, Pantovi� je osnovao bend Osvaja�i Ol Stars kome se ubrzo priklju�io i Jakovljevi�.\nOsvaja�i su nastavili rad 1999. u novoj postavi, koju su, pored Uro�evi�a i Popovi�a (koji je u ovoj postavi Osvaja�a svirao ritam gitaru), �inili peva� Nenad Jovanovi�, basista Sa�a Markovi� i bubnjar Nenad Brankovi�. Posle objavljivanja promo singla sa pesmama Samo ti i Minut �utanja, Osvja�i su snimili album Vrelina, na kome se nalazi i obrada pesme Rainbow Eyes grupe Reinbou (u prepevu nazvana Tragovi). Osvaja�i su se ponovo raspali ve� iste, 2000. godine, a Jovanovi� se 2003. godine priklju�io hard rok grupi Stratus.\n2003. godine Pantovi� i Uro�evi� su ponovo okupili Osvaja�e. Pored jo� jednog prvobitnog �lana Osvaja�a, klavijaturiste Neboj�e Jakovljevi�a, ostali �lanovi grupe su Mikica Zdravkovi� i Dejan Nikoli�.\n1990. Krv i led (PGP RTB)\n1995. Sam (PGP RTS)\n2000. Vrelina (Tejk It Or Liv It)\n1997. The Best Of (Tejk It Or Liv It)


Šta igrati u čekanju na Dying Light 2? - Telegraf.rs\n04/12/20 | 09:42\nŠta igrati u čekanju na Dying Light 2?\nNa Dying Light 2 ćemo čekati još neko vreme, a dok nam ona ne stigne, hajde da pronađemo dobru i kvalitetnu zamenu za nju!\nNa nesreću svih ljubitelja igre Dying Light, dugo očekivani nastavak je odložen - do daljnjeg!\nTrebalo je da izađe početkom 2020. godine, ali programeri su najavili da će biti pomeren do kraja godine, kako bi mogli da završe sa radom na njemu. Ta vest je definitivno razočarala sve fanove, koji se pitaju dokle više, međutim, ovo može da znači da će igra biti uglađenija i kvalitetnija - hajde da mislimo da će biti vredna čekanja!\nDok čekamo na Dying Light 2\nŠta možemo da radimo u međuvremenu? Razumemo da su kašnjenja neophodna kada su velike igre u pitanju, ali ljubitelji horora za preživljavanje postaju nestrpljivi! Pa dragi naši gejmeri, srećom, postoji još dosta dobrih, zastrašujućih igara koje možete igrati sve dok Dying Light 2 konačno ne bude objavljena. Neke od ovih igara koje mogu poslužiti kao zamena imaju zombije, neke od njih imaju druge vrste infekcija, a neke od njih su jednostavno jezive. U dobrom smislu!\nDa biste saznali koje igre možete igrati dok čekate Dying Light 2, nastavite da čitate!\nState of Decay 2 je druga igra iz serije State of Decay i objavljena je 2018. godine na Xbox One i PC-ju. Ovo je igra preživljavanja zombija koja je savršena za igranje sa prijateljima koji vole ovakav tip video-igara!\nU ovoj igri igrač ima zadatak da izgradi zajednicu preživelih kako bi pokušao da obezbedi sopstveni opstanak. Uz prikupljanje zaliha i regrutovanje preživelih u vašu bazu, moraćete i da istražite to područje, ubijete zombije i izvadite opasne zaraze kako biste bili sigurni da se virus ne širi. Nemojte odmah da negodujete i okrećete glavu, ma verujte nam na reč, nećete se razočarati ovom igrom! A i šta biste pa radili dok čekate Dying Light 2?\nNedavno je najavljen i treći deo u serijalu. Ko zna, možda izađe pre Dying Light 2.\nKada je Dying Light prvi put najavljen, mnogi su bili ubeđeni da će to biti nastavak Dead Islanda. Iako na kraju to zapravo nije bio slučaj, igre su i dalje donekle slične i svima kojima se svideo Dying Light toiko da sa nestrpljenjem očekuje nastavak, biće zadovoljan i sa Dead Island video-igrom! .\nOva igra smeštena je na tropskom ostrvu koje je nekada bilo popularno odmaralište. A onda je zombi apokalipsa sve promenila. Zombiji su zavladali i igrač može da kontroliše jednog od četiri različita lika koji se rešavaju zombija i dovršavaju zadatke.\nResident Evil franšiza ima dugu istoriju u svetu preživljavanja užasa! Ova franšiza ima mnoštvo igara, a mnogi ljubitelji serije definitivno imaju svoju omiljenu. Igre se kreću od horor preživljavanja do akcionih i obično se vrte oko neke vrste izbijanja zombi virusa.\nSedma igra u seriji vraća franšizu korenima horora za preživljavanje. Ova igra ne sadrži likove Resident Evil-a koje smo godinama voleli, ali je definitivno i dalje zastrašujuća igra. Vredi je zaigrati!\nIako je Dying Light definitivno akciona horor igra puna intenzivnih strahova, nisu sve horor igre takve. Ako tražite horo koji vuče više na triler, onda je Alan Wake možda prava igra za vas.\nAlan Wake je jeziva igra koja prati triler romana Alana Wakea koji putuje u izmišljeni grad Bright Falls sa suprugom. Kada njegova supruga nestane, on kreće u potragu za njom, da bi ustanovio da stvari koje je napisao u svojim romanima počinju da se ostvaruju.\nLeft 4 Dead (1 i 2)\nPrva igra u seriji Left 4 Dead objavljena je davne 2008. godine, a nastavak je izašao godinu dana kasnije. Uprkos činjenici da su ove dve igre na tržištu više od jedne decenije, još uvek postoji ogromna i posvećena baza igrača i obožavalaca koji vole ove igre i vole da ih igraju u režimu sa svojim prijateljima.\nU igrama se nalaze timovi igrača, bilo da prijatelji igraju zajedno ili jedna osoba i grupa saigrača pod kontrolom AI koji jure zombije. Postoji niz posebnih zombija koji imaju jedinstvene sposobnosti, a igra se kontroliše na način da predviđa stil igre igrača i prilagođava mesta u skladu s tim, što igru čini ozbiljnim izazovom.\nDying Light je postapokaliptična igra sa ozbiljno mračnom pričom. Čak je i estetika u toj zombi igri prilično mračna i jeziva, što se uklapa u horor igre za preživljavanje. Na drugom kraju postapokaliptičnog sveta igre je Far Cry New Dawn. Ova igra je obuhvatila ono što se dešava nakon događaja u Far Cry 5, odnosno, nakon što je nuklearna bomba opustošila planetu i zauvek promenila lice okruga Hope .\nAko tražite postapokaliptičnu igru koja ima lude neonske boje i koja se više fokusira na opasne ljude koji uspevaju u ovoj vrsti pejzaža, ova igra je savršena za proveru. Iako je igranje Far Cry 5 korisno za razumevanje nekih delova priče, nije potrebno.\nDays Gone je akciono-avanturistička igra koja je objavljena 2019. godine. Ova igra smeštena je u Oregonu i odvija se dve godine nakon što virus ljude pretvori u zombije! Prilično zastrašujuće, zar ne? Ova igra je najviše akcija ima u sebi, u odnosu na mnoge druge zpmbi igre, što je čini privlačnom široj publici!\nIgra prati glavnog junaka, "đakona Svetog Jovana"(Deacon Saint John), koji je krenuo u potragu za suprugom nakon što je saznao da postoji mogućnost da je ona još uvek živa. U igri se Deacon suprotstavlja neprijateljima koji su judi ali i zastrašujućim stvorenjima u igri, poznatijim kao Freakers.\nDead Rising 2 objavljen je 2010. godine i druga je igra iz Dead Rising franšize. U ovoj igri igrač kontroliše bivšu zvezdu motokrosa po imenu Chuck Green koja se našla u centru zbivanja zombija u kazinu u Nevadi.\nTokom igre igrači moraju da izvršavaju zadatke i uzvrate borbu protiv zombija. Uz ovo, postoji još jedan jedinstveni aspekt igre. Igrač mora da se pobrine da se vrate u sigurnu sobu svakog dana do određenog vremena kako bi Chuckova ćerka svakodnevno dobijala dnevnu dozu anti-zombi lekova. Da, još uvek vam je Dying Light 2 napameti, ali priznajte da bi Dead Rising 2 mogao da vas “zaludi” kao i Dying Light!\nThe Evil Within (1 i 2)\nThe Evil Within e serija horor igara za preživljavanje. Ove igre je režirao jedan od kreatora Resident Evil igara, što znači da bilo koji ljubitelj horora za preživljavanje zna da će ove igre biti totalno zastrašujuće.\nThe Evil Within 1 i 2 prate detektiva po imenu Sebastijan koji je u prvoj igri poslat da istraži ubistvo u mentalnoj bolnici kada se on i njegovi partneri nađu gurnuti u bizaran svet košmara. Sebastijan mora da pronađe svoje partnere, da preživi ovaj svet i da otkrije sve tajne kao i šta se tačno tamo dešava!\nDead By Daylight je horor igra za više igrača koja je objavljena 2016. godine i od tada ne prestaje da se igra! Može se okupiti do pet igrača, jedan igrač preuzima ulogu ubice, dok su ostala četvorica preživeli, čiji je zadatak da pokušaju da pobegnu i spasu jedni druge.\nI preživeli i ubice u igri su likovi iz kultnih horor filmova, što ovu igru čini zaista zabavnom za ljude koji vole horor žanr uopšte, ne samo u video-igrama. Igra je dobila odlične kritike i postala je masovno popularna među igračima od trenutka kada je objavljena na više platformi!\nNemojte da se nervirate dok čekate na Dying Light 2! Izaberite neku od video-igara sa našeg spiska, udobno se zavalite u fotelju, sipajte omiljeno piće i krenite u borbu! Ove hladne jesenje večeri morate “začiniti” sa nekom dobrom zamenom, zar ne?\nBrankovu majku Ivanku sahranila druga porodica, doživeo šok: Zamenili pokojnike na gradskom groblju


Galerija: BOHA namještaj\nsrijeda, 05 Februar 2014 22:36\nZenicablog vam predstavlja još jednu uspješnu zeničku firmu. BOHA D.O.O. ZENICA su osnovali Harun Begagić i Sabrija Kulovac. Iideja za pokretanje ovog biznisa nastala je kao poštovanje i nastavak tradicije u porodicama Begagić i Kulovac (Harunov otac Besim je radio kao tapetar dekorater, a Sabrijin otac Ćamil kao stolar).\n- Postojimo više od deset godina i dokaz smo da partnerstvo može opstati bez ikakvih nesuglasica i konflikata. u firmi radi dvanaest radnika koji proizvode i prodaju tapacirani namještaj, kaže nam Begagić.\nProdaja BOHA namještaja se nalazi na adresi Jalijski put 6A, a proizvodnja u Sarajevskoj 195.\nSarađujemo sa salonima namještaja širom BiH i u kooperaciji izvozimo za Hrvatsku, Sloveniju, Crnu Goru, a uskoro i u Njemačku. Radimo za klijente posao "od ideje do realizacije", uređivali smo veliki broj ugostiteljskih objekata u Zenici i drugim gradovima, kaže Harun.\nSvi modeli ove kompanije su isključivo rađeni materijalima sa bh. tržišta čime podupiru razvoj domaćih proizvođača. Cilj im je modernizacija mašina, otvaranje novih salona i upošljavanje radnika.\nZenicablog predstavlja BOHA namještaj u NEKOMERCIJALNOM obliku, kao vijest koja našim posjetiocima treba poslužiti u informativne svrhe, radi upoznavanja da i u svom gradu imamo vrijedne ljude koji proizvode i izvoze!\nPogledajte foto galeriju BOHA namještaja\nViše iz kategorije: « Telemach: produžetak akcije VGT nova poslovnica »


Prijedlog Zakona o izbornim jedinicama i raspodjeli mandata Parlamenta Federacije BiH je neustavan, jer je Ustavni sud BiH odredbe da iz svake županije ide po jedan izaslanik iz svakog naroda proglasio neustavnim, te ih izbrisao iz Izbornog zakona. I onda četiri stranke i jedan neovisni kandidat te pobrisane odredbe stave u svoj Prijedlog Zakona, što jasno pokazuje da se ovdje radi o izigravanju odluke Ustavnog suda BiH. Radi se o Prijedlogu Zakona koji je prekršio i procedure predviđene Poslovnikom Zastupničkog doma Parlamenta Federacije BiH. Ovim Prijedlogom Zakona oduzima se mogućnost Hrvatima da izaberu svoje predstavnike na način na koji tu mogućnost imaju Bošnjaci.\nOčekujem da će Dom naroda Parlamenta Federacije BiH biti odgovorniji prema zakonima, Ustavu ove države i odluci Ustavnog suda BiH. Ali, ukoliko se i u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH bude osiguralo bošnjačko jedinstvo u rušenju odluka Ustavnog suda, onda nema sumnje da će ovaj Prijedlog Zakona i tu proći kao i u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH. Onda će vjerojatno Klub izaslanika hrvatskog naroda tražiti ocjenu zaštite vitalnog nacionalnog interesa od Ustavnog suda FBiH. Ukoliko Ustavni sud procijeni da Zakon ne ugrožava vitalni nacionalni interes, onda se u Domu naroda usvaja po prostoj većini i dolazi kod mene na potpis. Ja ću tad procijeniti što mogu napraviti da zaštitim ustavnost i zakonitost institucija Federacije BiH.\nNažalost, bošnjačke stranke dosada nisu pokazale volju za prihvaćanjem principa kojim bi se omogućilo da jedan konstitutivni narod ne bira političke predstavnike drugom konstitutivnom narodu, te očigledno imaju namjeru promijeniti politički sustav i uređenje države na način koji bi omogućio vladavinu najbrojnijima, odnosno Bošnjacima. Ipak, treba podsjetiti da je Washingtonskim sporazumom formirana Federacija BiH u čijim temeljima je odredba da Hrvati i Bošnjaci jednakopravno upravljaju Federacijom BiH.\nNadam se da nakon izbora nećemo imati još lošije stanje, imajući na umu da nije provedena odluka Ustavnog suda BiH i izmijenjen Izborni zakon. Bez implementacije presude Ustavnog suda BiH nemamo modela popune Doma naroda Parlamenta FBiH i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. U tom slučaju, Središnje izborno povjerenstvo BiH može donijeti model primjene posrednih izbora. Iako nema ulogu zakonodavca, SIP BiH ima mogućnost donošenja novog modela izbora izaslanika u Dom naroda prema Izbornom zakonu. Dalje, takva odluka bi išla Vijeću za žalbe Suda BiH i, ukoliko bi Sud BiH poništio takvu odluku, onda bi mogli biti u ćorsokaku.\nJa, kao Predsjednik Federacije BiH, i svi hrvatski dužnosnici ulažemo mnogo truda i napora kako bi institucije nastavile funkcionirati. Obzirom na trenutnu situaciju u kojoj bošnjačke stranke djeluju destruktivno, postavlja se pitanje ima li vlasti uopće. I do izbora ćemo se vjerojatno baviti sličnim problemima. Svatko od nas dužnosnika se obvezao na poštivanje Ustava, stoga svi trebamo raditi na tome da osiguramo zaštitu prava i interesa svih konstitutivnih naroda u FBiH i BiH.


Legija pretučen u Zabeli?\nLegija pretučen u Zabeli?\n17 јула 2013\nNekadašnji komandant JSO i osuđenik za nekoliko teških krivičnih dela Milorad Ulemek Legija pretučen je tokom šetnje u posebnoj jedinici zatvora Zabela, jer su stražari sumnjali da hoće da pobegne. Naime, kako piše dnevni list “Informer”, pozivajući se na neimenovane izvore, Ulemeka su pretukla trojica stražara, a slučaj je, navodno, “zataškan” najverovatnije zbog prekomerne upotrebe sile.\n“Izveden je s lisicama na rukama, a pratila su ga trojica stražara. Šetnja je išla ustaljenim tokom, sve do trenutka kad se Legija iznenada naglo “cimnuo” i otrgao iz ruku čuvara. Do danas nije potpuno jasno zašto je to uradio, ali stražari su reagovali u sekundi, misleći da bi bivši komandant JSO mogao da im pobegne“, kaže neimenovani izvor ovog lista i dodaje: “ Jedan stražar ga je svom snagom udario u glavu, od čega je Ulemek posrnuo i pao. Istog trenutka, sva trojica su počela besomučno da ga šutiraju. Kad su ga dobro izmlatili, vratili su ga u ćeliju“.\nIzvor na koji se poziva “Informer” kaže da je ovo prvi navodni pokušaj bekstva iz Posebnog odeljenja Zabele, takozvanog “srpskog Alkatraza”.\n“Legijine šanse da pobegne su minimalne, jer Posebno odeljenje Zabele čuvaju stražari sa dugim cevima, a iza zidina danonoćno stražare jedinice Žandarmerije“, objasnio je neimenovani sagovornik lista. “Informer“ ne navodi kada se ovaj incident dogodio.


Američki ambasador: Maligne aktivnosti Rusije | Srbija | Al Jazeera Balkans\nAmbasador SAD-a u Srbiji kazao da se Rusija ne angažira na način koji podržava stabilnost na Balkanu.\nAmbasador SAD-a u Srbiji Kyle Scott ocijenio je da se aktivnosti Rusije u regiji mogu nazvati malignim, jer ne doprinose stabilnosti, ali ni realizaciji strateških ciljeva Srbije.\n"Jako je bitno da podvučemo da se Rusija ne angažira, kako mi mislimo, na način koji podržava stabilnost u regiji", rekao je Skot gostujući na Radio Televiziji Vojvodine (RTV), prenosi agencija Beta.\nPrema riječima Skota, zamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD Hoyt Brian Yee rekao je da postoji zabrinutost o ruskim aktivnostima u regiji koje nisu usmjerene na podržavanje strateškog cilja Srbije integraciji u zapad.\n"Kada vidim da se Rusi aktivno angažiraju na podrivanju komšijskih zemalja i koriste za to srpsko tlo ja bih to onda nazvao malignim utjecajem Rusije", rekao je Skot.\nAmbasador je ocijenio i da SAD smatraju da je ruski humanitarni centar u Nišu zapravo centar špijunaže.\n"Ako je to humanitarni centar zašto je zaposlenima potreban diplomatski status. Taj status znači da niko ne može izvršiti inspekciju toga šta oni rade, da mogu da budu nedodirljivi", rekao je Scott i podsjetio da delegacije NATO-a ili misije koje dolaze ili prolaze kroz Srbiju podliježu inspekciji srpskih vlasti.\nScott je ocijenio da će posjeta predsjednika Srbije Aleksandra Vučića Washingtonu biti prilika da se učvrsti saradnja, da Vučić opiše svoju viziju gdje želi odvesti zemlju i kako će se osnažiti saradnja sa SAD-om.\nScott je izrazio zabrinutost zbog dijaloga i komentara lidera širom regije, koji se vraćaju na historiju '90-ih i '40-ih.\nAmbasador SAD-a podsjetio je na izjavu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića tokom inauguracije da u regiji ne može biti progresa bez mira i stabilnosti, i dodao da SAD to podržava.\nBezdušno ruženje opozicije i zapadnih ambasadora


ISTORIJA Hokejaši Beograda ostvarili prvu pobedu! – Sport\nHokejaški klub Beograd zabeležio je prvu, istorijsku pobedu u MOL ligi. Tim iz prestonice, savladao je starog znanca Čikšeredu sa 6:3 i tako se osvetio za poraz u prvoj utakmici kada su izgubili u poslednjim sekundama meča.\nZa razliku od utakmice protiv Dunarea Galatija, Beograđanima je sve krenulo za rukom. Zatresli su mrežu Rumuna dva puta u manje od pet minuta i najavili dominaciju na ovom meču. Hugo Turkot je ponovo blistao sa dva pogotka, a po gol su postigli i Nemanja Vučurević, Petar Novaković i Daniel Despotović za istorijski trijumf Beograda.\nJako sam ponosan i srećan zbog mojih momaka. Radili su na ovome zaista naporno od početka sezone i konačno nam se isplatilo. Postigli smo dva brza pogotka,bio bi tu i treći da nismo pogodili prečku. I dalje imamo problem sa “power play” akcijama, ali to je stvar samopouzdanja i vremenom će biti bolje. Sada nam ostaje da uživamo u ispisivanju istorije – rekao je trener Beograđana Krister Dreberg.\nSa druge strane, stručnjak na klupi Čikšerede Tom Mekarti, nije bio zadovoljan disciplinom svog tima.\nNapravili smo previše penala, Samo u prvoj trećini smo skupili 13 minuta kazne i za to smo kažnjeni. Ne smemo da dopuštamo da se to ponavlja i definitivno ćemo poraditi na tome – bio je kratak.\nHokejaši Beograda ponovo igraju kući sledećeg vikenda protiv Ferencvaroša i aktuelnog šampiona Miškolca.\nhokej, Mol liga, partizan, pobeda


HITNO! POSAO Radnik Lajkovac, Lajkovac - 258 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\n...sektoru, kako u Srbiji takoi u zemljama regiona. POZIVAMOSVE ZAINTERESOVANE DA SE PRIJAVE NA KONKURS ZA RADNO MESTO: ADMINISTRATIVNIRADNIK Opis posla: 1. Ažuriranje dokumentacije, vođenje arhive 2. Javne nabavke - Tenderi (poznavanje novog Zakona o JN i praćenje...\nRADNIK ZA LAKIRANJE DRVETA m/ž (SLOVENIJA)Partners & Orka, reklamna agencija iz oblasti ljudskih resursa, za svog renomiranog klijenta iz Slovenije, koji za svoje potrebe potražuje kandidate za radnu poziciju:RADNIK ZA LAKIRANJE DRVETA m/ž (SLOVENIJA)Destinacije rada:...\nradnik na poslovima održavanja Lajkovac, Lajkovac\nradnik u kuhinji Lajkovac, Lajkovac\nradnik u skladištu Lajkovac, Lajkovac


Vođenje kao funkcija preduzeća - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 29-05-2020, 04:47 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Preduzetništvo / Vođenje kao funkcija preduzeća\nVođenje kao funkcija preduzeća\nTemom vođenja i rukovođenja preduzećem bave se dve isprepletene i praktično nerazdvojive naučne discipline – nauka o rukovođenju i organizaciji i nauka o menadžmentu, pri čemu se ova prva bavi izučavanjem, oblikovanjem i projektovanjem organizacione strukture organizacije, dok druga istražuje kako treba upravljati i rukovoditi takvom organizacijom da bi ona ostvarila svoje ciljeve na efikasan i efektivan način.\nPored ciljeva organizacije, koji se uvek definišu prilikom njenog osnivanja, i svaki prepoznatljivi deo organizacije (sektor, odeljenje i dr.), ali i svaki pojedinac, ima svoje vlastite ciljeve. (Opis radnog mesta često je jedina indikacija ciljeva pojedinca, iako neke organizacije svojim zaposlenim daju opis dužnosti i obaveza koji ne predstavlja samo zakonsku obavezu već ima i stvarnu svrhu). Pored toga, svi ciljevi u preduzeću moraju biti eksplicitno definisani i usmereni u istom pravcu, i to tako da ciljevi pojedinaca korespondiraju sa ciljevima odeljenja, a ovi dalje sa ciljevima sektora, itd. Ovakvo usmeravanje ciljeva veoma je važno, s obzirom da njihova neusmerenost uvek dovodi do konflikta u preduzeću. Primera radi, opasno bi bilo kada bi sektor nabavke imao za cilj „kupiti što jeftinije“, a da u isto vreme sektor proizvodnje ima za cilj „smanjiti škart“, jer u tom slučaju sektor proizvodnje nikada ne bi mogao da ostvari svoj cilj, pošto bi sektor nabavke uvek nastojao da kupi što nekvalitetnije materijale na tržištu.\n1.1\tVođenje kao funkcija preduzeća\t4\n1.2\tTeorija vođenja i rukovođenja preduzeća\t10\nWeb izvori\t19\nReafirmacija preduzeća i preduzetništva Dzemala 0 2,142 17-04-2011 10:58 PM\nUpravljacka struktura preduzeca Dzemala 0 1,691 02-09-2010 12:27 AM


Koliko puta vam se dogodilo da slike ili bitna dokumenta koje čuvate na svom računaru stignu baš do očiju ljudi koji nikako ne bi trebalo da ih vide? Kao po Marfiju, uvek oni koji ne bi smeli otvore baš TAJ folder.\nPoslovne tajne, šifre za pristup nalozima ili samo kompromitujuće fotografije sa sinoćne zabave mogu da nam preokrenu život ukoliko postanu dostupni.\nZato se trudite da ih što bolje sakrijete? Takođe!\nPraćenje ovogodišnje liste Top 10 budućih zanimanja u IT industriji donelo je promene na vrhu. Naime, sa lakoćom se na prvo mesto plasiralo zanimanje programer mobilnih aplikacija.\nOdlučujući faktori u korist mobilnog razvoja i programiranja su definisani kroz četiri snažne stavke:\nVisok hardverski potencijal. Mobilni uređaji i pametni telefoni imaju najveći proboj na tržištu hardvera.\nOgromna potražnja za aplikacijama iz različitih oblasti poslovanja (zabava, edukacija, sport, e-poslovanje, državna uprava, finansije...)\nProcena rasta potražnje za programerima u vrednosti od 32% za period od deset godina. Samo na teritoriji Amerike biće potrebno 292000 novih programera za mobilne uređaje.\nDisproporcija u potražnji za kvalifikovanim programerima u odnosu na ponudu na tržištu rada. Na neka radna mesta firme čekaju i mesecima dok ne pronađu odgovarajućeg kandidata.\nNije potrebno puno istraživanja da bi se utvrdilo za koje platforme je najveća potražnja za programerima. Jasno je da se na vrhu izdvojilo iOS programiranje i naravno Android programiranje. Ako direktno krenemo da upoređujemo ove tri platforme dolazi se do interesantnih razlika koje mogu da odrede smer u kome ćete se vi kao developer pokrenuti.\nNakon seminara AdIT2012 na kojem ste imali prilike da uživo prisustvujete predavanjima zaposlenih iz Google kancelarije iz Dablina, svima vama pružamo još jednu priliku da nastavite sa edukacijom iz oblasti Internet marketinga. Pozitivan odjek koji su prisutni pokazali nakon predavanja, pisanja o IT Akademiji u medijima kao i pohvale koje smo dobili od samih učesnika AdIT-a dokazala su je ovakav vid komunikacije jedan od najpraktičnijih načina da vi kao naši polaznici steknete neposredna iskustva i znanja iz oblasti koja izučavate na ITAcademy i BusinessAcademy.


BEJBI BUM: U jednoj opštini u Srbiji rođeno za četvrtinu više beba nego 2019. godine | Happy BSC portal\nBEJBI BUM: U jednoj opštini u Srbiji rođeno za četvrtinu više beba nego 2019. godine\nNa teritoriji svilajnačke opštine prošle godine rođeno je za četvrtinu više beba nego 2019. U Opštini kažu da su mere populacione politike dale rezultate.\nU domu Rajića neuobičajeno je mirno za porodicu sa četvoro dece. Đurđija, Teodora, Dimitrije i najmlađi Danilo – svako na svom zadatku. Majka Ana, nastavnik praktične nastave u poljoprivrednoj školi, kaže da je sa suprugom Bogdanom planirala veliku porodicu.\n- Najveća blagodet u porodici sa više dece je međusobna ljubav njihova i međusobni odnos koji oni imaju i izgrađuju, tako da oni pomažu jedni drugima. U mom okruženju sve više je porodica koje imaju bar troje dece, to je nešto što me raduje - kaže Ana Vitorović Rajić\nPomoć roditelja ali i lokalne zajednice važna je za mlade roditelje. U Centru za brigu o porodici ističu da su roditeljima dostupni svi neophodni sadržaji, od simboličnog paketa dobrodošlice za svako novorođenče do finansijske podrške i besplatne usluge logopeda, fizioterapeuta.\nIvana Petrović iz Centra za brigu o porodici kaže da podrška porodici kreće i pre nego što novorođenče dođe na svet.\n"Centar za brigu o porodici kreće sa vežbama za trudnice. Već tada ulazimo u naše porodice i razgovaramo sa budućim mamama, kroz savetovalište one dolaze do prvih saznanja šta ih to čeka", ističe Petrović.\nPEVAČ ZAVRŠIO NA INFUZIJI: Dva meseca se BORI SA KORONOM, ali to nije kraj njegovim MUKAMA\nDEVOJČICA SE UGUŠILA: U požaru poginulo 8 ljudi, uključujući i dete\nUŽAS, OBRUŠILO SE BRDO: Najmanje jedan povređeni\nNESVAKIDAŠNJA SITUACIJA! Lopov traži da mu plati odštetu: Upucao mladića, pa se desilo ovo\nŠta je bitno mladima\nU lokalnoj samoupravi kažu da su mere populacione politike poput novčane podrške roditeljstvu bitne, ali da je mladim ljudima presudan kvalitet života i mogućnost da se bira radno mesto.\n- Ukoliko mi kao lokalne samouprave ne stvorimo dovoljan broj kvalitetnih radnih mesta, mislim da nemamo šanse da mi iz manjih gradova vratimo naše školarce iz univerzitetskih centara u Srbiji, pa i iz sveta - naglašava Predrag Milanović, predsednik Opštine Svilajnac.\nPrema njegovim rečima, u ovoj godini Grad čeka otvaranje tri velike fabrike i misli da je to život za sve građane opštine.\nMožda za neku opštinu 30 rođenih beba više u odnosu na prethodnu godinu i nije velika brojka.\nZa Svilajnčane to je znak da su na dobrom putu jer su od opštine koja je prednjačila po broju ljudi na radu u inostranstvu zahvaljujući industrijskoj zoni postali mesto gde na posao dolaze i ljudi iz okolnih opština.


Zračna luka Rijeka prestala s radom zbog sukoba Uprave i kontrolora leta | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 25.04.2020 / 21:31\nDjelatnici Kontrole leta u Zračnoj luci Rijeka još u petak navečer prestali su s radom, nakon što je direktor aerodroma Tomislav Palalić, u pratnji zaštitara, ušao u prostorije koje oni koriste i dao zamijeniti brave na vratima, zbog čega su pozvali policiju. Na poslu nisu bili ni danas, zbog čega je aerodrom bio praktički zatvoren, bez mogućnosti polijetanja i slijetanja zrakoplova težih od 20 tona, čak i za potrebe hitnih službi, piše Novi list.\nKako saznajemo, sutra bi stanje trebalo biti normalizirano, nakon reakcije ministra prometa Olega Butkovića, koji je dao nalog Hrvatskoj kontroli zračne plovidbe da se njihovi djelatnici vrate na posao. Butković je za idući tjedan zakazao i sastanak s direktorom HKZP-a Vladom Bagarićem i direktorom Zračne luke Rijeka Tomislavom Palalićem, kako bi se pronašlo rješenje spora oko imovine u Zračnoj luci i normaliziralo poslovanje kontrole leta i Zračne luke koji jedni bez drugih ne mogu raditi.\nU pozadini slučaja je, kako neslužbeno saznajemo, dugogodišnji spor između Zračne luke Rijeka i HKZP-a oko vlasništva nad prostorima koje koristi HKZP i plaćanja najma Zračnoj luci.\nO tome što se dogodilo, kao i o uzrocima nemilih scena i odgovornosti za zatvaranje aerodroma koji ima zakonsku obavezu otvorenosti za javni zračni promet upit smo poslali direktoru HKZP-a Bagariću i direktoru Zračne luke Palaliću. Bagarić objašnjava kako je ulaskom Palalića i zaštitara u prostorije Hrvatske kontrole zračne plovidbe narušena sigurnost zračnog prometa, zbog čega je odlučeno da se na Zračnoj luci Rijeka obustavi kontrola zračne plovidbe. Potvrdio je kako je između Hrvatske kontrole zračne plovidbe i Zračne luke Rijeka u tijeku sudski spor oko imovinsko-pravnih pitanja.\nDirektor Zračne luke Rijeka Tomislav Palalić u svom odgovoru navodi kako su, bez obzira na sve, djelatnici HKZP-a imali zakonsku obavezu pružanja usluge kontrole zračnog prometa, kao što i aerodrom ima obavezu pružanja svog dijela usluga, dodajući kako HKZP, unatoč odredbama zakona i Pravilnika o otvorenosti za javni zračni promet, u subotu nije osigurao pružanje svojih usluga na riječkom aerodromu.\nTagovi: Zračna luka Rijeka, Hrvatska kontrola zračne plovidbe, Tomislav Palalić, Oleg Butković, Vlado Bagarić


Šta je batman trend šminkanja očiju | Lepota | Šminka i nega\nBATMAN LOOK OBOŽAVA JULIA FOX, ALI I CHANEL: Mračan, intezivan način šminkanja očiju osvaja modne piste 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nBATMAN LOOK OBOŽAVA JULIA FOX, ALI I CHANEL: Mračan, intezivan način šminkanja očiju osvaja modne piste\nBatman trend šminkanja očiju zaludeo je svet, a u nastavku se inspirišite za ovaj maxi smokey eye.\nUkoliko ste neko ko voli natural stilove šminkanja, novi batman trend verovatno neće biti vaš cup of tea, ali činjenica je da odvažna, upečatljiva i "overr the top" šminka doživljava svoj trenutak.\nI ne, ne mislimo na svetlucave look-ove inspirisane "Euphoria" serijom, već govorimo o tamnom, smokey eye, razmazanom trendu koji se sve češće može videti na revijama, ali, verovali ili ne, čak i na avangarnijim dešavanjima.\nOVO SU QUEER BEAUTY IKONE KOJE MORATE DA ZAPRATITE NA INSTAGRAMU: Transformišite look uz neverovatne tehnike šminkanja\nU poslednjih par nedelja, intezivna crna šminka gotovo da je deo "svetog trojstva" pop kulture - kako na slavnima, tako i u modi, kao i u filmu, što znači da bi trebalo da "opustite ruku" i pripremite se na veće trošenje crne senke za oči ili krejona.\nOvako nešto prva je učinila viralnim bivša devojka Kanye Westa, Julia Fox kada se još u januaru pojavila na Paris Fashion Week-u.\nNjen look je za gotovo 24 časa preplavio društvene mreže, a brojni makeup umetnici pokušali su da rekreiraju ovakav stil šminkanja. Ideja je proizašla od umetnice koja sarađuje sa Pat McGrath studiom i od Kanye-a lično.\nMnogi su komentarisali da je ovako nešto zapravo kombinacija šminke iz filma "Black Swan" i Batmana, a da je bold makeup baš ono što je falilo na sceni dokaz je i Chanel couture show.\nNakon otvaranja revije, kada je pistom prodefilovala unuka čuvene Grace Kelly na konju, a potom "parade" tvida i strukturiranih sakoa, ženstvenost odevnih komada gotovo da je zasenila šminka manekenki.\nNeke su nosile double eyelinere, sa izrazito crnim kapcima, koji su svemu davale gotovo depresivnu estetiku. Drugi modeli su izgledali kao da su maramicom razmazale senku po donjem kapku.\nPrema rečima "The New York Times" ova tehnika je zamišljena kao "odobravanje konstruktivističkog rada savremenom umetnika Xavier Veilhan".\nMeđutim, "Batman eye look" nije zamišljen samo za revije, već slobodno možemo reći da i Robert Pattison u novom ostvarenju o čuvenom superjunaku izgleda kao da je sišao sa Chanel revije.\nPrepoznatljivi tamni kolutovi naglašeni šminkom ono su po čemu je novi Batman prepoznatljiv, a nema sumnje da ćemo ovako nešto sa sigurnošću videti na još revija.\n"EUPHORIA" MAKEUP LOOKOVI KOJE ĆETE ŽELETI DA KOPIRATE: Izdvajamo 15 najinspirativnijih\n7 LOOKOVA OBRVA KOJI ĆE VLADATI 2022: Odaberite jednu od ovih trendi tehnika koja će najbolje istaći vaše crte lica\nOVA TEHNIKA NANOŠENJA AJLAJNERA PODIŽE OČI I DAJE MAČKAST IZGLED: Kreirajte look po uzoru na omiljene trendseterke\nŠminka Batman trend smudged eyeliner julia fox Kanye West Robert Pattison


Upute za akciju čišćenja "Volim Vareš"\n07 Tra 2021\tIvan\nOdred izviđača „Zvijezda“ Vareš pokrenuo je akciju čišćenja grada i regionalne ceste R-444. Akcija čišćenja će se održati u subotu 10.04.2021.\ngodine s početkom okupljanja u 9 sati. Ovogodišnja akcija održat će se uz pomoć kompanije Eastern Mining, koja posebnu brigu vodi oko zaštite okoliša i organizacije World Vision.\nKompanija Eastern Mining će se akciji pridružiti uz poseban slogan „Volim Vareš“ sa prigodnim majicama koje će podijeliti svim sudionicima akcije uz pomoć svojih djelatnika. Za ovu akciju pripremljeno je 200 komada majica i bit će podijeljene svim sudionicima. Uz majice, osigurat će nešto vreća za smeće i higijenskih rukavica.\nOdred izviđača, kao organizator akcije, poziva sve građane koji žele da se pridruže ovoj akciji i na taj način pokažu koliko vole Vareš. Obzirom da su na snazi posebne mjere vezane uz pandemiju korona virusa, molimo sve koji će se odazvati na ovaj poziv, da obvezno nose zaštitne maske i drže distancu.\nKako bi se akcija uspješno realizirala predviđeno je okupljanje na nekoliko lokacija i to: ispred zgrade Općine Vareš, na autobusnoj stanici u Vareš Majdanu, na skretanju za Striježevo i u Dabravinama. Na svim ovim lokacijama bit će predstavnici Odreda izviđača koji će dati upute za čišćenje. Uz pomoć Policijske stanice Vareš svim vozačima koji se budu kretali u navedeno vrijeme dijelit će se promotivni materijal o navedenim aktivnostima. Uz prometnicu od Breze do Vareša postavit će se table koje će upozoravati i naglasiti važnost zaštite okoliša, te tko je izvođač akcije.\nNa kraju, molimo sve građane da se odazovu u što većem broju, te da očiste prostor oko svojih stambenih jedinica u gradu i u svim mjesnim zajednicama, te da pored kontejnera odlože kabasti materijal koji će djelatnici JKP Vareš odvući na odlagalište.\nPoželjno je sa sobom ponijeti rukavice i grablje, a za ostali potrebni materijal pobrinut će se organizatori. Za sve dodatne informacije i upute molimo Vas kontaktirajte na sljedeće brojeve telefona 061/190-657 Senada, 061/468-089 Amar i 061/866-743 Igor.\nDoprinos akciji dat će pripadnici Civilne zaštite Vareš, Profesionalne vatrogasne jedinice Vareš, Dobrovoljnog vatrogasnog društva Vareš, Crvenog križa Vareš, JKP Vareš, Udruge ekstremnih sportova Perun-VA, te pripadnici nevladinog sektora i udruženja.\nHvala svima koji će se priključiti ovoj akciji!\nLast modified on Srijeda, 07 Travanj 2021 20:09\nŠaban Ibrišimović o izgradnji igrališta u Dragovićima\nUskoro završetak višenamjenskog igrališta u Dragovićima\nHrvatski radio Bobovac dobio nagradu u kategoriji radijsko novinarstvo\n4. sjednica Općinskog vijeća Vareš - snimak\nRudar u podzemnoj eksploataciji - novi smjer u srednjoj školi u Varešu\nMore in this category: « Upozorenje u povodu teške situacije s pandemijom u Varešu\tOdržana 5. sjednica Odbora za odnose s lokalnom zajednicom kompanije Eastern Mining »\nOvaj Tjedan 2847\nOvaj Mjesec 15792\nCurrently are 410 guests and no members online


Najezda srpskih preprodavaca turističkih snova\nBiznis a la Dalas\nNakon gotovo dve decenije, naši turisti i poslovni ljudi ponovo mogu da krenu u svet. Vize su ukinute, ali je nažalost mentalitet ljudi dobio neku novu formu za sve ovo vreme zatvora i omalovažavanja. Pomalo smo i mi postali prevaranti i velike jajare. Profesionalci pogotovo, oni koji organizuju putovanja u najlepše gradove sveta. Raskorak sa Zapadom je veći, finansijske mogućnosti su manje, a profita nikad dosta. Štedi se na službenicima i njihovim platama, na hotelima i vodičima. Toliko se štedi i ukida da su putovanja prava mučenja a program gotovo nikakav. Nestručni ljudi otvaraju kućne agencije, a velike i poznate pokušavaju da im pariraju niskim cenama i mini uslugama, svi od Kon Tikija do poslednje seljačke zadruge koja iznajmi autobus da provoza nekoliko desetina Mongola do Beča ili Pariza\nGledano iz svetske prestonice turizma, Pariza, koji broji oko 27 miliona turista godišnje, izgleda da smo najgori i najkvarniji prema ljudima željnim da nešto vide i nauče u belom svetu. Svuda po svetu turizam je nauka i postoje škole i fakulteti za one koji se njime bave. Bez diplome nema turizma i nema dozvole za rad. I najmanji vodič na Zapadu ima bar diplomu istoričara umetnosti i specijalnu dozvolu za muzeje. Razgledanje grada je malo slobodnije, ali treba poznavati istoriju, jezik, put i svaku ulicu da bi se turisti osećali u sigurnim rukama i bili dobro obavešteni. Jedini problem je što sve to košta i niko u Parizu neće da vodi grupu od 60 putnika bez 150 do 200 evra na dan. Niko ko ima prava i vodi se kao lokalni vodič. Ali hoće domaće jajare i sitne duše koje i za 30 evra rade isti posao - isti na prvi pogled, ali gotovo uvek nestručno i nelegalno. Krijući ili tajno, po zapovesti gazde, naravno.\nSrpska agencija Kon Tiki, koja je uvek tražila najbolje lokalne vodiče, slala je u isto vreme pratioce koji su hvatali beleške i tako krali znanje, i nakon nekoliko tura po ulicama i bulevarima Pariza ti špijuni su dobijali titulu eksperta i zadatak da od aerodroma do hotela recituju i prepričavaju istoriju Grada svetlosti i svih spomenika kraj kojih prolaze. Tako na svakom putovanju uštede 100 evra ili dva evra po putniku, a vrlo važno što mu vodič iz Srbije prepričava ono što je tri puta čuo od lokalca. U više navrata beogradski vodiči su plaćali lokalce iz svog džepa da bi utvrdili znanje i još po jednom čuli šta će im biti uslov za opstanak na poslu.\nZamislite francuske grupe, koje inače često krstare po Dunavu i obilaze Beograd, i sada da im njihov vodič priča o Karađorđu i Svetom Savi onako kako je pročitao u knjizi ili čuo na prethodnom putovanju? Nijedan pravi turista ne bi pristao na tako amatersku improvizaciju i tražio bi pare nazad.\nAli Kon Tiki može i da "prođe" u odnosu na ostale nazoviagencije, koje na put kreću autobusima, putuju noću i putnici im spavaju u sedećem položaju, a danju razgledaju gradove. Kada spavaju u hotelu, onda je to u najjeftinijim i najgorim kvartovima gde ni policija ne zalazi. Samo iz Srbije je za uskršnje praznike stiglo do Pariza nekih 40 autobusa, ne računajući šest redovnih linija koje su pojačale broj svojih vozila. Neki su putnici već na ulazu u hotel doživeli prepad crnačkih secikesa i u startu ostali bez tašni, pasoša i novca. Takav je to kraj i nije badava spavanje u takvim rupama 20 evra. Gotovo svako proveravanje diskova šofera koje policija obavlja, završava se kažnjavanjem pa i imobilizacijom autobusa zbog prekoračene satnice vožnje.\nNa Zapadu postoji zakon i red jer je turizam ozbiljna stvar, a ne samo biznis amatera i profitera. Poseta muzejima i dvorcima je gotovo uvek fakultativna i plaća se posebno, na licu mesta, ali vrlo često nema ni vodiča niti bilo kakvih objašnjenja osim malo nabadanja ispred zdanja ili u autobusu. Evo karte, izvol'te, i za dva sata se nalazimo na istom mestu! To je realnost našeg turizma i već su nas mnogi ovde upoznali kao ljude koji ne poštuju nikakva pravila ni običaje.\nZa prvomajske praznike će biti još veća navala i sigurno još više problema zbog krađa po radnjama, izgubljenih torbi ili tuča po diskotekama. Neki su ostajali u Francuskoj ili Nemačkoj nadajući se nekom poslu i gomili deviza. I toga je bilo ovih meseci, mada ni Poljaci, Rumuni i Bugari ne zaostaju za našima, ali su oni Evropa i imaju pravo na rad.\nKlijent je car\nSa završetkom rata na prostoru bivše SFRJ u Parizu su se pojavile dve-tri agencije koje su se specijalizovale za naše turiste. Uspostavljena je saradnja sa hotelima gde se govori naš jezik i sa vodičima koji su obučeni da ljude vodaju profesionalno, uz stručna objašnjenja. Uloženo je novca i znanja u nešto što je domaćim jajarama poslužilo kao neka vrsta besplatnog kursa i čim su pokrali malo znanja i nakupili vizitkartice i adrese hotela, počeli su sami da rade posao na koji nemaju legalno pravo niti moralno opravdanje. Ali Pariz nije jedini primer bahatog ponašanja organizatora grupnih putovanja. Slično je u Beču, Minhenu, Barseloni, Londonu ili Amsterdamu.\nDobiti profesionalnu licencu u Amsterdamu nije mala stvar. Da bi se dobila licenca potrebno je polaganje ispita na brodu, polaganje u autobusu, polaganje u muzeju, polaganje šetnje u gradu, proučavanje najmanje desetak stručnih knjiga i kada se konačno sve prepreke savladaju i dobije licenca oblivena znojem, onda tek predstoji usavršavanje. Svake sezone od oktobra do marta predstoji dopunsko doškolovavanje. Profesionalni vodič svake sezone prati po dvadesetak predavanja i ekskurzija kako bi produžio licencu i kako bi svuda i na svakom mestu ulepšao boravak svima onima koji su mu se obratili za profesionalno vođenje po Holandiji. Jer kako kažu na trulom Zapadu: - Klijent je car. Kod nas je izgleda car govedar.\nU Holandiji postoji samo jedan jedini profesionalni, licencirani vodič za srpsko jezičko područje. Ona je pre nekoliko godina napisala i prvi vodič na srpskom jeziku "Amsterdam - grad na vodi". Otvorila je i svoju agenciju i uložila kapital, vreme i znanje da bi svom narodu pružila samo kvalitet i da mu širom otvori vrata u svet ove zemlje. Taj narod to i zaslužuje, posle svih maltretiranja. Jeste, za Holanđane je klijent car i zaslužuje prvoklasnu uslugu, ali naše agencije potcenjuju svog turistu od koga žele da izvuku i poslednju crkavicu i smatraju ga paradajz-turistom i ovcom za šišanje.\nKon Tiki kada reklamira Amsterdam, citira iz knjige vodiča sa kojim više ne radi! Ne treba im više. Sada šalje ljude na licu mesta, onda im podmetne neprofesionalce i mačku u džaku. Kvalitet ni od korova. Uzme se neko ko pošteno ne govori ni srpski, ko je uspeo da ukrade nekoliko istorijskih činjenica i to je to. Idemo sada na jedno mesto da kupite dijamante ili vas vodimo u kupleraj ulicu da nešto kresnete ili popušite po travu, a zna se kome ide provizija. Jer to je ključ priče, provizija za onog ko privede turistu da odreši kesu. A raja ko raja, posle dugog i prinudnog sedenja u zemlji ionako je više navikla na sankcije nego na putovanja, pa neće ni primetiti razliku između profesionalizma i amaterizma. Ako agencija Kon Tiki koja kao važi za neku renomiranu firmu pravi budale od svojih putnika, šta se onda očekuje od sitnih inkognito turističkih agencija?\nPo svemu sudeći svi love u mutnom, dok Evropa ne uslovi naše turizmologe standardima i udari rukom o sto: stop ekspedicijama, vreme je da srpske turističke agencije poštuju zakone i pravila koji važe u međunarodnom turizmu.\nKakva, bre, etika?\nAgencija u Beogradu i širom Srbije ima mnogo i konkurencija je ubitačna. Treba ubiti cenu, treba ubiti profesionalnost, treba ubiti kvalitet, treba zgaziti tuđi entuzijazam i rad. Pošalju brze momke i cure u izvidnicu da pokradu znanje, da snime rad profesionalnog vodiča, da zabeleže sve što se može zabeležiti, da otmu sve što se može oteti i da podmetnu mućak svom turisti od koga dobro žive. Gde je kolegijalnost, gde je poštovanje prema kolegama i gde je etika? Izgleda da je nestala u vihoru rata. Da ostave dobar utisak ili da odbrane ugled u svetu - ni to se ne trude. Radi se hajdučki i na principima mafije. To im je u krvi. Gde stignu, tu opustoše. Opljačkaju znanje, otimaju tuđi znoj i muku i misle da je to vrh mudrosti i snalažljivosti. Oni sve bolje znaju i sve bolje rade od glupih zapadnjaka i naših gastarbajtera koji tamo žive. Ni ugled nam nije potreban. Ionako smo ga izgubili, a zašto bismo se trudili da ga vratimo i da dokazujemo da dolazimo iz civilizovane zemlje? Iz pravoslavnog sveta. No, važno je vratiti se s puta sa što više para u džepu.


Procvat poljoprivredne proizvodnje u BiH: Maline i kornišoni za evropsko tržište - AKOS\nHome > Ekonomija > Procvat poljoprivredne proizvodnje u BiH: Maline i kornišoni za evropsko tržište\nPoljoprivreda u BiH danas je jedna od najperspektivnijih djelatnosti i postaje takoreći moderno baviti se nekom poljoprivrednom proizvodnjom. Ove godine procvat je doživjela proizvodnja malina, kornišona i ljekovitog bilja, posebno smilja. “Kad je u pitanju povratak poljoprivredi, moram reći da se ljudi vraćaju poljoprivredi jer nemaju posla. Nije sramota baviti se poljoprivredom, proizvodnjom hrane, to je bila priča iz nekog vremena u bivšoj Jugoslaviji kada se kretalo u industrijalizaciju i kada su svi išli u gradove, u fabrike. Sada je zbog nedostatka fabrika došlo vrijeme povratka selu i poljoprivredi.\nPozitivna stvar jeste što BiH ima dosta ispravnog zemljišta, koje još nije zagađeno i koje je pogodno za razvoj poljoprivrede, posebno organske proizvodnje, ali i za ruralni turizam”, kazao je za Oslobođenje Slavko Injić, predsjednik Saveza za ruralni razvoj BiH, dodajući kako se BiH treba truditi da iskoristi mogućnosti i proizvodi ono što Evropi treba.\n“Mi smo dokazali da se otkupom malina može napraviti sistem otkupa od njive do stola. U 2015. otkupili smo preko 1.100 tona maline od 800 kooperanata, te možemo reći da ova proizvodnja nije ni upola iskorištena jer BiH ima ogromne kapacitete.\nNaime, BiH je 2015. proizvela i otkupila oko 10.000 tona maline, a potrebe za malinama na evropskom tržištu su mnogo veće”, kazao nam je Hrvić.Proizvodnja maline se širi, čemu u prilog govori konstantan rast broja zasada, ali i ljudi koji se time bave.“\nMeđutim, u 2015. se zbog enormne popularnosti maline pojavio problem nedostatka kvalitetnog sadnog materijala i tu se, da bi se zadovoljila potražnja, pribjeglo staroj taktici bolje kvantitet nego kvalitet, te se novi proizvođači koji hoće da uđu u tu proizvodnju žale na kvalitet rasadnog materijala i to je nešto što će se sistemski morati riješiti, u čemu će i država morati pomoći jer se trenutno sve radi nekontrolisano”, kazao nam je Armin Kurbegović, menadžer Saveza proizvođača jagodičastog voća u BiH, dodajući kako BiH ima mogućnosti za razvoj i drugih vrsta jagodičastog voća poput borovnica, kupina, ali je činjenica da zemljište i klimatski uslovi najviše pogoduju razvoju malinarstva, a na kraju krajeva, ipak je tržište to koje sve diktira.\nOsim malina, u 2015. su se bh. poljoprivredni proizvođači okrenuli i proizvodnji kornišona. Širom BiH podignuti su zasadi kornišona, a jedan od najvećih otkupljivača ove godine bila je firma Agrona d.o.o. iz Živinica, članica Adriatic Group, koja je u prvoj sezoni uzgoja krastavca kornišona preko projekta USAID Partnerstvo za razvoj agrobiznisa uzgojila i otkupila 4.200 tona kornišona u BiH.“Projekat je proveden u 60 općina u BiH, a u njega je bilo uključeno oko 1.500 kooperanata. Od navedene količine oko 75 posto je izvezeno na tržište EU, dok je ostatak korišten za preradu u fabrikama Natura food d.o.o. Bijeljina i Voćar-promet iz Zvornika”, kazali su nam u Agroni.U narednoj sezoni Agrona planira povećanje uzgoja kornišona za 20 posto, ali i uključivanje većeg broja kooperanata koji će se baviti uzgojem ove kulture. Pored kornišona preko firme Agrona, Adriatic Group planira uzgoj i drugih povrtlarskih i voćarskih kultura, a posebno je interesantan uzgoj i otkup paprika i jagodičastog voća.“Planirana je ukupna investicija od šest miliona dolara, te stvaranje ukupno 5.140 radnih mjesta u BiH u naredne četiri godine”, kažu u ovoj kompaniji, te dodaju kako BiH ima velike šanse kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja, ali da država odvaja jako mali procenat za poticaj domaćoj proizvodnji i domaćim poljoprivrednicima, te iz tog razloga još postoji veći omjer uvoza u odnosu na domaću proizvodnju.\nDa je tačno da BiH ima potencijal, potvrdio nam je i profesor sa Poljoprivrednog fakulteta u Sarajevu Muhamed Brka, međutim, kako on kaže, prema njemu se odnosimo maćehinski.“Glavni razlog slabog razvoja poljoprivrede u BiH je nedostatak državne pomoći. U poređenju sa drugim državama u regionu, BiH najmanje novca izdvaja za poljoprivredu. Koliko ulažete, toliko i dobijete. Kako bih bio korektan i prema državi, moram reći da dio krivice za trenutno stanje snose i sami farmeri zbog nezainteresovanosti za transfer znanja. Drugi važan problem su usitnjena imanja, male farme i njihova slaba opremljenost, što dovodi to toga da njihovi proizvodi još nisu konkurentni na tržištu. Sa druge strane, država nije iskristalizirala šta treba kao strateške tačke podržavati. Podržava se sve i svašta, u obimima koji se svake godine mijenjaju. Potrebno je imati kontinuitet u smislu da poljoprivredni proizvođač ne mora razmišljati šta će se i kako poticati iduće godine, već da su programi definirani dugoročno (minimalno pet godina). Samim tim bi se ostvario kontinuitet u investicijama i samoj proizvodnji”, istakao je Brka, dodajući kako se jako malo izdvaja za ruralni razvoj (npr. u FBiH u 2015. nula KM), a upravo je ovaj dio poljoprivredne politike jedini razvojni i odnosi se, između ostalog, na poboljšanje strukture farmi i unapređenje tehničko-tehnoloških obilježja.Usvojene srednjoročne strategije oba bh. entiteta su dosta jasne o pitanju u kojem smjeru ide bh. poljoprivreda.“Prioriteti su bolje iskorištavanje resursa, podizanje konkurentnosti i EU integracije (harmonizacija poljoprivredne politike, prilagođavanje zakonodavstva i izgradnja institucija). Međutim, ostaje pitanje implementacije. Strategija FBiH već u prvoj godini (2015.) nije poslužila za reforme u sektoru, već su mjere i dalje iste kakve su bile do sada”, kazao nam je profesor Poljoprivrednog fakulteta u Sarajevu Sabahudin Bajramović.Brka je dodao kako je jako bitno prepoznati šta je to što je to od strateškog značaja u poljoprivrednom sektoru, ulagati u taj dio uz podizanje standarda prema standardima EU kako bi naši proizvodi bili konkurentni na tržištu.“Preduslov ovome je uvođenje jedinstvenog sistema. Trenutno imamo dva sistema (resorna entitetska ministarstva) koja, ako ćemo biti iskreni, ne funkcionišu, jedni druge sputavaju, koče, jer nemaju ni zajednički interes, koja su neusklađena i nisu kooperativna. Ovdje je jedino rješenje osnivanje jednog ministarstva poljoprivrede na državnom nivou. Poznajući našu političku sliku i priliku, još će mnogo vode proteći Bosnom dok se ovo ostvari. Koliko smo podijeljeni, govori i podatak da se domaći političari ne mogu dogovoriti o izgradnji sistema za povlačenje novca iz IPA fondova, koji bi bio od presudnog značaja za iskorak prema boljoj, funkcionalnoj i konkurentnijoj poljoprivrednoj proizvodnji”, zaključio je Brka.Oslobođenje\nGračanički kornišoni na njemačkom tržištu: Uskoro i šljiva i malina\nTagovano: krastavac (9) malina (68)\nSamra Pivić – prva hafiza Kur'ana u 2016. godini


Onlajn šoping u doba korone: Najsigurniji i najbezbedniji način kupovine\nTRGOVINA PREKO MREŽE\nOnlajn kupovine predstavljaju jednu od značajnih prednosti tehnološkog napretka modernog doba i dugačka je lista razloga zbog kojih se takav način trgovanja može preporučiti.\nNovonastala situacija u svetu uzrokovana globalnom pandemijom korona virusa, koju smo ubrzo obeležili u terminologiji kao novu normalnost, a nešto kasnije počeli i kao takvu da je tretiramo, dovela je do brojnih promena u našem odnosu prema svakodnevnim aktivnostima i prioritetima.\nOdržavanje socijalne distance je podvučeno kao jedna od baza za zaštitu zdravlja, te su se mogućnosti koje pružaju moderne tehnologije pokazale kao veoma korisne.\nU tom smislu je kupovina preko interneta doživela ekspanziju, a manje ili više opravdana strahovanja povodom eventualnih finansijskih prevara, odnosno nezadovoljstva po prijemu kupljene robe su se pokazala kao manje značajna od brige o zdravlju. Budući da je onlajn kupovina danas zaista najbezbedniji izbor, u ovom tekstu ćemo navesti osnovne stavke u vezi sa njenim benefitima, savete i pojedinosti na koje valja obratiti pažnju.\nProverite i uporedite cene artikala\nOno što predstavlja značajnu prednost kupovine preko interneta je svakako mogućnost brzog i jednostavnog upoređivanja cena na različitim sajtovima, odnosno u različitim prodavnicama. Kada kupujete onlajn, imate opciju da uporedo proveravate kretanje cena za iste proizvode u drugim prodavnicama, a takođe možete lakše držati pod kontrolom iznos koji želite da potrošite u datom momentu.\nUvid u cenu i vreme dostave\nStavka koja čini značajnu razliku prilikom odabira onlajn prodavnice je cena i vreme dostave robe. Ovu informaciju neretko dobijate tek u finalnim koracima kupovine, pa je savet da se o tome raspitate na sajtu pre samog upuštanja u proces. Što se roka dostave tiče, on prirodno u skladu da povećanim interesovanjem za ovaj vid nabavke može biti duži nego što je to uobičajeno i na to bi trebalo da obratite pažnju.\nOdlučite se za pouzdane sajtove\nKada se upustite u kupovinu preko interneta, sasvim je prirodno da se pribojavate eventualnih prevara i nezadovoljstava. To je uglavnom slučaj kada je u pitanju kupovina kućnih aparata i garderobe. Jedini pravi način zaštite od razočaranja kvalitetom i samim time gubitka novca je odabir pouzdanih sajtova. Zbog transparentnosti cena i sigurnosti u vezi sa legitimitetom sajta, kupci se mahom odlučuju za proveren domaći sajt Shoppster, ne bi li bezbrižno mogli da odaberu i poruče željene predmete. Ovakvim odabirom kupci imaju jasan uvid u uslove kupovine, koji podrazumevaju i uslove eventualne reklamacije robe, brzinu dostave i finalnu cenu, a širok asortiman samo doprinosi ukupnom dobrom utisku.\nPolitika privatnosti i prava potrošača\nUsko vezano za prethodno navedenu stavku je pitanje privatnosti i prava potrošača. Ovo se, dakle, odnosi na transparentost i legitimitet sajta i predstavlja jedan od osnovnih pokazatelja da možete verovati internet stranici za koju ste se odlučili. Prava potrošača su uglavnom važna zbog pomenutih uslova reklamaccije, dok je politiku privatnosti potrebno temeljnije izučiti, budući da odavde saznajete sve što je potrebno o upotrebi podataka koje delite sa prodavcem pri kupovini. Neophodno je da budete sigurni da će Vaše podatke prodavac koristiti isključivo u svrhu kupovine i ukoliko na sajtu ne postoji sekcija u kojoj ćete pronaći ovu potvrdu, razmislite još jednom da li ćete toj stranici ukazati poverenje.\nGotovo svaka ozbiljnija internet prodavnica sadrži odeljak namenjen komentarima korisnika, odnosno povratnim informacijama. Odavde možete saznati o kvalitetu usluge i iskustvima kupaca, što je zaista od pomoći kada prvi put pristupate kupovini na određenom sajtu. Ova sekcija može razrešiti dileme u vezi sa procesom kupovine na datoj internet stranici i kvalitetom robe, što je uglavnom i najveći kamen spoticanja pri onlajn kupovini.\nBudući da bezbednost na internetu ima primat u svakoj oblasti delovanja a naročito pri kupovini, važno je navesti još nekoliko dodatnih saveta. U vezi sa bezbednošću plaćanja je, uz politiku privatnosti, važno obratiti pažnju i na to da plaćate na stranici koja je osigurana SSL protokolom, kao i da izbegavate direktne transfere novca. Ukoliko ste čest posetilac e-prodavnica, proveravajte stanje na računu redovno i aktivirajte uslugu SMS obaveštenja o promenama stanja na platnoj kartici. Da bi kupovina dodatno dobila na sigurnosti i da biste znali kada da očekujete njenu finalizaciju i prijem robe, iskoristite opciju praćenja statusa pošiljke. Ovo je jedna od pogodnosti koja zaista doprinosi osećaju sigurnosti Vas kao kupca.\nOnlajn kupovina predstavlja jednu od značajnih prednosti tehnološkog napretka modernog doba i dugačka je lista razloga zbog kojih se ona može preporučiti. Pored udobnosti, transparentnosti cena, te i šireg izbora no kada je u pitanju poseta konkretnom objektu, najaktuelniji razlog je svakako trenutna situacija na planu opšteg zdravlja. Prema tome, unapredite Vaše iskustvo svakodnevice iskoristivši ovu pogodnost i ostanite bezbedni.\n2021-01-21T14:55:51+01:0021 јануара, 2021|Ostalo|


PCAxe - Podcast Mozille nominovan za Webby nagradu | ostalo | vesti\nVesti Ostalo Podcast Mozille nominovan za Webby nagradu\nPodcast Mozille nominovan za Webby nagradu\nPre nešto manje od godinu dana, Mozilla je lansirala svoj podcast IRL, gde je voditeljka Veronica Belmont istraživala brojne pojave na internetu, kao i o tome kako se one preklapaju sa stvarnim svetom.\nNakon skoro pređene cifre od oko dva miliona download-a, ova emisija je ušla u nominacije za Webby nagrade.\nBelmont je zajedno sa svojim gostima, kroz audio kolaž diskutovala o temama poput slobode govora na internetu, gadgeta koji zloupotrebljavaju privatnost korisnika, kao i onog trenutka kada postanete žrtva ransomware-a i saznate da su vam podaci u zlim rukama, kao i da ih možete izgubiti svakog trenutka.\n"Drago nam je da naši slušaoci odvajaju vremena kako bi izgradili novu perspektivu na ono šta se dešava kada online život postane stvarnost." - navodi se u saopštenju.\nUkoliko ste odslušali ovu emisiju, i želite da podržite dalji rad, tim iza IRL je nominovan za ovogodišnje Webby nagrade, a glasanje traje do 19.aprila.\nIzvor: The Webby Awards


NIŠTA OD ŠTRAJKA Ministarstvo pravde i sindikati pravosuđa postigli dogovor\nPOČETNA VESTI NIŠTA OD ŠTRAJKA Ministarstvo pravde i sindikati pravosuđa postigli dogovor\nPredstavnici Ministarstva pravde, na čelu sa ministrom pravde Nelom Kuburović i predstavnici Sindikata pravosuđa Srbije i Sindikata organizacija pravosudnih organa Srbije (SOPOS), pronašli su danas kompromisno rešenje o načinima unapređenja statusa i materijalnog položaja zaposlenih u pravosuđu.\nU saopštenju Ministarstva je navadeno da je na današnjem sastanku formirana i zajednička radna grupa čiji je cilj izrada nacrta zakona, koji bi trebalo da na zaseban način uredi položaj zaposlenih u pravosuđu, kao i da regulisanje njihovog položaja izuzme iz Zakona o državnim službenicima i nameštenicima.\nRanije danas, Sindikat pravosuđa najavio je za sutra stupanje u generalni štrajk, mada\nPredsednica Sindikata pravosuđa Srbije Slađanka Milošević izjavila je večeras za agenciju Beta da je šrajk odložen, a da će sutra ujutru biti održani sindikalni sastanci.\n– Ubedili su nas da nije moguće dobiti povećanje plata veće od pet odsto. Rekli su da je ova budžetska godina završena i da će u narednoj godini gledati da nađu prostora za usklađivanje plata – kazala je Milošević i dodala da su u Ministarstvu kazali da imaju u vidu njihov materijalni položaj.\nMilošević je ranije danas najavila da će članovi tog sindikata sutra štrajkovati tražeći povećanje plate, jer su nezadovoljni ponuđenim povećanjem od pet odsto. Sindikat je nezadovaljan zbog toga što plate u pravosuđu nisu povišene u proteklih šest godina, dok su drugim budžetskim korisnicima povećavane.\nAgencija Beta saznaje u Ministarstvu pravde da su se predstavnici Sindikata pravosuđa Srbije vratili na sastanak i da je dogovor naknadno postignut.\nPRETHODNI ČLANAKStari imaju reč\nSLEDEĆI ČLANAKNASILJE u porodici u POŽAREVCU!\nJP Pošta Srbije: Penzije po planu, pošiljke koje kasne biće isporučene u najskorije vreme\nOčajna 31/10/2016 at 21:51\nSlađanka je uvek bila režimski čovek, pa što bih joj verovala sada? Uvek pompezno najavjuje štrajk, a onda pristane na mrvice. OČAJNA SAM! OVO NIJE NIKAKVO REŠENJE! SRAMAN KOMPROMIS!!!!!!!


Tijelo vam signalizira da jedete premalo i zato teško mršavite | 24sata\nSPORO MRŠAVLJENJE Metabolizam se usporava kako bi se sačuvala energija, a to usporava gubitak suvišnih kilograma. Drugim riječima, koliko god malo pojeli tijelo će pokušavati uskladištiti baš sve\nŽelite li izgubiti višak kilograma ključ uspjeha je pojesti manje kalorija, no mnogi griješe pa se previše suzdržavaju od jela, a to može imati suprotni učinak - usporiti mršavljenje. Naime, u nedostatku hranjivih tvari u tijelu se pali 'crveni alarm' i ono počne svaku unesenu kaloriju spremati 'za crne dane'.


Slobodan Šijan: Film "Ko to tamo peva" se snimao u veoma skromnim uslovima | Scena | Novosti.rs\nSlobodan Šijan: Film "Ko to tamo peva" se snimao u veoma skromnim uslovima\nNovosti Online | 07. decembar 2018. 09:28 | Komentara: 0\nU Čikagu će se od 7 – 9. decembra održati najveći kulturni događaj u životu Srba u Americi. Biće prikazano 7 igranih i dokumentarnih filmova iz najnovije srpske filmske produkcije\nLESKOVAČKI FESTIVAL FILMSKE REŽIJE: Nagrada Slobodanu Šijanu\nŠijanu “Žika Pavlović”\nŠijanova komedija čeka podršku\nSlobodan Šijan: Humor je moja borba\nU Čikagu će se od 7 – 9. decembra održati najveći kulturni događaj u životu Srba u Americi. Biće prikazano 7 igranih i dokumentarnih filmova iz najnovije srpske filmske produkcije.\nU ime države Srbije Festival otvara istaknuti srpski glumac i specijalni savetnik ministra Tihomir Arsić. Posebnu pažnju publike privukao je film „Južni vetar“, koji će se zbog ogromnog interesovanja prikazati čak tri puta. U čast Festivala otvara se i Izložba posvećena 100. godišnjici Velikog rata i srpsko američkog prijateljstva.\nSlavni srpski reditelj Slobodan Šijan , čiji je film „Ko to tamo peva“ proglašen za najbolji srpski film svih vremena, iako je u Americi živeo desetak godina, prvi put dolazi u Čikago na Festival srpskog filma i raduje se susretu sa našim ljudima.\n* Gospodine Šijan, Vi ste ne samo reditelj, nego i akademski slikar, a rekli bismo i umetnik u duši. Koja Vam je od svih umetnosti ipak najbliža?\nMislim da je film centar oko kojeg se uglavnom okreću sve moje umetničke aktivnosti. Tako je naziv moje retrospektiva u Salonu Muzeja savremene umetnosti u Beogradu, 2009. bio „Slobodan Šijan - Oko filma“. Znači to su bili radovi u raznim medijima, od uljanih slika, preko akvarela i crteža, do radova u mediju fotografije ili videa, pa sve do kseroksa, digitalnog printa i eksperimentalnog filma. Ali svi izloženi radovi su imali neku posrednu ili neposrednu vezu sa medijem filma ili filmske trake.\n* U široko sprovedenoj anketi Akademije za filmsku umetnost i nauku, a povodom stogodišnjice filma u Jugoslaviji 1996, Vaš film "Ko to tamo peva" (1980) proglašen je za naš najbolji film. Da li ste ponosni na tu ocenu?\nZnate šta, ne postoji najbolji film! Osim u sličnim anketama. Ima mnogo filmova da biste izabrali samo jedan. Ali ono čime se ponosim je da se nekoliko mojih filmova još uvek gleda sa zadovoljstvom.\nSa snimanja filma – Reditelj S. Šijan daje instrukcije glumcima: Foto: Rodoljub Jovanović\n* Verujem da su Vam još u sećanju mnoge dogodovštine sa snimanja tog filma. Čega se ipak najradije sećate sa snimanja tog filma?\n- Da smo uspeli da ga završimo! Jer snimalo se u veoma skromnim uslovima. Budžet je bio oko 120 hiljada dolara, a snimanje smo završili za dvadesetak dana. Sećam se da nam je nestalo filmske trake tokom snimanja jednog gega, koji tako nije ušao u film i to je bio kraj snimanja.\n* Da li je to Vaš najbolji film?\n-To je kao da me pitate koje mi je najdraže dete.\n* Film smo svi više puta gledali. Mnogi znaju replike iz filma? Koja je Vama najomiljenija?\n-Ja ne procenjujem filmove po replikama.\nPročitajte još - Slobodan Šijan: Humor je moja borba\n* Sa tim filmom ste proputovali svet i video ga je veliki broj ljudi širom sveta. Da li ste ponosni na to?\n- Svakako sam zadovoljan zbog toga.\n* Taj stari film je sada restauriran. Šta znači to novo ruho filma za gledaoce?\n-Svet se digitalizuje. Filmske kopije izrađene na filmskoj traci se habaju i gube boju od upotrebe i protoka vremena. Tako da bez digitalne restauracije film više ne bi ni mogao da se gleda osim u oštećenom stanju. Takođe, sve je manje projektora za filmsku traku, sve se danas prikazuje sa digitalnih projektora, tako da je neophodno da se filmovi kvalitetno digitalizuju, znači za veliki ekran a ne u skromnoj rezoluciji koja je dovoljna za televiziski ekran.\n* Čini se da malo snimate, da li to znači da sada više slikate?\n-Ja odavno ne slikam, ali se bavim vizuelnom umetnošću na razne druge načine. Poslednje izložbe su mi bile neka vrsta digitalnih kolaža.\n* Sećamo se snimili ste i jedan film u srpsko američkoj koprodukciji – “Tajna manastirske rakije”. Da se prisetimo, kako se to dogodilo?\n-To je bila moja saradnja sa našim producentom iz Los Anđelesa, šarmantnim Dan Tanom. Bilo je to zanimljivo iskustvo.\n* U Ameriku ste često dolazili, a jedno vreme ste i živeli i radili u Americi. Koliko dugo?\n- Pa, kad se sve sabere, jedno desetak godina.\n* Kakve su danas Vaše veze sa Amerikom?\n-Osim što imam američko državljanstvo, starija ćerka mi živi u San Francisku.\n* Da li se radujete susretu sa publikom u Čikagu? Da li biste odgovarali i na njihova pitanja?\n-Naravno! Kažu da je to najveći srpski gradu u Americi. Ne znam koliko je to tačno... Ali i pored mnogih godina života u Americi, nekako me put nije doveo do Čikaga. Tako da je ovo sjajna prilika da posetim Čikago Art Institjut i da vidim čuvenu arhitekturu Čikaga.\nHvala i dobrodošli u Čikago!\n(J. Stanojev, “Srpska stvarnost”)\nOceniteDopada mi se 76 Ne dopada mi se 2\n14:02 Svetomir Arsić Basara: Kosovo je moja...\n13:55 PRESUDA ZA UTAPANjE BRAĆE: Direktoru i...\nSONjA KARADžIĆ, ZA "NOVOSTI": Rezultat...\nSasvim sam siguran 24.26%


Palilulska dramaturgija od Boris Velkov - Beletristika - Drame / Plato Books Store\nPalilulska dramaturgijaBeletristika / Drame\nAutor: Boris Velkov\nIzdavač: PROTO ART\nKategorija: Beletristika / Drame\nNa sajtu od: 05.07.2011.\nPoput Lesingove Hamburške dramaturgije, Palilulska dramaturgija Borisa Velkova nije prosta refleksija pozorišnog života piščevog grada; ona je pre svega autorsko čitanje teatra i drame iz ugla autentičnog dramskog pisca, kome je njegova poetika, a ne samo književni ukus, osnovna merna jedinica. Argument za takvo razmišljanje jeste tekst poetske radio-drame pod nazivom “Teško je satiru ne pisati”, odštampan u produžetku pozorišnih kritika.\nPisane pre pola decenije za beogradske dvonedeljne novine za kulturu, Bestseler (Narodna knjiga), kritike se odlikuju naročitom analitičko-narativnom estetikom, kakvu nalazimo u rukopisu klasika svetske književnosti. Polazeći od autorovog stava iz prve kritike da je kritičar “pre svega didaskalos – učitelj”, pa sve do zaključaka i odluka iz poslednje, dvadesteprve, svedočimo i etičkoj konstanti jednog boljeg vremena nego što je naše.\nU nepreglednoj šumi naručene literature, koja u našem, dvadesetprvom veku na star i poznat način tumači fabrikovane fenomene, evo jedne samonikle knjige, slatke i opore kao i tlo u vremenu u kome je nastala.\tBiografija autora\nBoris G. Velkov je rođen 1981. godine u Beogradu. Ne veruje u ambiciju bez talenta i talenat bez ambicije. Veruje u Vaskrslog Boga i naučni socijalizam. Štampana slova piše latinicom.\tNOVOSTI


Drugi svjetski rat i suvremeni četnici - Naklada Ceres\nHome/Studija/Drugi svjetski rat i suvremeni četnici\nDrugi svjetski rat i suvremeni četnici količina\nSKU: 00128 Kategorija: Studija Oznake: Cohen, Drugi svjetski rat i suvremeni četnici, Philip J.\n“Za čitavog rata četnici i partizani natjecali su se tko će poslije rata dobiti vlast u Jugoslaviji. Prvenstveni je četnički cilj bio zadržati vlast srpskog kralja i nametnuti srpsku prevlast. Titovi su partizani htjeli uspostaviti komunističku državu s ravnopravnim sudjelovanjem priznatih naroda u vlasti. Pokušavajući pridobiti savezničku potporu, obje su se strane trudile proizvesti negativnu promidžbu jedna o drugoj.”\nUDK 329.17(497.11) ISBN 953-6108-44-5\nOpćina Žepče ili ključ za funkcioniranje Federacije BiH


Vila STAVRULA Sarti 2022 - Turistička agencija MAESTRAL Novi Sad\nNaslovna Letovanje Grčka Halkidiki Sarti Vila STAVRULA Sarti\nVila STAVRULA Sarti se nalazi na 110 metara udaljenosti od mora i plaže, u novom delu letovališta Sarti. Vila STAVRULA je smeštena u mirnom delu i poseduje lepo uređeno dvorište sa roštiljem.\nVILA STAVRULA SARTI SMEŠTAJ\nVila STAVRULA poseduje studije za smeštaj 2, 3 i 4 osobe, koji se nalaze u visokom prizemlju i I spratu. Četvorokrevetni studio na prvom spratu ima krevete na sprat, a kod studija u prizemlju četvrti krevet je krevet fioka. Svi studiji poseduju terasu, SAT TV, signal za besplatno korišćenje bežičnog interneta, kao i klima uređaj čije se korišćenje doplaćuje na destinaciji.\nVILA STAVRULA SARTI GALERIJA\nVila STAVRVila STAVRULA SartiULA Sarti\nApartmani STAVRULA Sarti\nVILA STAVRULA SARTI CENOVNIK 2022\nNOĆI 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 12 12 12\nStd 2 88*/168 98*/188 168*/328 198*/388 288*/498 338*/598 378*/678 398*/728 398*/728 398*/728 358*/628 288*/498 198*/368 108*/208\nStd 3 88*/198 98*/228 148*/358 178*/428 218*/548 258*/648 278*/728 298*/778 298*/778 298*/778 268*/678 218*/548 168*/398 108*/228\nStd 2+2 88*/228 98*/258 128*/378 158*/468 188*/598 218*/698 238*/778 248*/828 248*/828 248*/828 228*/748 188*/598 148*/428 98*/258\nStd 3+1 88*/228 98*/258 128*/378 158*/468 188*/598 218*/698 238*/778 248*/828 248*/828 248*/828 228*/748 188*/598 148*/428 98*/258\nStd 2 78*/108 98*/148 148*/278 238*/418 498 568 618 568 568 468 198*/368 168*/278 98*/148\nStd 3 78*/148 98*/178 138*/298 188*/448 528 598 648 598 598 498 168*/398 148*/298 98*/178\nVILA STAVRULA SARTI MAPA\nUkoliko Vam ponuda za Vila STAVRULA Sarti ne odgovara pogledajte ponudu ostalih smeštaja u letovalištu Sarti