Vikend u Temišvaru, Rumunija\nDolazi opet vikend. Jesenja putovanja su u modi. Iscrpili ste najatraktivnije destinacije u Srbiji. Želite nešto egzotično, blisko, jeftino. Predlog je jednostavan, Temišvar.\nRumunija već odavno nije Čaušeskuova Rumunija, zemlja iza gvozdene zavese i mogla bi da bude jedna od destinacija za koje će vas vezati lepe uspomene.\nOsim Transilvanije i grofa Drakule Rumunija ima primorje koje vredi istražiti, deltu Dunava i još mnogo toga. Gradovi su posebna atrakcija, Bukurešt i Temišvar su arhitektonski biseri i svaki od njih je priča za sebe. Predstavićemo vam Temišvar, prelepi grad na Begeju, živahni lepotan na uspavanoj reci.\nDo Temišvara se putuje 3,5 sata iz Beograda. Realno potrebno vam je nekih 2 do 2,5 sata da dodjete do tamo, zavisi odakle putujete ali uračunajte i bar pola sata do sat čekanja na Rumunskoj granici. Provere su vrlo stroge i ulaz u EU je rigorozno praćen. Ako je za utehu u pravilu je procedura povratka nazad u Srbiju daleko manje komplikovana.\nDo samog Temišvara uživaćete u pogledu na ravnicu prošaranu poljima i seoskim imanjima. Banat se ovde nastavlja ne hajući za granice. Arhitektura seoskih kuća je ista kao i u bilo kom selu u Vojvodini. Ni na koji način nećete imati osećaj da ste upravo izašli iz Srbije. Temišvar vas dočekuje svojom industrijskom zonom, čije sive zgrade uskoro se gube pred kitnjastim fasadama nekadašnje Temišvarske periferije. Ono što je nekada bilo predgrađe i daleko od centra danas je obod grada sa luksuznim stanovima i lepim balkonima.\nTemišvar je grad koji je većinu svojih atrakcija koncentrisao na tri trga: Piaţa Unirii, Piaţa Victoriei, i Piaţa Libertăţii. Laganim hodom razgledanje svih ovih trgova sa ulaskom u muzeje i slikanjem prelepih zgrada uzeće vam sat- dva.\nNa svega 5 minuta od centra grada sa desne strane, nešto pre reke nalazi se prelepa pravoslavna crkva koju ćete zapaziti ne samo po mozaicima koji blistaju sa nje već i po tome što je u pitanju prekopirana Istambulska Aja Sofija samo u manjoj verziji i bez minareta. Put vas potom vodi preko Trajanovog mosta pravo u centar do Ruske crkve odakle kreću skoro sva gradska razgledanja. Sagrađena na neobičan način, mimo kanona koji je zaslužan za izvesnu uniformnost u izgledu pravoslavnih crkava ova bogomolja je svojim dekoracijama predstavila svetu kako izgleda tradicionalna rumunska ornamentika. Crkva je bogato dekorisana i spolja i iznutra a kuriozitet je što se unutar nje nalaze čestice časnog krsta i mošti jednog od sveta tri jerarha. Ukoliko se spustite iza crkve prema Begeju dočekaće vas prelepo uređeno šetalište uz reku sa splavovima restoranima i kafićima.\nVideo turistički vodič kroz Temišvar\nIspred crkve pogled na centar grada, široki trg pobede PIATA VICTORIEI okružen je prelepim palatama a krunisan je zgradom opere gde je inače karijeru započeo Josif Štraus, fontanom i prekrasnim parkom.\nVredno je videti i trg ujedinjenja PIATA UNIRI, koji je ime dobio po, neki kažu tome što se na tom trgu sreću i pravoslavna crkva, ili kako kažu Rumuni za crkvu biserica , i katolička crkva sv Đorđa jedna naspram druge inače, obe iz 18 veka i obe su vredne obilaska. Na svega dvadesetak metara od pravoslavne crkve nalazi se prelepa secesijska građevina koja će vas podsetiti na Gaudijevu casa Millu, Temišvarci je i zovu Gaudijeva zgrada a u pitanju je monumentalna građevina koju je projektovao Marcel Komor u stilu Odona Lehnera.\nNa putu do ovog trga preći ćete preko nekadašnjeg centra grada, stare vojne tvrđave koja je danas muzej Banata u pitanju je dvorac Hunjadi koji je u 15 veku podigao transilvanijski vojvoda nama poznatiji kao Sibinjanin Janko. Između trga pobede i trga ujedinjenja nalazi se mali trg slobode PIATA LIBERTATII gde se na postolju, okružen golubovima nalazi jedan od najlepših spomenika koje ima Temišvar u pitanju je spomenik Sv Jovanu Nepomuku. To je prelepa kompozicija sa Majkom Božijom na čelu i neretko se o ovom spomeniku govori kao o kipu gospe.\nTemišvar je grad se na ulici često čuje srpski jezik. Naš narod je tokom proteklih vekova ostavio veliki trag u ovom gradu i danas je srpska nacionalna manjina peta po veličini u Rumuniji.\nNekada su se ovde obrazovali umni ljudi i ovde su radili ukoliko im to prilike u Srbiji nisu dopuštale. U gradu je i danas aktivna srpska čitaonica, u takozvanoj srpskoj kući odmah do pravoslavne crkve na trgu ujedinjenja, sa bistom Miloša Crnjanskog na samom ulazu.\nA sada malo pragmatičnih i turističkih saveta za hedonistički nastrojene posetioce. U Temišvaru je moguće jeftino jesti i kupovati. Za samo 10 evra tj. 43 leja na raspolaganju taj dan ćete imati za ručak u restoranu, kafu na šetalištu uz Begej, to sve puta dva tj. častićete nekoga i još će Vam ostati koji lej.\nNaime, u restoranu Karađorđe dnevni meni košta 15 leja, a kafa na šetalištu je od 4 do 5 leja. Trošak za dvoje – 40 leja.\nZa prostala 3 leja možete se počastiti Langošem, ukusnim specijalitetom od testa sličnom našim mekikama 1 do 1,5 lej ili kupiti mleko za telo domaće proizvodnje 2 do 3 leja. Verovatno ste već do sada uvideli da je šoping u Temišvaru povoljan, još povoljniji postaje ukoliko se prošetate do Iulius mall-a na svega 15 min peške od centra gde ćete za 20 do 30 leja na akcijama a za 40 do 90 redovno moći da pazarite kvalitetnu obuću potom za 10 do 20 leja lepe majice i slično. Onima koji zavise od brendova, i putuju u inostransvo zbog H&M-a biće drago da znaju da je ovde otvoren taj butik i da pravi društvo ostalim high street fashion markama kao što su Zara ili Mango.\nLjubitelji prirode i zelenila ovde će biti svoji na svome jer je Temišvar grad jedan od najzelenijih u Evropi. Valja napomenuti da se blizu trga ujedinjenja na putu za Iulius mall nalazi botanička Bašta, a blizu ruske crkve je studentski grad koji se diči svojim prelepim parkom ruža. U tom delu grada prošetajte malo i probajte da pronađete cvetni sat ili pak Bastion, fortifikaciju iz vremena austrougarske monarhije koja je danas cela pretvorena u izložbeni prostor sa kafićima.\nPun spisak atrakcija sa opisima na engleskom jeziku naći ćete na ovom linku, pa ukoliko smo vas ovim zagolicali proverite šta se još zanimljivo može videti.\nNa kraju, šta reći, osim da su Rumuni veliki tradicionalni prijatelj Srba, pa boravak kod prijatelja je uvek prijatan. Temišvar kao elegantni grad na Begeju sa svojim parkovima, baštama i drvoredima, širokim trgovima i mirnim ulicama ostavlja bez daha i jednostavnom lepotom i poziva vas da dođete opet!


Ispitivanje premazivanja površina | SGS Srbija\nIzgradnja Ispitivanje premazivanja površina\nUsluge ispitivanja premazivanja površina koje obavlja kompanija SGS osiguravaju da vaši sistemi za premazivanje funkcionišu na predviđeni način.\nPrilikom izbora sistema za premazivanje radi zaštite čeličnih i betonskih površina, neophodno je da osigurate da će oni dobro funkcionisati duže vreme i u svakom datom okruženju. Donošenje pogrešne odluke može značiti propuste u premazivanju i troškove koji daleko nadmašuju troškove prvobitnog premazivanja usled složenosti popravki i zastoja u radu koji su neophodni radi vršenja ispravki. Naše usluge ispitivanja premazivanja površina mogu da vam pomognu da izbegnete propuste pravljenjem pravog izbora.\nZašto bi trebalo da odaberete usluge ispitivanja premazivanja koje obavlja kompanija SGS?\nanalizirate sisteme za premazivanje pre njihove primene uz ispitivanje premazivanja površine u nezavisnoj laboratoriji;\ndonesete logične odluke tokom početne faze projekta uz stručnu tehničku podršku, praktične preporuke i projektivna rešenja;\npredvidite ponašanje premaza i njihovo podnošenje uticaja prirodnih elemenata uz precizna ispitivanja i podatke – bez obzira na lokaciju, strukturu i površinu.\nPouzdane usluge ispitivanja premazivanja površina koje obavlja svetski lider\nKao vodeća svetska kompanija za kontrolu, potvrdu, ispitivanje i certifikaciju, nudimo vam iskustvo, stručnost i resurse bez premca. Naš jedinstven globalni domet omogućava nam da vam pružimo usluge ispitivanja premazivanja površina bilo gde u svetu.\nMožemo precizno da utvrdimo kako izvestan spektar činilaca može da utiče na trajnost vaših premaza na betonu, čeliku i drugim površinama. Možemo i da prilagodimo naše procedure ispitivanja kako bismo obuhvatili različite uslove prirodnih elemenata kao što su prašina, vetar, primorske lokacije, buđ, korozija i ekstremna toplota.\nNaše usluge ispitivanja premazivanja površina, kao što su beton i zidovi, obuhvataju:\nprocenu premaza betona;\ndifuziju ugljen-dioksida i kiseonika;\nprenos vodene pare;\ndifuziju hloridnih jona;\nizlaganje ubrzanom uticaju vremenskih uslova;\notpornost na baze;\nNaše usluge ispitivanja premazivanja čeličnih površina obuhvataju:\nprocenu premaza čelika;\notpornost na raspršenu so i potapanje;\notpornost na podrivanje;\notpornost na udar i ogrebotine;\njačanje otpornosti na koroziju.\nNaše usluge ispitivanja premazivanja različitih površina obuhvataju:\npropusnost za gas;\nsvojstva protiv karbonizacije;\nDa bismo razmotrili na koji način možemo da vam pomognemo da osigurate pouzdanost sistema za premazivanje, obratite nam se već danas.


Kako da popravite škripavi kaiš na automobilu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nKako da popravite škripavi kaiš na automobilu\nŠkripavi kaiš je toliko iritantan da može dovesti do ludila...\nOsim što može da pukne, kanalni kaiš na automobilu može da bude prilično iritantan ako počne da se čuje. Uglavnom je to škripavi zvuk koji se jako čuje ispod haube i koji zna da bude konstantan. Ako imate ovaj problem i ako se i vama čuje kaiš, onda ćemo vam mi pobjasniti šta treba da radite.\nPrvo što treba da uradite jeste da odredite zašto kaiš škripi. Postoje 4 razloga za to. Ako je kaiš star, ako su španeri klimavi, ako kaiš nije dobro postavljen i ako je kaiš previše stegnut ili olabavljen. Prva stvar koju treba da uradite je da prsnete malo vode na svoj kaiš ako škripi. Ako škripa momentalno prestane, to znači da španeri nisu problem i da zvuk dolaz zbog kaiša. Dalje treba da proverite šta se dešava sa kaišem.\nPopularni Youtuber ChrisFIx je snimio detaljan klip o rešavanju ovog problema, pa će vam on pokazati kako da proverite i da namestite svoj kaiš tako da se škripanje izgubi.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Kode57 - Italijanska zver od 700 konjskih snaga


Đedović: Moramo zaboraviti susret s Latvijom i okrenuti se Holandiji - Klix.ba\nĐedović: Moramo zaboraviti susret s Latvijom i okrenuti se Holandiji\n15.8.2012. u 21:41\nSeniorska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine danas je u Sarajevu savladala selekciju Latvije s 87:84 u prvom susretu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u Sloveniji 2013.\nLatvija je od početka do kraja susreta bila ravnopravan protivnik selekciji BiH. Mladi Latvijci održavali su rezultatski priključak zahvaljujući izuzetno raspoloženoj vanjskoj liniji koja je pogodila veliki broj šuteva za tri poena.\nPrvo poluvrijeme susreta završeno je vodstvom reprezentacije BiH s 41:38, ali drugi dio susreta latvijski košarkaši započeli su bolje i do kraja treće četvrtine imali su tri poena prednosti (67:64).\nU posljednjem periodu susreta Latvija je dola do šest poena prednosti, ali rezultat je preokrenut najviše zahvaljujući Đedoviću koji je u nekoliko navrata presjekao napad gostujuće ekipe i doveo susret u rezultatski egal.\nU posljednjim minutama susreta Teletović je pogodio bitan šut za tri poena, a Đedović je s dva pogođena slobodna bacanja donio prvu kvalifikacijsku pobjedu reprezentaciji BiH.\nNa konferenici za medije nakon meča Đedović je naglasio da želi što prije zaboraviti na ovaj susret i okrenuti se narednim protivnicima.\n"Dopustili smo Latviji da se razigra, njihovi igrači su imali veliki broj otvorenih šuteva. U našem timu se osjetila nervoza zbog koje nismo igrali na način na koji smo htjeli. Sada želim zaboraviti ovu utakmicu i okrenuti se Holandiji", kazao je Đedović.\nNajefikasniji bh. košarkaš bio je Mirza Teletović s 24 postignuta poena, Zack Wright je postigao 20, Elmedin Kikanović 18, a Nihad Đedović 15 poena. U protivničkom timu najefikasniji je bio Janic Strelnieks s 18 poena.\nNajbolji košarkaši Bosne i Hercegovine u narednom kolu 18. augusta gostuju reprezentaciji Holandije.\nReprezentacija BiH slavila protiv Velsa sa 2:0\n15.08.2012. u 22:37\nJavi Martinez potpisao 5-godišnji ugovor sa Bayernom\n15.08.2012. u 21:11


Vikend astro izveštaj: 10. i 11. oktobar 2020. godine! - Lifestyle - Style - Vesti - Svet Plus\n09:45 10. OKT 2020.\nPoslednja Četvrtina Meseca na snazi od jutros od 2:40am gde Mesec u znaku Raka u kvadratu sa Suncem u znaku Vage na 17 stepenu, nose mali sukob izmedju podsvesnog i svesnog, javnog i skrivenog, pojacanu oscilaciju na porodicnom partnerskom nivou.\nMožete se setiti onih koje ste voleli, a više nisu sa vama. Možete imati osećaj da ste propustili ili izgubili mnogo vremena na nešto što vas čini upravo ranjivim i nesigurnim.\nVelika trošenja na decu, osećaj nerazumevanja najbližih. Porast nagle tuge, pa sreće.\nStomak danas može da oseti svaku vibraciju tela. Negde će nam biti bitno kako nas drugi vide i da se ne osramotimo javno ili kod drugih, pa možemo prezivljavati i kriti dobro ono što drugi ne treba da vide.\nNeka nostalgija u daljini, pojačan boemski duh i emotivne krize. Osećaj jake povređenosti zbog ogromne težnje ka savršenom. A savršenstvo ste vi, danas vam baš i ne treba toliko potvrda drugih.\nMnogi danas mogu patiti svakako zbog usamljenosti ili unutrašnje težnje ka većoj posvećenosti i ljubavi koju žele. Ipak, Mesec će gurati da se bavimo domom, uređenjem, da ipak probudimo neku želju da prostor u kome najviše boravimo uredimo da nas baš oraspoloži i može, svakako.\nOva Poslednja Četvrtina Meseca nosi jednu nervoznu energiju, ali osećaj razočarenja jer podsvesno upijamo svaki detalj svoje prošlosti i onog što smo ostavili iza sebe. Očekivanja velika. Jaka intuicija, a bilo bi dobro ako ste zapamtili i neki svoj san. Ovaj vikend može da donese da se nesto prozivi.\nMesec od podneva u kvadratu i sa Rx Marsom pa posebno donosi pojačane svađe, konflikte, nervozu, brzoplete zaključke. Opozicija sa Plutonom posebno moze doneti vreme ljubomore, opsesivnih želja, uvredljivosti, oštrine i osećanja pritisaka. U ovoj fazi posebno svi oni crni dani, misli, energije drugih izlaze na površinu, ali i sami moramo da se malo više očistimo sami od sebe.\nOd 18h opozicija sa Saturnom nosi osećaj pesimizma, nesigurnosti, odlaganja, zakasnjenja, umora. Vreme do ponoći nije preporučljivo za velike akcije, odluke jer ce Mesec biti u praznom hodu i doneti da nebo želi pauzu.\nDanas je jako vazan kontakt sa vodom, ali i vreme kada je dobro odvojiti vreme za sebe i neku dobru meditaciju i punjenje baterija na način koji vam je potreban.\nU osetljivosti želudac, kičma, zubi.\nU osetljivosti uređaji i pojačani kvarovi.\nDanas neka iskušenja sa neba stižu i u vidu susreta i telepatije pa nebo može da smisli da vas ojača u vezi sa osobama iz prošlosti. Ali takođe vas tera da zavolite i sebe, jer vreme je...\nMesec menja znak i ulazi u vatreni fiksni znak Lav. Privlašenje pažnje, malo vise drame, stresa, nestrpljenja, ali i kreativnije energije i snažnijih emocija.\nIpak, ovaj vikend nosi da moze da dolazi do naglih prekida emotivnih veza i osetljivosti na polju komunikacije na šta bi trebalo obratiti pažnju i ovog dana posebno od večernjih časova kada će Mesec imati veoma stresan aspekt sa Rx Uranom i Merkurom pa tu može itekako dolaziti do napetosti, stresa, nerazumevanja.\nVozači opreznost posebno od 19h, strpljiva i opreznija vožnja.\nOvaj dan neće prijati kardiovaskularnim bolesnicima. U porastu apatičnost, depresije i samoubistva.\nIpak, Venera danas u snažnom trigonu sa Rx Uranom moze doneti i prijatna iznenadjenja, poklone, ponude za posao i potrebu da nešto novo promenimo/ pokrenemo.\nNeće biti neobična nova poznastva i upoznavanja, nagli počeci novih veza. Sunce u kvadratu sa Jupiterom donosi da ovaj vikend može doneti preterivanja, nedostatak samopouzdanja, ali i sklonost da polažemo mnogo energije na nešto što nam donosi lini napredak. Obratite pažnju na to!\nOd jedne potištene energije u subotu, pokrenuće se nagla euforija i sreća u nedelju, pa ponovni pad u večernjim časovima.\nNišta nije nemoguće. Ali negde na kraju tunela univerzum sprema nešto novo što je potrebno da prepoznate. Nebo ima lepe boje ovog vikenda, a traži da bacite stari kamen spoticanja i nađete neku novu energiju. Bez obzira na suočavanja i suze koje će biti baš u porastu, očistite sebe od sebe i krenite novim stazama svog neba.\nvikend prognozaastro prognozahoroskopastrologijaAstro Lunalifestyle


Tivatski opštinari nit sebi smanjili plate, nit donirali\nOGLUŠILI SE O PREPORUKE VLADE U BORBI SA KORONAVIRUSOM\nOpština Tivat nakon dvomjesečne pauze, počela objavljivati podatke o platama lokalnih funkcionera, koje govore da nije bilo odbitaka za solidarnost\n5060 pregleda\t8 komentar(a)\n09.05.2020. 21:34h Ažurirano: 09.05.2020. 21:57h\nNakon dvomjesečne pauze u publikovanju podataka o visini zarada lokalnih javnih funkcionera, Opština Tivat je na svom sajtu objavila spiskove funkcionera i njihovih zarada za februar, odnosno mart ove godine.\nIako su oni izraženi u bruto, a ne neto iznosima, i iz tih listi se, međutim, može jasno vidjeti da lokalni DPS-SD-HGI funkcioneri u Tivtu predvođeni gradonačelnikom Sinišom Kusovcem, u martu kada je u Crnoj Gori počela kriza sa koronavirusom i vanrednim mjerama koje je uvelo NKT, nisu smanjivali svoje zarade.\nTime su se oglušili o preporuke Vlade od 19. marta koja je tada, između ostalog, sugerisala da se obustavi isplata varijabilnog dijela zarada zaposlenih u državnoj i lokalnim upravama, kao i da lokalni javni funkcioneri, kao što su to uradili državni, izdvoje makar polovinu jedne svoje mjesečne plate i doniraju ga Nacionalnom kordinacionom tijelu za borbu protiv Covida-19 (NKT).\nIz evidencija o zaradama tivatskih funkcionera za mart objavljenim na sajtu Opštine vidi se da oni nisu poslušali Vladu, jer su bruto plate svih dvadesetak rukovodilaca opštinskih organa i službi, ostale u najmanju ruku iste kao i u januaru, kada nije bilo krize i kada su dijelili i varijabile i razne druge stimulacije.\n“Vijesti“ su u aprilu pisale o tome da Opština već dva mjeseca protivno svojoj obavezi iz Zakona zaradama zaposlenih u javnom sektoru, koji propisuje da su „podaci o zaradama, naknadi zarada i drugim primanjima zaposlenih dostupni javnosti, u skladu sa zakonom“, na svom sajtu ne objavljuje spiskove funkcionera i njihovih plata. Iz administracije gradonačelnika Kusovca (DPS) nisu tada odgovorili zašto ne postupaju u skladu sa zakonom, ali su obećali da će spiskovi biti dostupni nakon što se od martovskih plata odbiju iznosi donacija koje su tivatski funkcioneri navodno dali za borbu protiv korone.\n“Plate će biti na sajtu, u iznosima nakon umanjenja radi doniranja NKT“, poručeno je “Vijestima“ iz PR službe Opštine Tivat. Spiskovi su prekjuče objelodanjeni, ali se iz njih vidi da tivatski opštinari, osim što nisu smanjili plate, izgleda da uopšte nisu ni izdvajali novac od svojih martovskih plata za NKT, ili bilo koju drugu humanitarnu i društveno odgovornu aktivnost koju nameće borba sa koronom i ekonomske posljedice vanrednih mjera za njeno sprečavanje.\nPozive javnim funkcionerima da to urade, u više navrata tokom marta i aprila slala je Vlada i sam premijer Duško Marković. Uprkos tome, svi lokalni javni funkcioneri Tivta i u martu su dobili identične bruto iznose zarada kao i u januaru, a nekima su plate i povećane. To je, na primjer, slučaj sa martovskom brutom zaradom potpredsjednika Opštine Ilije Janovića (HGI), rukovoditeljke Službe glavnog administratora Tanje Kažanegre (DPS), v.d. sekretarta za investicije, uređenje prostora i održivi razvoj Marka Petričevića (DPS), sekretarke za društvene djelatnosti Dubravke Nikčević (DPS), rukovoditeljke Službe za javne nabavke Milene Ćipranić (DPS), rukovoditeljke Službe za unutrašnju reviziju Jele Mrdak (DPS), komandira Službe zaštite i spašavanja Zorana Barbića (DPS)...\nPovećanje je opravdano jedino u slučaju Barbića, jer je SZS sa njim na čelu, od sredine marta angažovana bukvalno 24 sata dnevno i preduzima niz vanrednih aktivnosti u vezi sa koronom, što se u slučaju ostalih opštinskih funkcionera čije su bruto zarade porasle u odnosu na januar, nikako ne može reći.\nOdbornici DPS i HGI “čuvaju” svoje (uvećane) naknade\nBila su doduše i dva slučaja smanjenja martovskih bruto plata u odnosu na januar i to kod direktora Uprave za inspekcijske poslove Jovice Stojkovića (DPS) i načelnika Komunalne policije Novaka Lekovića (DPS), ali se to može opravdati činjenicom da su njih dvojica tokom januara radila prekovremeno, noću i u vrijeme državnih praznika zbog višednevnih javnih manifestacija u Tivtu u vrijeme Nove godine i Božića, pa je logično da su tada i imali veća primanja.\nIako u martu nije bilo sjednica lokalnog parlamenta, i svi odbornici u SO Tivat dobili su uvećane odborničke naknade, zahvaljujući tome što je njihovo značajno uvećanje na januarskoj sjenici parlamenta, izglasao odbornički klub DPS-a. Tako su umjesto januarskih, u prosjeku, 198 eura bruto po glavi, tivatski odbornici u martu dobili po skoro 240 eura bruto. Većina odbornika opozicije i odbornici vladajuće SD su se odrekli tih svojih primanja i uplatili su ih kao donacije NKT-u, dok to javno nije uradio niko od odbornika DPS i HGI.\nSDHGIDPSZoran BarbićJela MrdakMilena ĆipranićDubravka NikčevićMarko PetričevićTanja KaženegraIlija JanovićSiniša KusovacOpština TivatDuško Marković\n12.05. 16:09 h\t2776\t73136\n12.05. 07:10 h\t1198\t72945\n12.05. 07:20 h\t153\t71987\n12.05. 14:50 h\t60\t71658\n12.05. 13:38 h\t458\t60789\n12.05. 16:09 h\t205\t2776\n12.05. 07:10 h\t147\t1198\n12.05. 13:38 h\t100\t458


Ostale teme | Hotelijeri.com - stranica 16\nKako biste povećali vidljivost vaše objave na Tviteru potrebno je koristiti haštagove. Iako vam Tviter neće “doneti” mnogo gostiju kao što je slučaj sa Fejsbukom, važno je biti prisutan i na ovoj društvenoj mreži i poštovati njena pravila. Osim haštagova koji su karakteristični za hotelijerstvo, potrebno je osmisliti i neki koji će biti jedinstven za […]\nKada je otvoren bio je jedan od najmodernijih i najvećih hotela na Balkanu. Na sedam spratova nalazilo se 600 soba i 23 apartmana. Od svih njih, danas radi tek šestina. Njegovo ime trebalo je da bude hotel Beograd. Arhitektonski konkurs za izgradnju ovog hotela raspisan je 1947. godine. Pobedilo je konkursno rešenje Projektnog zavoda Hrvatske […]\n« Novo«...151617...»Arhiva »


Kako prevesti forum na bilo koji jezik - pitanja „Kako“ u vezi sa forumom - Kalimba forum\nČesto povezani sa forumom ...\nKako prevesti th ...\n[Ljepljivo] Kako prevesti forum na bilo koji jezik\nKako prevesti forum na bilo koji jezik?\n| 151 poruke\nkako prevesti prevoditi tutorski\nVećina je glasovala Najstarije najnoviji\nNapravio sam kratki video vodič da bih pokazao kako se koristi funkcija Prevod foruma.\nKako se koristi funkcija privatne poruke\nTopic Tags: kako prevesti (1), prevedi (1), udžbenik (2),\nPoslednja poruka: Prodajem MAGADI kalimba Najnoviji član: reginawolinski9 Recent Posts Nepročitane poruke Oznake


PDP: Pale primjer odgovornog rada i simbol Srpske | Palelive.com\nPočetna Izbori 2016 Izbori 2016 PDP: Pale primjer odgovornog rada i simbol Srpske\nPDP: Pale primjer odgovornog rada i simbol Srpske\nPDP očekuje dobar izborni rezultat u opštini Pale i da i nakon lokalnih izbora, 2. oktobra budu dio vlasti u ovoj lokalnoj zajednici, poručeno je sa centralne, impresivne tribine ove partije koja je sinoć održana u Palama.\nPredsjednik PDP-a Branislav Borenović istakao je da su Pale simbol Republike Srpske, a Opštinski odbor ove stranke u Palama simbol PDP-a i primjer odgovornog rada. “PDP Pale će pokazati i poslije 2. oktobra kako se vodi grad!”, poručio je Borenović.\nPočasni predsjednik PDP-a Mladen Ivanić pozvao je sve stanovnike Pala i Republike Srpske da glasaju ističući da je svaki glas važan i da svaki glas odlučuje.\nGovoreći o predstojećem referendumu o Danu Republike Srpske, koji će biti održan 25. septembra, Ivanić je najavio da će čim prođu lokalni izbori prvu stvar koju će uraditi biti da se zakonom uredi da je 9. januar praznik Srpske.\n“On će se slaviti, njega niko ovdje živ ne može zabraniti”, rekao je Ivanić i poručio da će 9. januar ostati praznik.\nNosilac liste PDP-a Nenad Vuković rekao je da će predstavnici PDP-a u narednom peridu raditi da Pale budu još ljepše i bolje mjesto za život, a posebno da će raditi na ravnomjernom razvoju opštine, stvaranju uslova za zapošljavanje, izgradnji i opremanju sadržaja za djecu te drugim projektima za dobrobit lokalne zajednice.\nŠef poslaničkog kluba PDP u NSRS Miroslav Brčkalo rekao je da Pale znaju birati i da je siguran da će PDP dobiti podršku i 2. oktobra.\nKandidat “Saveza za Pale” za načelnika opštine Pale Miodrag Kovačević istakao je da se Pale mogu pohvaliti da su u prethodne četiri godine vratile 6,5 miliona KM duga i da je na području opštine investirano šest miliona KM.\nNajavljujući da će 2018. godine Pale proglasiti nezaduženost, kao program za naredni mandat on je naveo pet politika – Pale mjesto domaćina, Pale veliko gradilište, Pale fabrika, Pale turistička destinacija i Pale srećno djetinjstvo.\nNa tribini su predstavljeni kandidati PDP za odbornike u SO.\nPrethodni članakIzjašnjavanje na referendumu na 56 glasačkih mjesta\nNaredni članakSjećanje na pogibiju 42 srpska civila i borca na Papratnoj njivi


[ http://www.elitesecurity.org/t464848 ]\n[ koya.90 @ 28.04.2013. 00:38 ] @\nRadim "Studentski Servis", za školu na kojoj studiram a ujedno i sebi diplosmki rad...\nImam problem sa sql select-om.\nDa bi vas upoznao sa mojim problemom, prvo pogledajte tabele putem linka: https://docs.google.com/file/d...ZpVTFLYVBpUlE/edit?usp=sharing\nE sad, problem mi je u stranici za prijavu ispita.\nDa bih prijava ispita radila pravilno mora se dobro organzovati upit.\nRecimo mi prijavljujemo ispit, 2 smo godina i treba da polažemo ispite 3 semestra!\nZnaci,mi moramo da iz spiska ispita za prijave ispita izbacimo ispite koji pripadaju 4,5,6,7 i 8 semestru (tj ono sto jos nismo imali predavano a imacemo),\nmoramo da izbacimo polozene ispite i moramo da izbacimo one za koje smo dobili zabranu polaganja.\nAli moramo da vodimo računa o tome da ispiti pripadaju našem smeru (recimo smeru informacionih tehnologija).\nE sad,kad odbijamo polozeni predmet iz spiska prijave, taj predmet mora da se odnosi samo na naš tj. na naš broj indeksa koji je recimo 4-103/2010, a takodje i zabranu koja je izrečena samo za nas broj indeksa...\nNadam se da shvatate.\nPogled na kod:\n$indeks = $red['indeks'];\n$zadnji_overen_sem = $red['zadnji_overen_sem']; //zadnji overen semestar\n$id_smera = $red['indeks']; //broj 4 iz indeksa predstavlja smer: 4-103/2010\nif(intval($id_smera) < 5 AND intval($id_smera) > 0 ) // Da li je smer u intervalu (0,5)\n$spisak = " SELECT * FROM spisak_ispita, predmet, predmet_po_smeru ,profesor\nWHERE spisak_ispita.sifra_predmeta = predmet.sifra_predmeta\nAND spisak_ispita.sifra_predmeta = predmet_po_smeru.sifra_predmeta\nAND predmet.sifra_predmeta = predmet_po_smeru.sifra_predmeta\nAND predmet_po_smeru.id_smera = '$id_smera'\nAND predmet_po_smeru.broj_semestra <= '$zadnji_overen_sem'\nAND spisak_ispita.id_prof = profesor.id\nAND spisak_ispita.id_ispit NOT IN (select id_prijave_ispita from ocena)\nAND spisak_ispita.id_ispit NOT IN (select id_ispit from prijava_ispita)\n$rezultat = mysql_query($spisak);\nwhile($red = mysql_fetch_array($rezultat))\n$id_ispit = $red['id_ispit'];\n$sifra_predmeta = $red['sifra_predmeta'];\n$ime_predmeta = $red['ime_predmeta'];\nOvaj sql select dobro radi,osim poslednja 2 reda:\nOni bi trebali da kazu da to vazi samo za nas indeks 4-103/2010 $indeks = $red['indeks']; ...\nJa ne znam kako da to dopisem u ovaj upit, ali razumem problem.\nNadam se da me razumete sta je problem odnosno da sam vam objasnio...\nSQL kod tabela možete videti putem linka: https://docs.google.com/file/d...N5MlNfaHVuWnc/edit?usp=sharing\nHvala svima unapred koji mi daju sugestiju ili mi rese problem!\n[ bogdan.kecman @ 28.04.2013. 16:09 ] @\npre bilo cega\n1. 2013. godina, MyISAM nije ACID, moze lako da se koruptira, nije scalable, nije .... nije za upotrebu. Ako taj sistem treba nesto stvarno da radi i ti podaci treba da budu koliko toliko vazni, moras da koristis InnoDB\n2. latin1 ?!?!??! kako tu mislis da upises ime grada iz koga dolazis ?! [abac? Shabac? Sabac? u 2013. godini UTF8 je minimalno sto treba da podrzis!\n3. referencijalni integritet? pricamo o relativno kompleksnom sistemu vrlo bitnom, ako ne tebi onda bar ostalim studentima, moras da imas referencijalni integritet na takvoj bazi\nidemo malo dalje\nSELECT * FROM spisak_ispita, predmet, predmet_po_smeru ,profesor\nda li si cuo za JOIN? procitaj: http://dev.mysql.com/doc/refman/5.6/en/join.html\nexplicitno koristenje join-a ti\n- smanjuje mogucnost greske\n- daje ti bolju sliku sta se tacno desava\n- daje mogucnost optimizeru da bolje shvati upit\n- daje tebi ideju kako bolje da napises upit (i zasto ti upit ne radi)\nzanimljivo pitanje, kakve veze id_prijave_ispita iz tabele ocena i id_ispita iz prijava_ispita imaju sa brojem indexa ?!\n[ koya.90 @ 29.04.2013. 01:01 ] @\nBrate posle 15 sati, desi se da coveku mozak pobrljavi!\nHvala na savetima iako su pomalo onako ostri u fazonu glupane jesi cuo za JOIN...\nNaravno da jesam cuo, ali radio sam onako kako bolje znam i shvatam.\nAko je to pogresno jbg, tu ste vi da me ispravite.\nOvo sto radim je krupan zalogaj a ja nemam jos toliko iskustva, pocetnik sam.\nPre ovog rada imam samo ovaj www.studenti.vtssa.edu.rs ...\nSve u svemu los sam sa sql-om i ucim ga samo kad zatreba, sto mi je mana.\nTakodje postoji covek koji ce pregledati detaljno rad i reci sta treba da se menja, popravi itd pre nego sto se postavi na server...\nI resio sam problem sinoc 15min nakon sto sam postavio poruku i bio je neki drugi problem a ono sam lupio sa brojem indeksa. Upravu ste.\nZnaci InnoDB da koristim a ono latin1 je dospeo putem copy paste.\nSredjujem to prvo.\n[ bogdan.kecman @ 29.04.2013. 01:18 ] @\nza ostrinu, ja ne mislim time nista ruzno niti bilo koga podcenjujem, mozda nekad deluje ostro ali i ja sam nekad umoran :D\ne sad, znam ja da si ti raio onako kako bolje znas i shvatas, zato sam ti i rekao koristi join\n- em ces da ucis sintaksu i da ti doticni postaje normalan, tj polako ces ga usvojiti\n- em to mnogo preglednije izgleda\nsutra ako negde to budes trebao da radis za pare, veruj mi, inner join ne zavrsava posao uvek i svuda ...\nsto se tice zalogaja, takav sistem nikako nije za pocetnika da napravi, posle neke 3-4 godisnje skole koja se bavi programiranjem da, na pocetku neke, nikako\nvezano za "manu", zavisi cime ces se baviti u zivotu, ako zelis da zivis od programiranja, uci SQL, bez njega ces slabo za leba zaraditi\nsto se tice problema, postavi resenje mozda nekom bude koristilo, no ono zbog cega nisi uspeo odma da ga resis je to sto nisi umeo da postavis pitanje kako valja (napisah ti tamo, tvoje pitanje nije imalo nikakvog smisla)\ninnodb - obavezno. isto tako je zgodno da definises ref.int. i da nacrtas bazu u neko er alatu (za mysql imas workbench koji je odlican i dzabe)


Хаг открио незгодну оставштину хрватског оца домовине - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 17 decembra, 2017\nHag otkrio nezgodnu ostavštinu hrvatskog oca domovine\nTuristi koji avionom putuju u glavni grad Hrvatske sleću na novi aerodrom Franjo Tuđman, nazvan po “ocu domovine“ – koji se spominje u nedavnoj osuđujućoj presudi Haškog suda\nTuristi koji avionom putuju u glavni grad Hrvatske sleću na novi aerodrom Franjo Tuđman, nazvan po “ocu domovine“ – koji se spominje u nedavnoj osuđujućoj presudi Haškog suda, piše AFP.\nNedavna presuda Haškog tribunala ostala je u senci dramatične smrti bosansko-hercegovačkog Hrvata Slobodana Praljka, koji je popio otrov nakon što mu je izrečena presuda za ratne zločine u BiH.\nAli, možda je još veći značaj za Hrvatsku imala ocena sudija o Tuđmanu, koji je umro 1999. godine, ali je za većinu Hrvata i dalje heroj zbog činjenice da je Hrvatska pod njegovom vlašću postala nezavisna, uprkos greškama u njegovoj vladavini, navodi se u tekstu.\nNaime, u presudi Haškog suda šestorici optuženih Hrvata jasno je rečeno da je Tuđman delio njihovu zamisao o etničkom čišćenju muslimana u pokušaju ujedinjenja Hrvata u regionu, navodi AFP, pa podseća da je u ratu u BiH od 1992. do 1995. između Hrvata, Srba i muslimana stradalo oko 100.000 ljudi.\nAFP podseća na burne reakcije u Hrvatskoj na hašku presudu, među kojima ističu ocenu “Novog lista“ prema kojoj je “mrlja na hrvatskom liderstvu 90-ih dovela u pitanje ono što mislimo o sebi“.\nUprkos presudi, 18-godišnjica Tuđmanove smrti obeležena je 10. decembra uobičajenim komemoracijama širom Hrvatske.\nVodeći hrvatski zvaničnici položili su vence u bojama hrvatske zastave na impozantan Tuđmanov grob od crnog mermera u Zagrebu, podseća AFP.\n“Tuđman je bio državnik… Znao je tačno koji je njegov cilj i ostvario ga je, a to je bilo stvaranje Hrvatske“, rekla je za AFP penzionerka Katarina Hrkač na komemoraciji Slobodanu Praljku, koja je održana dan nakon godišnjice Tuđmanove smrti.\nAFP podseća i da je “Večernji list“ u subotu objavio specijal posvećen “ocu hrvatske nacije“.\n“Tuđman je bio komunistički general koji je vremenom postao nacionalistički disident“, piše AFP dodajući kako je vodio Hrvatsku u periodu otcepljenja od Jugoslavije.\nPogled na Domovinski rat kao oslobodilački rat protiv srpskih agresora je opšteprihvaćen u Hrvatskoj, ali mišljenja o Tuđmanovoj ulozi u konfliktu u BiH nisu tako monolitna, piše AFP.\n“Hrvatski premijer Andrej Plenković, takoće iz HDZ, žestoko je kritikovao hašku presudu, insistirajući pritom da je Tuđmanova politika prema BiH uvek bila usmerena prema očuvanju njenog teritorijalnog integriteta“, navodi AFP.\nAli kako je za AFP rekao istoričar Hrvoje Klasić, “nema nikakve sumnje da je vojno i političko vođstvo Hrvata u BiH bilo pod direktnim uticajem zvaničnika u Zagrebu”.\nKlasić takođr upozorava na stvaranje “neke vrste kulta ličnosti i tabu tema” vezanih za Tuđmana.\n“Svaka kritika Tuđmana ili njegove politike se, na neki način, smatra kritikom Hrvatske kao takve, što je katastrofalno”, rekao je Klasić.\nBivša glavna tužiteljica Haškog suda Karla del Ponte rekla je 2001. godine da je Haški sud bio spreman podignuti optužnicu protiv Tuđmana u trenutku kad je umro od karcinoma 1999. godine.\nUprkos uspešnoj borbi za nezavinsot Hrvatske, Tuđman je vladao čeličnom šakom, a vreme njegove vladavine obeležile su korupcija i privatizacijska pljačka.\nTuđman nije mario za demokratske reforme, zbog čega je Hrvatska bila međunarodno izolovana. Na Tuđmanovoj sahrani, na koju su Hrvati došli u desetinama hiljada, bio je uočljiv izostanak stranih državnika, piše ugledna agencija.\nIako su se hrvatski lideri koji su preuzeli vlast nakon Tuđmana, čak i oni iz njegove stranke, u početku distancirali od Tuđmanove kontaminirane ostavštine, pomak udesno 2012. godine doneo je svojevrsni povratak Tuđmanovog imena, ali i represivnih tendencija, navodi AFP.\nU poslednjih nekoliko godina medijske slobode u Hrvatskoj su pale, podseća AFP, dodajući da aktivisti upozoravaju na rastuću atmosferu netolerancije.\n“Političari opet prihvataju Tuđmanovu negativnu ostavštinu i to je jako štetno”, upozorava Vesna Teršelič iz “Dokumente”, organizacije koja se bavi ratnim zločinima počinjenima u ratovima nakon raspada Jugoslavije.\nTeršelič je dodala kako hrvatski premijer Plenković “propušta priliku” za ograđivanje Hrvatske od te ostavštine.\nMrkus Taner, specijalista za Balkan i autor knjige Hrvatska: Nacija iskovana u ratu, sumnja da presuda Haškog suda može imati velik uticaj i značaj s obzirom na činjenicu da je Hrvatska članica Evropske unije i NATO.\n“Hrvatska se zbog tih presuda oseća manje ranjivo nego što bi to bio slučaj pre deset godina”, rekao je Taner za AFP.


Da li ste spremni za tetovažu? - dormeo.rs\n>Tekstovi>Saveti i zanimljivosti>Da li ste spremni za tetovažu? Saveti i zanimljivostiLjubav i vezeSaveti i zanimljivostiSpavanje i sanPraznični tekstoviHoroskopBesplatan e-magazin sa savetima o spavanju, zdravlju, lepoti ...Sve o zdravlju, lepoti, seksu, ekskluzivnim ponudama i popustima!\nPrijavite se za primanje e-časopisa Dormeo i svake nedelje ćete dobijati zanimljive članke o spavanju, zdravlju, lepoti, ishrani, seksulanosti i ekskluzivnim ponudama. Prijavi sePogledajte poslednji e-magazin >100% garantujemo zaštitu privatnih podatakaDa li ste spremni za tetovažu?


22-02-2020 13:19 Svet Region\nCrnogorska policija pomno prati ko na društvenim mrežama kritikuje državu i njene zvaničnike, a u tom poslu im pomažu i građani.\nKomentari događaja i osoba, koji se uglavnom tiču događaja koji su posledica usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti, i objavljeni na Fejsbuku, koštali su pritvora i novca više osoba poslednjih mesec dana.\n“Upravi policije u najvećoj meri pomažu savesni građani koji dostavljaju sporne objave i statuse, a koje uoče na društvenim mrežama kao i medijskim onlajn portalima. Takođe, određeni broj prijava službenicima Uprave policije dostavljaju i lica kojima su pretnje, kroz društvene mreže, direktno upućene“, piše u odgovoru Uprave policije.\nNikšićanin Milija Goranović je krajem januara kažnjen sa 500 evra, zbog toga što je direktora policije Veselina Veljovića nazvao “prdnjavom”.\nSudija mu je, nakon saslušanja, odredio zadržavanje do 72 sata, pa je iz pritvora pušten sutradan da se brani sa slobode.\nBeranac M.R. je krajem januara uhapšen zbog petećih poruka koje je putem društvene mreže uputio komandiru Stanice policije Centra bezbednosti Nikšić, Darku Mađariću. Tada je iz Uprave policije saopšteno da je M.R. u spornom komentaru pozvao na likvidiranje Mađarića i njegove porodice.\nSredinom januara, uhapšen je N.P. (23) iz Kotora zbog sumnje da je preko jedne društvene mreže pretio Adrijanu Vuksanoviću, predsedniku Hrvatske građanske inicijative (HGI) i poslaniku u Skupštini Crne Gore.\nNa pitanje ko im pomaže u praćenju objava na društvenim mrežama, iz Uprave policije su odgovorili da to u najvećoj meri čine građani, dok Nacionalni CIRT tim (Direkcija za informatičku bezbjednost i odgovor na kompjuterske incidente) uklanja sporne profile i sadržaje koji se nalaze na internetu.\n“Saradnja ove dve institucije se odnosi i na objave/postove neprimerenog sadržaja koji su od stane nadležnih tužilaca kvalifikovani kao krivična dela“, navode iz policije.\nSavremenu opremu koju je ranije predstavio, u ove namene nije koristio ni Digitalni forenzički centar (DFC), koji je, kako piše na njihovom sajtu, projekat Atlantskog saveza Crne Gore.\nDirektor Atlantskog saveza, Savo Kentera, kazao je da svoja istraživanja, putem saopštenja, dele javno sa svima i da ih može koristiti bilo ko, ali da im do sada takva istraživanja policija nije tražila.\nDigitalni forenzički centar, kako piše na njihovom sajtu, postoji sa ciljem suzbijanja problema dezinformacije i lažnih vesti, kao i smanjenja problema digitalne i medijske (ne)pismenosti kroz događaje, radionice i predavanja koja će podići svijest o ovim problemima.\nIz CIRT-a Ministarstva javne uprave, odgovoreno je da praćenje postova na društvenim mrežama nije u njihovoj nadležnosti i da u prethodnom periodu nije bilo prijava po ovom pitanju.\n“Nacionalni CIRT predstavlja centralnu kontakt tačku na nacionalnom i međunarodnom nivou za sve računarske bezbednosne incidente u kojima se jedna od strana u incidentu nalazi u Crnoj Gori, odnosno, ako je u me domenu ili u crnogorskom IP adresnom prostoru”, pojašnjeno je iz CIRT-a.\nNavode da preduzimaju mere za obradu incidenata, reakciju i koordinaciju u slučaju incidenata, pripremu sigurnosnih upozorenja i saveta svojim korisnicima i podizanje nivoa svijesti i edukaciju korisnika.\nCIRT, kako navode, nije zadužen za operativno rešavanje problema i brigu o sigurnosti pojedinih sistema, kažnjavanje problematičnih korisnika, arbitražu u sporovima osim na zvanični zahtev nadležnog državnog organa i pokretanje krivičnih prijava.\nPročitajte OVDE šta je Gojko Perović poručio vernom narodu u CG.


Prvog takmičarskog dana na 15. Letnjem EJOF-u koji se održava u Bakuu, glavnom gradu Azerbejdžana, Srbiju su predstavljali sportisti u atletici, plivanju, rvanju, tenisu i muške ekipe u košarci i rukometu.\nNa atletskim takmičenjima je Srbiju predstavljalo šest sportista. Ivana Ilić je u trci na 100 metara zauzela 5. mesto u svojoj kvalifikacionoj grupi vremenom 12,16 koje nije bilo dovoljno za plasman u finale. U istoj disciplini u konkurenciji dečaka nastupio je Stefan Kaljuš i vremenom 11,06 sekundi završio takmičenje na 11. mestu. Tijana Japundža je postigla rezultat 57,39 u trci na 400 metara, dok je Iva Maletić trku na 800 metara završila vremenom 2:16,25. Obe atletičarke su zauzele peto mesta u svojim kvalifikacionim grupama i ostale bez plasmana u dalji tok takmičenja. Zorica Stanić je u bacanju kugle rezultatom 13,11 metara zauzela 8. mesto u svojoj grupi.\nTomislav Isailović u takmičenju u skoku u dalj rezultatom 6,86 metara ostvario plasman u finale.\nU plivanju su nastupili Nina Stanisavljević, Tanja Popović, Nađa Lazarević i Nikola Lazarević.\nTanja Popović (100 metara kraul) je rezultatom 57,83 zauzela 4. mesto u svojoj kvalifikacionoj grupi i ostala bez plasmana u polufinale ove discipline. Nađa Lazarević je nastupila u dve trke: U trci na 200 metara delfin stilom je vremenom 2:27,92 zauzela 9. mesto u svojoj grupi, dok je na 400 metara mešovito 5:14,06 bilo dovoljno za 7. mesto u toj kvalifikacionoj trci.\nNikola Lazarević i Nina Stanisavljević su obezbedili plasmane u finala svojih disciplina.\nNikola je 200 metara prsnim stilom prešašao za 2:11,21, a Nina 100 metara kraul preplivala za 56,42 i tako bila treća u kvalifikacijama.\nMomčilo Gajić, rvač grčko-rimskim stilom je u prvom kolu eliminisan rezultatom 4:0 od Merilainova iz Estonije, kao i teniser Luka Jovanović, koji je u prvom kolu igrao meč protiv Konstantinosa sa Kipra. Posle dobijenog prvog seta rezultatom 6:4, drugi set je izgubio istim rezultatom nakon čega je Kipranin došao do pobede sa 10:8 u taj brejku.\nNaši mladi rukometaši su na startu takmičenja pretrpeli poraz od reprezentacije Danske rezultatom 29:16, dok su košarkaši "nokautirali" Azerbejdžan, bilo je 77:39.\nMEDALJA KOŠARKAŠA ZA KRAJ Četiri odličja za Srbiju na EJOF-u


BURCH univerzitet su posjetili predstavnici sa eCampus Universita Telematica - Milano - International Burch University\nBURCH univerzitet su posjetili predstavnici sa eCampus Universita Telematica - Milano\nU junu 2017. godine, predstavnici Ing. Igor Taurino i prof. Giorgio Anglani, sa eCampus Universita Telematica, Milano, posjetili su Internacionalni Burch univerzitet (IBU). Cilj njihove posjete bio je razmatranje mogućnosti saradnje između ove dvije obrazovne institucije.\nUniverzitet eCampus je osnovan 2006. godine kao Telematski univerzitet, sa sjedištem u bivšem IBM centru Novedrate (CO) koji raspolaže sa 270 soba za studente i profesore za ispite i aktivnosti obogaćivanja nastavnog plana kao što su intenzivni kursevi, seminari i konferencije.\nProf. dr Damir Marjanović, rektor Internacionalnog Burch univerziteta i doc. dr. Sanela Klarić, prorektorica međunarodnih odnosa i naučne saradnje Internacionalnog Burch univerziteta, sastali su se sa predstavnicima eCampus Universita Telematica, Milano, a diskusija je uključivala dvojne / zajedničke programske prilike, razmjenu studenata i osoblja i potencijalne istraživačke projekte.\nInternacionalni Burch univerzitet se zahvaljuje na posjeti te se raduje zajedničkom rad sa eCampus Universita Telematica, Milano sa uspješnim zajedničkim projektima i pozitivnim rezultatima.\nInternational Burch University, eCampus Universita Telematica, Milano, Cooperation opportunities


petar-strugar - strana 4 - Vesti - Svet Plus\npetar strugar najnovije vesti - strana 4\nPetar Strugar uhapšen je sinoć na Zvezdari jer je navodno pretukao Jovana Stanojevića, taksitu koji je zbog lakših telesnih povreda koje mu je zadao glumac završio u Urgentnom centru.\nPetar Strugar pokazao kako ženstveno nosi punđu i dugu kosu, naravno, uz ..\nMladi glumac Petar Strugar objavio je nekoliko fotografija na kojima je eksperimentisao sa frizurom, a od sedam različitih frizura, definitivno se najviše istakla punđa koja mu najbolje stoji.\nGlumac Petar Božović otputovao je danas u Njujork kako bi posetio svog velikog prijatelja i kolegu Žarka Lauševića.\nZvezde Granda: Počeo drugi krug! Petar, Jasmin, Minel, Stefan S. i Stefan K. ..\nPočelo je i drugo kvalifikaciono kolo takmičenja "Zvezde Granda", a ono je donelo nova pravila koja će se od sada poštovati. Od šest takmičara u baražu petorica koji su prošli dalje su: Stefan Kalajdžić, Petar Nisić, Jasmin Hasić, Minel Spahović i Stefan Stevanović.


CARINICI NA BATROVCIMA NAŠLI PIŠTOLJ SA 100 METAKA U KOLIMA: Oružje bilo sakriveno u dve muške čarape (FOTO) | Crna Hronika | Kurir\nVOJIN RAŽNATOVIĆ OBJAVIO ZAJEDNIČKU SLIKU SA ARKANOM: Da se 195\nMONSTRUOZNO UBISTVO U SELU GUNCATI KOD KNIĆA: Vezala i surovo 3\t286\nNEZAPAMĆENI INCIDENT NA VOŽDOVCU: Žan Klod i Elvis se tukli 3\t510\nŽENE, AKO GA PREPOZNAJETE, JAVITE SE POLICIJI: Uhapšen zbog 98\nNEZAPAMĆEN OBRAČUN NA PAŠINOM BRDU: Žan-Klod i Elvis duvali 3\t63\nBARBARA VITEZ VIĐENA U MAĐARSKOJ?! Roditeljima stigla fotografija, 4\t98\nMANDIN SIN PROGOVORIO POSLE 19 GODINA: Arkan je uperio pištolj 3\t35\nSRBINA (47) UBILA LAVINA U AUSTRIJI: Srpski građevinac čistio 9\nCARINICI NA BATROVCIMA NAŠLI PIŠTOLJ SA 100 METAKA U KOLIMA: Oružje bilo sakriveno u dve muške čarape (FOTO)\nCrna Hronika 05.07.2018. 14:20h 05.07.2018. 14:26h\nCarinici na graničnom prelazu Batrovci, sa Hrvatskom, pronašli su u jednom automobilu revolver i gotovo 100 metaka, saopšteno je danas.\nOružje i municija su otkriveni kada je na red za kontrolu stigao automobil francuskih registarskih oznaka, kojim je iz Francuske ka Turskoj putovao turski državljanin.\nDetaljan pregled automobila otkrio je da se u putnoj torbi nalazio revolver Smit i Veson kalibra 38, kao i 99 metaka za taj pištolj u dve muške čarape.\n(Kurir.rs/Beta/Foto: Uprava carina Srbije)\nPOLICIJSKA AKCIJA U PRIBOJU: Mladić (26) sa pištoljem upao u menjačnicu i oteo od radnice sav novac, pa odmah uhapšen\nPLANETA PUNA SITNOG ORUŽJA: U svetu postoji MILIJARDU KOMADA, ali brine koliko ga je u rukama CIVILA\nVOJIN RAŽNATOVIĆ OBJAVIO ZAJEDNIČKU SLIKU SA ARKANOM: Da se ne lažemo, nije bio anđeo, ali je zato branio sprski narod gde je bilo najpotrebnije! 195\nMONSTRUOZNO UBISTVO U SELU GUNCATI KOD KNIĆA: Vezala i surovo mučila starijeg muškarca, A ONDA GA UBILA, DOKTORI UŽASNUTI POVREDAMA! 3\t286\nNEZAPAMĆENI INCIDENT NA VOŽDOVCU: Žan Klod i Elvis se tukli motkama nasred ulice! SEVALI I NOŽEVI 3\t510\nŽENE, AKO GA PREPOZNAJETE, JAVITE SE POLICIJI: Uhapšen zbog pokušaja silovanja u Kruševcu 98


Bez golova: Angers zaustavio Paris Saint-Germain - Klix.ba\nNogomet Bez golova: Angers zaustavio Paris Saint-Germain\nBez golova: Angers zaustavio Paris Saint-Germain\n1.12.2015. u 20:55\n(Foto: PSG zvanična stranica)\nU prve dvije utakmice 16. kola francuske Ligue 1 nismo vidjeli golove. Angers je na svom terenu uspio izvući bod protiv Paris Saint-Germaina (0:0) koji je tako prekinuo niz od devet uzastopnih pobjeda u prvenstvu, dok su se u drugom meču koji je završio bez golova sastali Lorient i Nice (0:0).\nAngers ne samo da je uspio zaustaviti PSG-ov niz od devet pobjeda nego čak i niz od 26 uzastopnih utakmica PSG-a sa postignutim pogotkom. Velik poduhvat za tim koji je prošle sezone igrao drugu ligu Francuske, a koji se nakon ovog remija nalazi na sjajnom trećem mjestu.\nUtakmicu će posebno pamtiti Thiago Motta koji je odigrao 100. utakmicu za PSG.\nLaurent Blanc je utakmicu počeo sa Zlatanom Ibrahimovićem i Ezequielom Lavezzijem na klupi i obojicu je ubacio u drugom poluvremenu, ali ni to nije pomoglo da se slomi otpor domaćina.\nU drugom meču također nije bilo golova. Lorient je podijelio bodove sa Nicom kojoj je ovo prvi remi u posjednjih sedam gostovanja.\nVeliki problem za Lyon i Holandiju: Memphis Depay mora na operaciju koljena\n15.12.2019. u 20:45\n1h 47min 52\nLa Liga 37\n2h 48min 2


Akademija povodom Dana zaštitara: Privatna zaštita je značajan faktor sigurnosti u BiH - Klix.ba\nPrvi Zakon o agencijama i unutrašnjim službama za zaštitu ljudi i imovine objavljen je 14. oktobra 2002. godine, na federalnom nivou, čime su osigurane zakonske pretpostavke za uspotavu zaštitarskih agencija na području Federacije BiH. Upravo to je bio povod da se 14. oktobar obilježava kao Dan zaštitara.\nAkademija povodom obilježavanja "Dana zaštitara" upriličena je večeras u svečanoj sali Doma policije, s koje je poručeno da je 14. oktobra 2002. godine otvoreno novo poglavlje kada je riječ u razvoju privatne zaštite.\n"Danas na području Federacije BiH djeluje 35 agencija za zaštitu ljudi i imovine i veći broj unutrašnjih službi za zaštitu, koje upošljavaju oko 4.500 zaštitara, obučenih i fizički sposobnih, nekažnjavanih i uniformisanih, a od toga značajan broj visokobrazovanih različitih profila, koji raspolažu sa oko 2000 komada vatregon oružja", istaknuto je na večerašnjem skupu u Domu policije.\nNa skupu je navedeno da agencije danas štite oko 2000 objekata fizičkom zaštitom i preko 20 hiljada objekata tehničkom zaštitom, na kojima je raspoređeno preko 100 hiljada kamera, alarmnih i drugih sistema zaštite.\n"Ovi podaci govore da je privatna zaštita izrasla u značajnu privrednu granu Federacije BiH i da je istovremeno značajan faktor sigurnosti na području Federacije BiH", navedeno je tokom večerašnjeg skupa.\nNavedeno je da pravno registrovane agencije za zaštitu ljudi i imovine imaju velik broj problema, prevashodno zbog velikog broja nelegalnih agencija za zaštitu, koje, uzgred je napomenuto na skupu, ne plaćaju poreze.\n"Trenutna primanja zaštitara su ispod prosječne plaće u Federaciji, a ovakvo stanje dovelo je do nedostatka zaštitara na tržištu, na području Federacije BiH", upozorili su sa skupa.\nFederalni ministar unutrašnjih poslova Aljoša Čampara kazao je zaštitarske kuće dobro sarađuju sa policijskim strukturama.\n"Samo zajedničkim djelovanjem možemo doprinijeti boljoj sigurnosnoj situaciji u Bosni i Hercegovini", kazao je Čampara.\nzaštitar Sector Security Securitas\n12.06.2017. u 15:30


SRBINA KORONA ZAROBILA NA RAJSKOJ PLAŽI! Ručak za 1€, luksuzni hotel za 5€, a tek devojke.. | Mondo Portal\nSRBINA KORONA ZAROBILA NA RAJSKOJ PLAŽI! Ručak za 1€, luksuzni hotel za 5€, a tek devojke.. 49 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n20.11.2020. / 11:18 11:42\nAutor Dušan Ivković 20.11.2020. / 11:18 11:42\nDarko Vaskrsić na Tajlandu je od marta, a svoja iskustva u doba pandemije korona virusa rado je podelio za MONDO portal.\nDa li ste ikada pomislili da ostavite sve što imate i otisnete se u neku daleku avanturu... na neodređeno?\nLjudi koji su spremni na takve stvari nisu retki, ali jesu retki oni koji u jeku pandemije korona virusa provedu godinu dana na drugom kraju sveta... na kraju sveta sa koga ne žele da se vraćaju.\nDarko Vaskrsić je Srbin rođen u Nemačkoj u kojoj je odrastao i živeo sve vreme. Kao čovek koji voli da putuje, a ne voli "komercijalna" mesta poput Barselone, Londona, Madrida, uvek je bio više za, recimo, Moldaviju ili Uzbekistan, i druge "egzotične" i našem narodu ne toliko poznate zemlje.\nIgrom slučaja, prilikom jedne posete Amsterdamu, upoznao je momka koji evropske zime provodi letujući na Tajlandu, pa je i njemu to delovalo kao zanimljiva ideja.\n"Pre četiri godine prvi put sam došao na Tajland i tada sam obilazio uglavnom turistička mesta, mesta koja u principu danas izbegavam jer sam, u međuvremenu, upoznao pravu stranu Tajlanda ali i drugih zemalja u okruženju. Izdvojio bih Burmu, Filipini su čarobni, Vijetnam je top. Dobrim delom sam ga prošao motorom. Odlična hrana. Ali, koga Tajland razmazi sve mu posle postaje dosadno", započeo je Darko intervju za MONDO.\nOn je i dalje na Tajlandu, a kako kaže, u kontinuitetu je u ovoj zemlji od marta.\n"Tada sam bukvalno pobegao izVijetnama gde je postalo nemoguće putovati kao stranac. Teško je bilo ući u restoran, dobiti hotel, gledali su na nas, strance, kao na glavne prenosioce korone. Spas sam našao na Tajlandu", priča ovaj avanturista.\nIako se u jeku pandemije našao u dalekoj Aziji, iz koje je bolest i krenula da se širi po svetu, Darko kaže da to nije uticalo na njegov boravak, štaviše, dodatno ga je oplemenio.\n"Maske su se uvek nosile u ovom delu sveta. Ponekad bi neko od starijih potrčao kada me vidi, ali ne toliko često. Najveći problem predstavljalo mi je to što nije moglo da se putuje Tajlandom ukoliko nemate vanredni razlog, od marta pa sve do maja. Tako da sam bio srećno zarobljen u Bangkoku, gradu u kojem nikada nije dosadno. Od 22 sata je bio na snazi policijski čas ali to nije poremetilo dobru zabavu u prestonici Tajlanda", priča Darko.\nIpak, kao neko ko nije zaljubljenik u komercijalni turizam, on je odlučio da biciklom, kada je to zbog policijskog časa moguće, obilazi zemlju.\n"Bicikl vučem svuda sa sobom, po ostrvima doduše koristim i motor, brdovito je mnogo, pa se zeznem svaki put", uz osmeh nam priča ovaj momak.\nIpak, imajući u vidu da je trenutno u celom svetu jedna specifična atmosfera izazvana pandemijom korona virusa, interesovalo nas je šta se i u kojoj meri promenilo na Tajlandu.\n"Tajland u vreme korone je najlepše mesto na planeti.Voleo sam ga nekada najviše zbog tih okolnih zemalja koje i dalje nije preplavio megalomanski turizam dok Tajland nažalost jeste, međutim sada turista nema tako da obilazim sva ta najpopularnija letovališta koje sam izbegavao upravo zbog velikog broja ljudi", istakao je Darko i dodao:\n"Kada je reč o konkretnim merama, u tržnim centrima i noćnim pijacama (po kojima je Tajland i poznat) mora da se nosi maska dok se po ostatku zemlje to i ne poštuje preterano. Tajland je inače zatvoren za turizam, pa mi ovde i ne znamo za koronu. Na početku pandemije je bilo po 50 zaraženih na dnevnom nivou, dok je trenutno taj broj pao na 2 ili 3 dnevno što je, imajući u vidu da ova zemlja broji više od 80 miliona stanovnika, složićete se, marginalno", objašnjava Darko ističući da je pandemija uticala i na cene te noć u luksuznom hotelu može da se nađe i za 5 evra.\nTajland, kao egzotična destinacija, neretko se pominje kao carstvo poroka, zabave, seksa...\n"Meni se najviše dopadaju devojke, ali i hrana koja se prodaje bukvalno na svakom ćošku. Ljudi su preljubazni, pogotovo u mestima koja nisu turistički centri, naročito na istoku zemlje koji apsolutno nije turistički razvijen a koji sam kompletno obišao. Takođe su divni i na severu gde trenutno živim. Tajland je jako bezbedna zemlja, sve mogu da ostavim na motoru bez da razmišljam hoću li to da nađem posle. Nasmejani su svi tako da ni ja ne skidam osmeh sa lica" objašnjava Darko naravno uz osmeh, i dodaje:\n"Sviđa mi se i to što se sprdaju bukvalno 24 sata dnevno. Sviđa mi se što i dalje mogu da ručam za 1 evro na ulici. To što ne oskudevam ni za čim. Svega ima u izobilju", objašnjava ovaj avanturista dodajući da zapravo nema puno stvari koje mu se ne sviđaju.\n"Najmanje šta mi se sviđa je, recimo, to da će kao strancu uvek više da vam naplate šta god. Ja sam se već upoznao sa cenama pa ne mogu lako da me prevare međutim i ja se "okliznem" s vremena na vreme. To im je jednostavno u krvi. Kada im kažem to, često im je jako neprijatno. Ovde se veoma drži do obraza", rekao je on.\nO našoj zemlji se na drugom kraju sveta ne znaju... pa skoro ništa.\n"Kada pomenem da sam Srbin skoro da niko ne zna o čemu pričam. Za njih je to 'Sibirija'.Najlakše mi da kažem da dolazim iz jedne predivne zemlje gde žive predivni ljudi. Voleo bih da sam u pravu. U turističkim mestima me mešaju sa Rusima, koje baš ne vole preterano", priča Darko za naš portal.\nMeđutim, ako pitate Darka koji je njegov plan, većina ljudi kod nas će mu pozavideti.\n"Plan za dalje mi je da ostanem što je duže moguće u ovon predivnom delu sveta. Otvorio sam restoran brze hrane pre dva meseca koji ću morati da zatvorim onog trenutka kada odlučim da krenem dalje. Prodavali smo tajlandsku hranu, pa i popularni roštilj pod nazivom 'Mala' međutim to nije baš dobro prošlo jer se ljudi razbeže kad me vide u radnji. Loša sam ja reklama za tu vrstu klope. Možda krenem sa srpskom kuhinjom koja već postoji ovde, vreme će pokazati. Pokušao sam i nije mi žao. Nije mi pošlo za rukom tako da sam zadovoljan i sa jednom prodatom porcijom dnevno" ,zaključio je Darko ističući da je imao problema sa vizom za ostanak u ovoj zemlji, ali je i to uspešno rešio.\n"Uzeo sam takozvanu vizu za obrazovanje koja je jedina na duži period koju sam mogao da dobijem. Veoma je teško dobiti trajnu vizu za boravak u ovoj zemlji", objasnio je on.\nIpak, kao čovek koji "živi svoj san" imao je nekolicinu poruka i za naš narod u Srbiji.\n"Vašim čitaocima bih poručio da je život jedan i da ga ne treba trošiti na beskorisne stvari. Automobili, kuće, stanovi, toga će biti uvek. Otkrijte nešto što je vredno svakog dinara. Uvek postoje načini da se ostvare snovi. Oni se ostvaruju sa prvim korakom. Verujte u sebe, živite ih", zaključio je Darko u razgovoru za MONDO.\nNakon velikih muka! |\n21.11.2020. / 11:23\nAhahah, jos da nadje posao i da se zaposli i radi 30 dana za 10evra bice mu full. Ovde za 300e a tamo za 10e , super je sve\n22.11.2020. / 23:06\n@NikolaBg Ne piši gluposti. I tamo su plaće veće nego u SRB, a stranci ne mogu dobiti radne vize za poslove kojima je placa niža od 50000 baht cca 1400€\n20.11.2020. / 20:52\nInteresantni su mi komentari u kojima istovremeno hvalite ovog decka kako uziva i govorite kako se lose zivi u Srbiji. Ako se toliko lose zivi, otkud frajeru lova za 7 meseci na moru? Ne zivi se ovde toliko lose (narocito BG i NS) ali se nigde toliko ne kuka kao kod nas. Puni kafici, splavovi, restorani, trzni centri, instagrami puni slika sa putovanja, menja se garderoba, voze se dobra auta...drago mi je zbog toga, da se razumemo ali, iz najbolje namere ljudi, smanjite malo zaljenje, pljuvanje i kukanje, kao da prizivate muku bez potrebe. Glava gore, nigde nije savrseno.


Republika / Brnabić o zagađenju: Nema potrebe za hitnim merama, niti da skratimo nastavu u školama\n19:42(VIDEO) Ana briznula u PLAČ i priznala da i dalje VOLI OŽENJENOG KLAVIJATURISTU, Zola se SLOMIO! 19:41(UŽIVO) KATALONCI ČUVAJU PREDNOST: Barselona vodi, Zvezda se drži u igri! 19:21DRAMA KOD NIŠA: U dvorištu pronađeno ugljenisano telo žene 19:18TURCI U NEVERICI: Srbin povukao RADIKALAN POTEZ! 19:12Zahvalnica Ministarstva odbrane NIP Kompaniji Borba na izložbi Nezaustavljivi hod-Crvena armija na putu ka Berlinu 19:10(FOTO, VIDEO) DRAMA OKO ZAMKA SE NASTAVLJA: Roditeljski sastanak završen, TENZIJA DOVELA DO VARNICA, a neki se ne žale na vaspitačicu 19:02Oduševljen Cecom: Bogdanov otac otkrio šta se dešavalo kada mi je sin u kuću doveo najveću zvezdu! 18:56APOKALIPSA: Pep Gvardiola saopštio NAJGORE MUGUĆE VESTI! 18:53(FOTO) Nestvarno lepa mesta u Italiji koja oduzimaju dah! 18:42(VIDEO) NE MOŽE DA DOĐE SEBI! Bora izgoreo od besa kada je video poslednji Necin potez, NAJAVIO TUŽBU, IMA I SVEDOKE!\nčetvrtak, 16. 1. 2020.| 17:46\n- Kao što je navela Agencija za zaštitu životne sredine, zagađenje nije veće nego prethodnih godina. Jeste gore ovih dana u nekim gradovima zbog meteoroloških uslova, magle, zbog toga što nije bilo snega i nema košave - rekla je Brnabić novinarima u Raški gde je obišla postrojenje za preradu otpadnih voda.\n- I svakako će se unapređivati kako budemo imali više ljudi priključenih na sisteme centralnog grejanja, sa rigoroznijom kontrolom tehničkih pregleda, sa više šuma, gasifikaciju… - rekla je ona.\n- Menjali smo, ali 10 odsto je ostalo. Imamo još 15 odsto toplana na ugalj - primetila je Brnabić.\n- Dakle, ne postoje hitne mere, nema potrebe za hitnim merama - ponovila je ona.\n- Razumem da svi žele da budu super ministri i da izađu u susret nekim populističkim merama, ali nema potrebe za tim. Izađite i objasnite građanima o čemu se radi, šta radimo i šta ćemo raditi - apelovala je Brnabić.\n- To što kaže sajt ''Airvisual'' je poređenje ''babe i žabe''. Ne možete da poredite grad u zimskom i grad u letnjem period, uz to merne jedinice u Srbiji nisu iste kao negde drugde - primetila je Brnabić.\n- Kada ulažemo u obnovljive izvore energije, pitanje je zašto ulažemo u to, kada imamo subvencije za eleektrična vozila - zašto subvencionišemo nešto što će moći da kupe samo najbogatiji, a kada imamo zagađenje - zar niste zakasnili? Ne, idemo svojim tempom, najbrže sto možemo, odgovorni smo prema životnoj sredini - rekla je Brnabić.\nBrbnabić je navela da i lokalne samouprave mogu sa "svojom" privredom da vide da privreda ugradi filtere, gde bi možda mogla i država da pomogne subvencijama, te da bi, možda, bila potrebna bolja naplata naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine od zagađivača.\n- Niz je mehanizama koji postoje u zakonima, a nedovoljno se koriste i zato možda treba da postoji jedna radna grupa ili telo koja će ''utegnuti'' to i implementirati sve zakone koje postoje - rekla je Brbnabić i navela da će za to biti dovoljno sredstava.\nSrbija Beograd Zagađenje Vazduh Ana Brnabić Zagađenje vazduha Magla


Obavite kupnju uz Gay Free Live Cam i dobit ćete do 200 bonus tokena svakog dana!\n1. Tijekom pogodnosti, GAYFREELIVECAM.COM nagrađuje 5 članova svakog dana (dan' je definiran početkom u 00:00am GMT+2 i krajem u 11:59pm GMT+2).\n2. Besplatni tokeni bit će pripisani GAYFREELIVECAM.COM računima dobitnika tijekom nekoliko sati.\n5. GAYFREELIVECAM.COM zadržava pravo izmjene ovih službenih pravila i iznosa nagrade u diskreciji.\n6. GAYFREELIVECAM.COM zadržava pravo diskretnog otkazivanja pogodnosti. Aktivnim sudjelovanjem u njoj, sudionici se slažu s tim da im u slučaju otkazivanja nagrade ona neće biti dodijeljena.


Žena sa slomljenim nosem (Srđan Koljević, 2010.) – Filmske radosti\nFotografija: Goran Volarević\nMuzika: Mario Schneider\nGlumci: Anica Dobra, Nebojša Glogovac, Branka Katić, Nada Šargin, Vuk Kostić, Jasna Žalica\nDrugi film Srđana Koljevića sa veoma zanimljivim nazivom „Žena sa slomljenim nosem“, prikazan je na otvaranju 17. evropskog festivala na Paliću. Mnogi su negodovali zbog naziva, jer ga nisu najbolje razumeli i delovalo im je čudnjikavo. U pitanju je anegdota. Kada su pitali nekog našeg čoveka kakav je grad Čikako, odgovorio im je: „kao žena sa slomljenim nosem“. S obzirom na to da je ovo njegov tek drugi film, (pre šest godina snimio je debitansko ostvarenje „Sivi kamion crvena boje“) rekao je da je razlog zbog kojeg filmovima daje ovako duge nazive činjenica da neće mnogo filmova za života snimiti.\nFilm je dobio dosta nagrada na nedavno završenom festivalu „Sinema Siti“ u Novom Sadu – proglašen je za najbolji film u „Nacionalnoj klasi“, a dobio je i nagradu za najbolji scenario.\nSnimio je film po sopstvenom scenariju tako ostao veran sebi. Prethodno je napisao scenario za filmove „Klopka“, „Ljubav i drugi zločini“, „Nataša“, „Normalni ljudi“. Ono što ga možda razlikuje od prethodnih dela jeste malo drugačiji završetak.\nU pitanju je melodrama koja okuplja najbolje glumce naše kinematografije. Tri priče prepletene u jednu, a radnja je, imao sam osećaj smeštena na Brankovom mostu u glavnom gradu. Iako fotografija nije po meni baš najbolja, bilo je i lepših lokacija za snimanje, Beograd je konačno dobio boju. Nema sivila, bede i tuge, kao glavnih asocijacija. Dok Gavra, mizantrop, (Nebojša Glogovac), izbeglica iz Bosne, taksira u svom zelenom Mercedesu, tokom kišnog letnjeg dana zaglavljen u gužvi na mostu, priča sa ženom sa slomljenim nosem (Nada Šargin) koja u naručju ima dete. Nakon nesporazuma, žena izleće iz auta i skače sa mosta. Anica (Anica dobra) staje da vidi šta se desilo i tada po prvi put vidi Gavru, dok je na istom mostu došlo do velike svađe između Biljane (Branka Katić) i Gorana (Vojin Ćetković). Na kraju mosta, Biljana izleće iz njihovih kola i moli Anicu, koja sluša šlagere na radiju, da je poveze gde god i što pre. Tada shvata da još uvek nije prebolela svoju veliku ljubav, koji je umro nakon komplikacija posle operacije slepog creva. Gavra ostaje na milost i nemilost sa bebom i pokušava na sve načine da sazna šta je bilo sa ženom koja je htela da okonča svoj život. Srećom pronašao ju je u bolnici. Još uvek je bila živa, ali kao da nije imala želju za punim pluća. U sudarima sa nemogućim ljubavima ljudi spašavaju jedni druge, prevazilaze ožiljke, i ponovo otkrivaju prave razloge za život.\nIako je film dosta simpatičan i opuštajući izuzev nekih scena, međutim, dovoljno ne razrađen scenario onemogućava nam da kažemo da i mi imamo pravu melodramu. Ono što najviše bode jeste nerazrađenost pojedinih likova i priča. Najveći akcenat je da Gavrinom liku, koji zbog okolnosti pod kojim je došao u Srbiju, ne može da zavoli ljude. Priče oko Biljane i Anice, ostaju u senci. Kada smo konačno otkrili razloge njihove nesreće, Koljević je udario rez. Koji je glavni razlog za to, najbolje zna reditelj. Možda je prejak zalogaj bilo ispričati tri priče koje se prepliću ili je nešto drugo po sredi?\nDa nešto na našoj Akademiji nevalja mogli smo da vidimo preko Rakočevića (Marko) i Kostića (Stefan). Obojica u mnogo odskakali od ostalih glumaca, ali u negativnom smislu. Ipak nisu oni krivi jer su ih tako naučili. Anica i Branka su velike glumice koje su svoju glumačku karijeru izgradile u inostranstvu, dok Glogovac ima dosta godina staža. Možda će se jednog dana nešto kod nas na Akademiji promeniti, ali do tada, moraćemo da se naviknemo, na drvenu, veštačku i veoma neprirodnu glumu.\nsrdjan koljevic, zena sa slomljenim nosem


IHJJ pozdravio odluku Ministarstva prosvete Srbije\nTanjug 12. aprila 2022. 12:08\nZAGREB – Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje (IHJJ) pozdravio je danas odluku Ministarstva prosvete Srbije o izmeni sadržaja udžbenika kojim se negira postojanje hrvatskog jezika, ocenivši je kao korak u dobrome smeru jer se njome, kako navode, ispravlja naučno neutemeljena teza.\nSrpsko ministarstvo je od izdavača školskih udžbenika zatražilo izmenu podele južnoslovenske grupe jezika, prema kojoj je hrvatski jezik samo jedan od naziva srpskog jezika.\nPrema kategorizaciji jezika objavljenoj prošle jeseni u udžbenicima za srpski jezik među južnoslovenske jezike pobrajani su makedonski, bugarski, slovenački i srpski, uz napomenu da neki „Hrvati, Bošnjaci i neki Crnogorci srpski jezik nazivaju hrvatski, bosanski/bošnjacki i crnogorski“.\nIHJJ u saopštenju, koje prenosi Hina.\nNavodi se da najnovijim činom Ministarstvo prosvete Srbije ispravlja „jednu potpuno naučno neutemeljenu tezu“, što je, kažu, svakako korak u dobrom pravcu.\nSkreću pažnju, međutim, da su se u proteklih godinu dana pojavile barem još dve, kako kažu, sporne tačke koje se tiču medusobnih kulturno-jezičkih odnosa, a kao primer navode bunjevački novoštokavski ikavski dijalket.\nNavode da je reč o zašićenom nematerijalnom kulturnom dobru Hrvatske, koje je proglašeno zasebnim bunjevačkim jezikom i dobio je status službenog jezika u Subotici, što je, navode, naučno potpuno neodrživo.\nUz to dodaju da je Srbija Zakonom o kulturnom nasleđu, usvojen u decembru prošle godine, proglašava dubrovačku književnost (do 19. veka) srpskom, što je, kako navode, takođe neutemeljeno i netačno.


BESPLATNO U BARSELONIN KAMP - Za sve mlade fudbalere, ovo je prava stvar za vas!\nNova sportska društvena mreža Playerhunter stupila je u saradnju sa predstavnicima zvaničnog Barseloninog kampa i tim povodom obezbedila svojim korisnicima besplatna mesta u kampu. Priliku da se za ova mesta prijave imaće svi mladi fudbaleri registrovani na ovoj mreži.\nPlayerhunter je ušao u saradnju na projektu FCBEscola kampa u Beogradu i postao njihov digitalni pokrovitelj. Kamp će biti održan u periodu od 26. do 30 juna u Beogradu, na stadionu FK Zemun. Ovim će biti pružena prilika svim dečacima i devojčicama, uzrasta 5-17 godina da steknu znanja i usavrše svoje veštine pod budnim okom najboljih Barseloninih trenera. „Ovo je velika prilika za sve mlade talente koji žele da uspeju i izgrade svoju karijeru u ovom sportu. Playerhunter se zalaže za povećanje vidljivosti upravo igrača nižih liga, koji nemaju uslove i mogućnosti da drugačije budu viđeni. Želja nam je da im pomognemo na tom njihovom putu i pružimo priliku na kampovima poput ovog. Uskoro ćemo imati i lansiranje nove redizajnirane platforme, koja će verujem na još lakši i brži način pomoći svojim korisnicima da dođu do mogućeg angažmana“, rekla je Snežana Tučev, iz marketing tima Playerhutera.\nFCBEscola kampovi se održavaju pod nadzorom FCBEscole koja šalje svoje trenere kako bi direktno polaznicima kampa preneli metodologiju čuvene FC Barcelonine omladinske škole i kroz treninge naglasili vrednosti koje promoviše FC Barcelona. FCBESCOLA kamp Beograd 2017 jedinstveni je projekt FC Barcelone gde će deca (dečaci i devojčice) trenirati 5 dana uz najbolje stručne i tehnički naprednije treninge pod vođstvom FC Barcelona trenera. Osnovni cilj kampa je razviti i poboljšati tehničke i taktičke osnove igre, kako pojedinca, tako i grupe.\nPlayerhunter je srpsko-austrijski tech startup, koji je izabran u top 50 najinovativnijih spotskih brendova na svetu, a koji predstavlja besplatnu sportsku platformu, odnosno društvanu mrežu za regrutovanje koja omogućava sportistima, klubovima, menadžerima i skautima da se povežu i ostvare saradnju. Digitalizacijom staromodnog sistema tranfera, ova platforma omogućava sportistima da predstave svoj talenat i sposobnosti putem CV-ja, video materijala i statistika, dok menadžerima i skautima pruža mogućnost otkrivanja upravo onakvih igrača kakvi im trebaju.\nViše informacija, kao i prijave za besplatna mesta u FCBescola kampu, možete pronaći na www.playerhunter.com


25.000 Pampers Preemie pelena za prevremeno rođene bebe - Sve o bebama - Ringeraja.rs\nPočetak donacije od 25.000 Pampers Preemie pelena za prevremeno rođene bebe\nUredništvo portala Ringeraja.rs, 17.11.2020\nPovodom Svetskog dana prevremeno rođenih beba, Pampers i Mercator objavljuju početak donacije od 25.000 Pampers Preemie pelena za prevremeno rođene bebe Institutu za neonatologiju u Srbiji.\nPelene Pampers® Preemie Protection\nPampers, brend Procter&Gamble kompanije, ima za cilj da svakoj od 4000 prevremeno rođenih beba godišnje obezbedi Pampers Preemie Protection pelene kako bi podržali njihov zdrav razvoj.\n4000 prevremeno rođenih beba se godišnje rodi u Srbiji, i potrebna im je posebna nega kako bi se podržao njihov najraniji razvoj - uključujući i pelenu koja je napravljena specijalno za njih\nSan je ključan za podršku fizičkog i emocionalnog razvoja kod prevremeno rođenih beba i upravo zbog toga je Pampers lanisirao najmanju pelenu ikada, kako bi pomogli da se ometanje bebe smanji na minimum\n4000 prevremeno rođenih beba se godišnje rodi u Srbiji, a povodom Svetskog dana prevremeno rođene dece koji se obeležava 17. novembra, brend Pampers i njihov partner Mercator doniraće 25,000 pelena za prevremeno rođenu decu Institutu za Neonatologiju u Srbiji, kako bi omogućili da prevremeno rođene bebe dobiju pristup pelenama koje su dizajnirane da podrže njihove jedinstvene razvojne potrebe.\nPrevremeno rođene bebe spavaju čak 97% vremena. I dok je san važan za srećan i zdrav razvoj, on je još bitniji za prevremeno rođene bebe obzirom da je to osnova za njihov zdrav fizički i emocionalni razvoj. Ipak, neizbežni faktori u odeljenjima za neonatologiju - poput svetla, buke, čestog pomeranja, redovnih medicinskih intervencija i promena pelena, mogu uticati na osetljiv ciklus sna kod prevremeno rođenih beba.\nOd 1. novembra do 20. decembra, za svako Pampers Premium Care ili Pampers Pants pakovanje pelena kupljeno u Idea, Roda ili Mercator radnjama, Pampers i Mercator doniraće jednu specijalizovanu pelenu za prevremeno rođenu bebu na Institutu za neonatologiju u Srbiji, u ukupnom iznosu od 25.000 pelena.\nPampers Preemie Protection pelene su specijalno dizajnirane za najmanje bebe, pružajući prilagođen kroj kako bi se uznemiravanje bebe smanjilo na minimum, kao i dizajn koji podržava neometan san čak i kod najkrhkijih beba.\nPored toga što je odgovarajuće veličine za male i prevremeno rođene bebe, Pampers Preemie Protection pelena je svuda pričvršćena, ima nežne fleksibilne ivice i postavu koja pomaže bebama na odeljenju neonatologije da ostanu suve duže vremena kako bi se izbeglo ometanje sna.\nMilica Đukić, brend menadžer za Pampers je izjavila: “Više od 60 godina, Pampers je razvijao proizvode koji podržavaju srećan i zdrav razvoj beba. Odmor i komfor su od vitalnog značaja za bebe koje su prevremeno rođene i naša Preemies pelena im omogućava neometan san. Sada možemo da se postaramo da smo tu za svaku bebu, od prvog dana, uključujući i one najmanje i najnežnije. Nastavljamo da nalazimo nove načine za inovaciju naših pelena za prevremeno rođene bebe kako bismo osigurali da njihove jedinstvene potrebe ostanu ispunjene.”\nPampers Preemie Protection pelene su dostupne u veličinama P1 (<2,7kg), P2 (<1,8kg) i P3 (<0,8kg).\nStručnjaci kažu: Neutešno plakanje trajno ...\nUmesto da pustite bebu da plače, privijte je uz sebe, utešite je i ušuškajte se sa njom u krevetu kako bi se osećala bez...


Novi Renault Scenic stiže u Ženevu - AUTOMOBILI\n09/07/2020 3:33:43 PM\nNASLOVNA / HOT / Novi Renault Scenic stiže u Ženevu\nRenault će sajam automobila u Ženevi koji će se održati tokom marta 2016. godine iskoristiti da predstavi svoj novi MPV model. U pitanju je naravno, dugo očekivani, Renault Scenic kome je predstavljanje zakazano za ženevski sajam automobila, saznaje Auto Express. Prema njihovim izvorima, Renault sprema naslednika za aktuelni Scenic, a kao platformu uzima novu generaciju Megane hečbeka. Auto Express navodi da će nakon premijere u martu naredne godine, francuski proizvođač do kraja iste godine pustit novi MPV u prodaju. Kao i do sada, pored verzije sa 5 sedišta, u planu je i Grand Scenic koji će imati 7 sedišta u svojoj kabini.\nSasvim očekivano, kao inspiracija će poslužiti novi Megane i Talisman modeli, tako da možemo da očekujemo veoma srodan dizajn. Što se tiče pogonskih agregata, očekuje se da izbor bude potpuno isti kao i kod novog Megana, a to su četiri benzinca (TCe 100, SCe 115, TCe 130 i TCe 205) i isto toliko dizelaša (dCi 90, dCi 110, dCi 130 i dCi 165).\nTagovi2016 Automobili mart 2016 mpv Renault renault megane renault scenic talisman Ženeva\nPrethodno Ferrari objavio video kao čestitku za Božić i novogodišnje praznike [Video]\nSledeće Lamborghini Urus će biti najbrži SUV na svetu?


. : 360° tura Suboticom : .\nSubotica noću\tPešačka zona\n- Za gledanje ovih slika treba vam Java Virtual Machine koji, u slučaju da\nnemate, možete skinuti sa ove adrese. © Copyright virtualnigrad.com™\nSubotica i njena okolina leže na geološkoj granici, prastaroj vodomeđi,\nkoja se proteže između severne prostrane peščare i južne diluvijalne lesne visoravni - černozemja. Ovaj sistem vodosliva povezuje dve velike susedne\nreke Tisu i Dunav. On obuhvata više potoka -Krivaja, Čikerija, Kireš, takođe\nmnogobrojne močvare Rogina bara, Jasibara ili nekoliko kilometara dugačak\nprodužetak Palićkog jezera ispod Aleksandrova i tri jezera: Ludoško,\nKelebijsko i Palićko. Taj geografski položaj je određivao istoriju grada i okoline.\nPod vlast Austro-Ugarske vratila se 1686. 1743. je Subotica proglašena slobodnim gradom, a 1779. i slobodnim kraljevskim gradom. Taj se datum pokazao kao jedan od najvažnijih u istoriji grada. Počevši s tim događajem, grad se zove Maria-Theresiopolis. Od tada pa do raspada Austro-Ugarske Subotica se razvijala sve brže i brže. Poseban procvat doživela je krajem 19 veka do početka 1. svetskog rata, kada se u kratkom vremenu razvila u moderan srednjeevropski grad. U to vreme izgrađena je većina građevina koje i danas svojom lepotom daju gradu dušu. 1869. u Suboticu stiže prvi voz, 1896. izgrađena je električna centrala, a 1897. krenuli su tramvaji.\nPod vlast Kraljevine Srba Hrvata i Slovenaca Subotica je potpala ulaskom Srpske vojske u Francusku vojsku 1918., što je ozakonjeno Trojanskim ugovorom 1920. Grad se razvijao i dalje, ali bitno sporije, jer mu politička klima nije bila naklonjena. 1918 godine Subotica je bila 3. grad po veličini u državi sa oko 100.000 stanovnika i od tog vremena stagnira. U međuvremenu su je po veličini pretekli mnogi drugi gradovi.\nVećina važnih Subotičkih građevina izgrađena je u Zlatnom dobu, krajem 19. i početkom 20. veka. Kako je to bilo doba kulminacije secesije, te građevine su gotovo bez izuzetka građene u tom stilu, a prepoznatljive su kao vredni primeri Mađarske varijante. Jezero Palić, je na kraju prošlog veka bilo jedno od najpoznatijih lečilišta i sportstki centar srednje Evrope. Interesantno je, da je razvoj Palića bio započet u periodu zloglasne Bahove ere. Sve više imućnijih građana ja započeo gradnju na obalama Palićkog jezera, koji je raspolagalo sa muljem lekovitih svojstava. Sve to je u neku ruku imalo psihološku pozadinu, bio je to beg u prirodu od pritiska vlade. Stavrni razvoj je donela izgradnja pruge Segedin-Subotica (1869. god.). Nakon što je bila izgrađena sadašnja zgrada železničke stanice (1887.), na njenom severnom delu je niklo novo naselje pod imenom Orbanovo selo. Izgradnjom železnice, a zatim i javnog puta sa čvrstom podlogom, jedna za drugom su nicale kuće u švajcarskom stilu (sa tremom), od kojih većina je bila porodična vila ukrašena sa secesionističkim elementima. Procvat Palića je garantovalo pokretanje tramvajskog saobraćaja. To je omogućilo naime, da Palić postane omiljeno letovalište ne samo imućnijim građanima, već i svim stanovnicima grada i okoline.


Pevačice Aleksandra Prijović i Lepa Brena svaki slobodan trenutak koriste za porodično druženje, a večeras slave uspehe koje su imale ovog leta.\nKako je u svojoj objavi na instagramu napisala Aleksandra:\n- Nazdravljamo našim uspešnim letnjim turnejama.\nMnogi kazu da više ne liči na sebe, a Aleksandra Prijović sada ZAPUŠILA USTA SVIMA i pokazala kako izgleda bez šminke\nOno što je sigurno jeste da je Prijovićka imala neverovatan povratak na scenu i nastupe čim je završila pauzu nakon porođaja i svi koncerti širom regiona bili su krcati. Brena je takođe imala niz uspešnih koncerata i, kako i sama kaže, leto iza nje je bilo sjajno.\nSamo neki od komentara na društvenim mrežama su da obe izgledaju nikad lepše, a osmeh na njihovom licu govori koliko su srećne i zadovoljne.


Gipsarski radovi, Rumenka :: Daibau.rs\nGIPSARSKI RADOVI, RUMENKA\nTražim dobrog gipsara: Skupili smo i proverili gipsare, koji rade u mestu Rumenka i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani gipsari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tPreporučen gipsar Rumenka, koji može da uradi:\tsuha gradnja, knauf, knauf strop, pregradne stijene iz gipsokartonkih ploča, oblaganje zida sa knaufom, obnova visokog potkrovlja, suhomontažna nadstrešnica, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA GIPSARI RUMENKA\nRENATO NIŠEVIĆ PR ZAVRŠNI RADOVI U GRAĐEVINARSTVU R-DIZAJN NS VETERNIK, Veternik\nPonosimo se sa preko 3 godina iskustva za suva gradnja. Naša ekipa može da realizuje manje i srednje radove. Završimo sve delatnosti za suva gradnja. Radimo oko mesta Veternik. Za vas napravimo potraž...\nMIRA KRIVOKUĆA PREDUZETNIK GRAĐEVINSKA RADNJA MIMNAA VETERNIK, Veternik\nZadovoljne stranke pri nas naručuju usluge za suva gradnja celih 3 godina. Naša stručna ekipa ima kapacitete, da preuzme projekte manjeg i srednjeg opsega. Završimo sve delatnosti za završni građevins...\nVESELKA PILJAK PREDUZETNIK GRAĐEVINSKA RADNJA MALTERBETAX VETERNIK, Veternik\nImamo celih 3 godina iskustva za završni građevinski radovi. Naša iskusna ekipa ima kapacitete, da izvede manje i srednje projekte. Radimo sve usluge za suva gradnja. Radimo oko mesta Veternik. Za vas...\nDOO KOLOR VETERNIK, Veternik\nViše od 1 godine smo realizovali dosta referentnih projekata za završni građevinski radovi. Naše preduzeće je sposobna da izvede manje i srednje objekte. Naša osnovna delatnost su već od osnivanja suv...


Odbrana generala Dragoljuba Ojdanića traži privremeni prekid sudjenja\nOdbrana generala Dragoljuba Ojdanića zatražila je od Haškog tribunala privremeni prekid sudjenja zato što joj nije omogućeno da obidje više mesta na Kosovu, koja se pominju u optužnici, niti da razgovara sa tamošnjim svedocima.\nPenzionisani general Ojdanić optužen je za ratne zločine nad kosovskim Albancima u prvih šest meseci 1999. kada je bio načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije. Branioci Tomislav Višnjić i Norman Seenuk u zahtevu sudskom veću Ijena Bonomija naglašavaju da odbrana nije ravnopravna sa Tužilaštvom zato što joj i posle više zahteva UNMIK nije omogućio da bezbedno sprovede istrage na Kosovu.\nSvoj dokazni postupak na sudjenju generalu Ojdaniću i petorici saoptuženih za zločine na Kosovu, odbrana bi trebalo da počne 6. avgusta.\nOjdanićeva odbrana u podnesku podseća da je 25. maja 2006. njegov advokat Tomislav Višnjić, uz pratnju UNMIK policije, pokušao da obidje mesto zločina u selu Mala Kruša, ali da su to sprečili meštani, koji su napali konvoj. U tom sukobu, povredjena su tri policajca i tridesetak meštana, a tim Ojdanićeve odbrane je zamalo izbegao opasnost, dok je jedan prevodilac povredjen.\nAdvokati Višnjić i Sepenuk navode da su od tada više puta neuspešno od UNMIK-a tražili da obezbedi sve uslove za sigurnu posetu mestima na Kosovu navedenim u optužnici protiv Ojdanića, ali da do danas nisu dobili pozitivan odgovor.\n"Zato što medjunarodna zajednica nije bila sposobna da reši status Kosova do vremena kada general Odjanić treba da počne svoju odbranu, tražimo da se sudjenje zaustavi do vremena u kojem će bezbednosna situacija na Kosvovu biti takva da odbrana može u sigurnosti da sprovede svoju istragu", naglašavaju Ojdanićevi branioci.\nPrethodna dva zahteva Ojdanića za privremenu obustavu postupka iz istog razloga, sudsko veće je odbilo.\nZajedno sa Ojdanićem, za zločine na Kosovu se pred Haškim tribunalom sudi i bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću, Nikoli Šainoviću i generalima Nebojši Pavkoviću, Vladimiru Lazareviću i Sretenu Lukiću.


Domaćinstva lani raspolagala sa 57.800 dinara prosečno | Kamatica\nPočetna > vest > Domaćinstva lani raspolagala sa 57.800 dinara prosečno\nDomaćinstva lani raspolagala sa 57.800 dinara prosečno\nTekst objavljen: 31.03.2016 15:57\nDomaćinstva u Srbiji su prošle godine prosečno mesečno raspolagala sa 57.814 dinara, što je nominalno za 1,3 odsto više nego 2014, dok su im izdaci nominalno porasli za 0,6 odsto, u proseku na 59.052 dinara, prema današnjim podacima Republičkog zavoda za statistiku.\nDomaćinstva sa gradskog područja su u 2015. raspolagala mesečno u proseku sa 60.564 dinara, ili za 2,0 više nominalno u odnosu na godinu ranije, a u ostalim područjima sa 53.342 dinara, nominalno za 0,1 odsto više u poređenju sa 2014.\nIzdaci za ličnu potrošnju domaćinstava sa gradskog područja u 2015. iznosili su 60.911 dinara, i noimnalo su bili manji za 0,5 procenata nego prethodne godine, dok su kod domaćinstava sa ostalog područja iznosili 56.021 dinar (viši za 2,5 odsto).\nNajveći udeo u raspoloživim sredstvima u 2015. imali su prihodi iz redovnog radnog odnosa (47,9 odsto), zatim penzije (31), prihodi od poljoprivrede, lova i ribolova (5,0), naturalna potrošnja (4,4), ostala primanja od socijalnog osiguranja (3,3), prihodi van redovnog radnog odnosa (3,0), dok prihodi iz ostalih izvora čine 5,4 odsto.\nNajviše novca, 35,6 odsto, domaćinstvima je lani odlazilo na hranu i bezalkoholna pića, dok su troškovi za stanovanje, vodu, električnu energiju, gas i ostala goriva imali useo od 16,6 procenata u ukupnim izdacima.\nSlede izdaci za transport - 9,5 odsto, za ostale lične predmete i ostale usluge (5,7%), za komunikacije (5,3%), za rekreaciju i kulturu (5,2%), za odeću i obuću (5,0%), za alkoholna pića i duvan (4,6%), a 12,5 procenata čine izdaci za ostale grupe lične potrošnje.\nAnketom Republičkog zavoda za statistiku bilo je obuhvaćeno 6.531 domaćinstavo, odnosno 74 odsto od ukupnog broja domaćinstava predviđenih za anketiranje u 2015, navodi se u saopštenju.\npistalo 01.04.2016 19:44\nKako to živeli bolje u 2015 nego2014 i pored smanjenja plata i penzija.\nPredlažem premijeru da i u 2016.oj smanji plate i penzije da bi ljudi živeli\nbolje.Pa ako statistika nelaže ,zar nije logično da na najbezbolniji način\npoboljša život ljudi.Smanjiš im plate i penzije i raj na zemlji i da te bog vidi.\nE statistiko, pa ti sve možeš.\npotrošnja potrošnja domaćinstva novac Srbija


KONAČNO SE SKIDAJU RADIOAKTIVNI GROMOBRANI – Aleksinac biz\nHome/Aleksinac, Društvo, Ekonomija, Naslovna stranica, Niš/KONAČNO SE SKIDAJU RADIOAKTIVNI GROMOBRANI\nU Nišu i Aleksincu bi u narednom periodu trebalo da se konačno uklone radioaktivni gromobrani, a kako kažu u Nišavskom upravnom okrugu do sada ih je evidentirano ukupno 26. Međutim, veruju da je njihov broj veći, pa zato iz Okruga pozivaju upravnike strambenih zgrada da provere da li na njihovim objektima ima tih gromobrana.\nPrema rečima načelnice Nišavskog okruga Dragane Sotirovski, Ministarstvo zaštite životne sredine je opredelilo novac da se skinu radioaktivni gromobrani, ali je važno da se „snimi“ tačno stanje.\nInspektor je popisao ono što je uspeo da vidi, ali ima sigurno još radioaktivnih gromobrana u Nišu i Aleksincu. Zato je važno da upravnici zgrada, koji imaju pristup potkrovljima i svim ulazima, provere da li ovakvih gromobrana na zgradama kojima upravljaju – kaže Sotirovski.\nKada su postavljani smatralo se da su veoma efikasno sredstvo za odbranu od udara groma. Ovi izvori zračenja u to vreme nisu evidentirani i relativno često su nalaženi na komunalnom otpadu. Nepropisno uskladišteni radioaktivni gromobrani predstavljaju veliku pretnju po životnu sredinu i zdravlje građana – objašnjavaju iz Agencije.\nAutor:J. C. M.Izvor:Južne vesti , foto nišavski upravni odbor\nNapisao Dušan Stevanović|Aleksinac, Društvo, Ekonomija, Naslovna stranica, Niš|Коментари су искључени на KONAČNO SE SKIDAJU RADIOAKTIVNI GROMOBRANI


SLUČAJ ZA SKOTLAND JARD Kerolu napadači pretili pištoljem, on im umakao kolima!\nFudbaleru Vest Hema Endiju Kerolu zaprećeno je pištoljem u napadu koji se dogodio posle treninga u sredu nedaleko od klupskog kampa, prenosi Skaj Sport.\nKerol je bio u svom automobilu kada su se na raskrsnici zaustavila dvojica motociklista, a jedan od njih izvadio i uperio pištolj u engleskog fudbalera.\nKerol je pobegao napadačima, a potom se vratio u trening centar Vest Hema i obavestio policiju.\nIz Vest Hema su potvrdili da je jedan njihov fudbaler bio na meti napadača, ali nisu hteli da ga imenuju, dok je ovaj slučaj preuzeo Skotland Jard.\nKerol, koji u Vest Hemu nedeljno zaraduje 80.000 funti, trenutno je van stroja zbog povrede.


Astons: CG popularna među bogatima koji žele "Zlatnu vizu"\nAstons: CG popularna među bogatima koji žele „Zlatnu vizu“\nTanjug 11. decembra 2020. 20:08\nMnoge zemlje poseduju program poznat pod nazivom „Zlatna viza“, odnosno „državljanstvo putem ulaganja“ ili „dobijanje vize putem investiranja“, gde bogati pojedinci mogu da ulažu u zemlju u zamenu za njeno državljanstvo ili prebivalište.\nKako navode Biznis insajder i CNN, interesi za ove programe naglo su porasli usred pandemije kovid-19, jer „ultrabogati“ više tragaju za načinima na osnovu kojih mogu slobodno da putuju, prenosi CDM.\nTako je, kako je naveo Teodor Šlejfer iz kompanije „Rikord“, milijarder Erik Šmit podneo zahtev za kiparsko državljanstvo, koje bi moglo da mu donese lične poreske olakšice i omogući da slobodno putuje unutar Evropske unije.\nPrema listi koju je objavila kompanija Astons, zemlje poput Kipra i Crne Gore i dalje su popularne za one koji traže „Zlatne vize“.\nKako se dodaje, minimalna svota kojom se garantuje „državljanstvo putem ulaganja“ na Kipru može koštati više od dva miliona funti.\nCrna Gora je relativno pristupačna pošto minimalna vrednost investicije koja garantuje dobijanje ove vrste vize, iznosi oko 400.000 američkih dolara.\nKvalifikacija ulaganja varira u zavisnosti od zemlje, ali može podrazumevati bilo šta, bilo da je to ulaganje u nekretnine ili davanje donacija u dobrotvorene svrhe zemlji od koje se traži viza.\nBiznis insajder je ranije ove godine objavio da je vrednost američkog pasoša prošle godine opala, a Njujork tajms je u avgustu naveo da posedovanje drugog pasoša predstavlja novi trend u svetu i „statusni simbol“.


Ilustracija, Foto: YouTube / Printscreen / RT\nNakon terorističkih napada, SAD su obećale osvetu, a lov se fokusirao na planine i pećine Avganistana\nObjavljeno: 14.09.2021. 22:15h 22:18h\nTeroristički napadi 11. septembra 2001. godine u SAD upoznali su svet sa Al Kaidom. Džihadisti bez države postali su globalna teroristička mreža. Tokom proteklih 20 godina, Al Kaida je izvela napade širom sveta i inspirisala pojavu drugih militantnih grupa. Gde je danas i da li će se opet uzdići?\n- SAD će loviti i kazniti odgovorne za ova kukavička dela - rekao je tadašnji predsednik SAD Džordž Buš.\nNakon terorističkih napada, SAD su obećale osvetu, a lov se fokusirao na planine i pećine Avganistana.\nU Avganistanu su arapski džihadisti godinama tražili utočište. U početku kao dobrovoljci, borili su se zajedno sa mudžahedinima protiv sovjetske invazije.\nMeđu njima bio je i lider Al Kaide, Osama Bin Laden, Saudijac. Posle skoro jedne decenije i uz američku podršku, mudžahedini su isterali sovjetske sile iz Avganistana. Međutim, ubrzo se glavni neprijatelj grupe promenio.\nBesni zbog američkog prisustva u regionu Bliskog istoka, posebno u Saudijskoj Arabiji, Osama Bin Laden proglasio je rat SAD.\nSAD i Britanija krenula se u rat protiv terorizma nakon 11. septembra, a džihadisti Al Kaide, osećajući pritisak, menjaju svoje taktike, kako bi nastavili sa ratom protiv zapada i njihovih saveznika, prenosi BBC.\nAl Kaida je počela da regrutuje operativce, da ih obučava u Avganistanu i šalje ih nazad da izvode napade.\nPaukova mreža povezanih terorističkih ćelija raširila se širom sveta.\nEvropa je napadnuta. Pariz, Madrid i Moskva bile su mete. Bombaš samoubica Al Kaide ciljao je podzemne stanice u Londonu. U isto vreme, napadnuto je i nekoliko drugih mesta, uključujući Bali, Rijad i Istanbul.\nSve ovo dešavalo se pod glasnim lupanjem bubnjeva rata u Iraku, koji su SAD napale dve godine nakon 11. septembra, stvarajući zlatnu priliku za Al Kaidu.\nPrema rečima stručnjaka, to je bila idealna prilika za Al Kaidu da okupi još više boraca, otvori nove grane, da kaže muslimanima da "SAD ne vode rat protiv Osame Bin Ladena, već protiv svih muslimana".\nBivši predsednik SAD Barak Obama je 2. maja 2011. godine objavio da su SAD ubile Bin Ladena. To je teško pogodilo Al Kaidu.\nMeđutim, to nije bio jedini faktor slabljenja grupe. Arapsko proleće, spontano i veliko mirno okupljanje dovelo je do marginalizacije Al Kaide.\nPojavljivanje takozvane Islamske države u Iraku, ideološkog konkurenta Al Kaidi privuklo je još više džihadista i to je još jedan od faktora.\nOvi faktori, kako prenosi BBC, umanjili su značaj Al Kaide, naterali njeno vođstvo u bekstvo između Avganistana i Pakistana, i male grupe raštrkane između Jemena, Sirije i regije Sahel u Africi.\nPostoji li šansa da Al Kaida oživi?\nU proteklih nekoliko meseci svet motri na talibane, koji su povratili kontrolu nad Avganistanom. Postavlja se pitanje da li će ovo pomoći da se Al Kaida ponovo pojavi.\n- Al Kaida je danas gomila revolucionarnih grupa koje se bore za lokalne probleme. Možda postoje grupe u Avganistanu i Pakistanu koje sebe nazivaju Al Kaidom, ali one uglavnom imaju lokalni ili regionalni zadatak. Nisu nužno zainteresovane da izvrše međunarodne terorističke napade - kaže En Likuski, stručnjak za protivterorizam.\nPoslednjih godina se smanjila sposobnost Al Kaide za izvođenje napada, ali ideologija nikada nije poražena. 20 godina nakon napada 11. septembra, ideja ponovnog uspona grupe nije tako daleka...\nSADNapadDžihadistiAl KaidaDžordž BušAvganistan


Drugi pišu /Fair Observer: "Može li ranjiva BiH biti sljedeća Putinova meta?" / Radio Sarajevo\nDrugi pišu / Fair Observer: "Može li ranjiva BiH biti sljedeća Putinova meta?"\n10. 03. 2022. u 15:52:00 Radiosarajevo.ba\nMedij 'Fair Observer' objavio je priču "Može li ranjiva BiH biti sljedeća Putinova meta?" u kojoj analizira mogućnost ruske invazije na našu zemlju, između ostalog.\n"Ruska invazija na Ukrajinu izazvala je strah među mnogim Bosancima da bi njihova ranjiva država također mogla postati meta. Poput Ukrajine i Gruzije, koje su sada pretrpjele rusku vojnu intervenciju, i Bosna i Hercegovina ima aspiracije za članstvo u NATO-u koje ljute Moskvu. U RS-u kojem dominiraju Srbi, a koji se, poput otcijepljenih regiona Donbasa, Južne Osetije i Abhazije, protivi NATO-u, izgledi Vladimira Putina su od najveće geopolitičke vrijednosti, naime obezbjeđivanje lojalnog zastupnika spremnog da ispuni zahtjeve Moskve.\n! / Članovi Doma naroda PSBiH razgovarali sa šeficom njemačke diplomatije\nRuski predsjednik je već održao brojne zvanične konsultacije s liderom bosanskih Srba Miloradom Dodikom, a posljednja je održana u decembru 2021. godine Tokom svog drugog uzastopnog sastanka s Putinom u jeku ukrajinske krize 2014. Dodik je podijelio nedvosmislenu pripadnost Moskvi, rekavši:\n'Naravno, nema sumnje da podržavamo Rusiju. Možda smo mala i skromna zajednica, ali naš glas je glasan'.\nKako je tekuća ruska vojna intervencija napredovala u Ukrajini, Dodik je razgovarao i sa ruskim ministrom vanjskih poslova Sergejem Lavrovom o 'sprovođenju dogovora' postignutih tokom posljednjeg sastanka sa Putinom.\nU četvrt stoljeća od potpisivanja Dejtonskog sporazuma, Bosna i Hercegovina je bila mjesto povremenih političkih kriza, ali se nikada nije približila vojnom sukobu. Posljednjih mjeseci, međutim, Dodik je udvostručio svoje napore da razbije poslijeratni ustavni poredak dva konstitutivna entiteta zemlje, Federacije Bosne i Hercegovine i RS.\nOhrabren uskrsnućem ruske moći, nastavio je sa svojom nacionalističkom političkom agendom usmjerenom na demontažu institucionalnih aranžmana koji su postepeno vraćali mir i sigurnost u posljednjih 25 godina. Kao rezultat toga, Dodik se u januaru ove godine našao na crnoj listi američke vlade.\nU decembru 2021. poslanici lojalni Dodiku unaprijedili su svoju ponudu za otcjepljenje i glasali sa 49-3 za pokretanje procedure za povlačenje Republike Srpske iz mehanizama centralne vlasti kao što su zajednička odbrana, pravosuđe i obavještajne službe, da spomenemo samo neke. Oni su također odlučili da u roku od šest mjeseci vlast u Banjoj Luci mora ponovo kreirati svoje zakonodavstvo koje reguliše takve institucije.\nKako bi pokazala da to znači posao, RS je 9. januara paradirala paravojnim snagama na nacionalističkoj proslavi koju je Ustavni sud Bosne i Hercegovine proglasio nezakonitom: među učesnicima su bili Noćni vukovi, grupa ruskih nacionalističkih prokremljskih bajkera u crnoj uniformi.\nStav / Azay Guliyev: "OSCE stoji na raspolaganju da pruži podršku BiH"\nNarodna skupština RS usvojila je 10. februara nacrt zakona kojim se stvara pravosudni sistem odvojen od ostatka države. Što se tiče budućih planova, Dodik je rekao da ga neće plašiti protivljenje zapadnih centara moći, sugerirajući da će Moskva i Peking pomoći ako Zapad uvede sankcije", navodi se u tekstu, između ostalog.\nNakon detalje analize, FO zaključuje:\n"Još uvijek ima vremena da SAD ublaže pobunu Republike Srpske i vrate je u političku arenu. Bivši član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić nedavno je predložio postavljanje male NATO brigade u Brčko, poprište žestokih borbi tokom ratova 1990-ih, i nekoliko bataljona na bosansko-hercegovačko-srpskoj granici. Ako SAD vrate novac na EU — što će Rusija i Srbija proslaviti — Zapad treba da veže pojaseve i da se pripremi za udar. Više od rata u Ukrajini, sukob u Bosni i Hercegovini ima kapacitet da pokrene žalosnu evropsku historiju".\nTagovi: NSRS BiH Rusija Ukrajina\nPredsjedništvo / Džaferović nakon susreta sa Baerbock: Njemačka je veliki prijatelj BiH\n! / Predstavnički dom PFBiH: Odobren nastavak rada termoblokova u Tuzli i Kaknju


Rekonstrukcija Vlade u završnici\n23/08/2013 | 20:55\nRekonstrukcija Vlade ulazi u završnu fazu. Vlada očekuje eksperte, najuglednija imena bez obzira iz koje su stranke, kaže premijer Ivica Dačić. Došlo je do nerazumevanja izjave Lazara Krstića oko stezanja kaiša.\nZa vikend će Vlada predložiti izmene Zakona o ministarstvima, nakon čega će stranački organi odlučivati o kandidatima. Večeras ću se sastati sa Aleksandrom Vučićem i mislim da ćemo završiti priču o rekonstrukciji Vlade, rekao je Dačić gostujući na RTS.\nNa pitanje da li će profesor Medicinskog fakulteta u Beogradu Tomislav Jovanović biti kandidat SPS za ministra prosvete, Dačić je rekao da to može da se desi ali da će se o tome raspravljati u okviru SPS.\nJa hoću eksperte u Vladi, najuglednija imena bez obzira iz koje su stranke, istakao je Dačić navodeći da je SPS I SNS imaju iste političke ciljeve.\nPrema njegovim rečima glavna politička borba vodi se između SPS i SNS što znači da je opozicija potpuno politički neaktivna.\nDačić navodi da je došlo do nerazumevanja izjave kandidata SNS za ministra finansija Lazara Krstića oko stezanja kaiša. Stezanje kaiša ne treba da ide na uštrb socijalne zaštite, što je rekao i Krstić, objasnio je Dačić.\naleksandar vučić/ivica dačić/krstic/Srbija/vlada\nDomaći putari ne mogu da preuzmu poslove Alpine\nŠverc duvana Srbiju košta 100 miliona evra\n13/02/2021 | 17:47\nU Srbiju do kraja godine stižu BRZI VOZOVI\n27/02/2021 | 09:37\nIZJAVA DANA: Biće plate 600 EUR\nNemci PROTIV POVLASTICA za vakcinisane\n15/05/2021 | 11:49\nU strahu od korone Kina STOPIRA uspone na Mont Everest\n15/05/2021 | 11:26


Pula Boat Fair kao mjesto poslovnih susreta > Europska poduzetnička mreža Hrvatske\nU sklopu 7. međunarodnog sajma brodske opreme Pula Boat Fair već tradicionalno, održani su međunarodni poslovni susreti u organizaciji HGK Županijske komore Pula i Europske poduzetničke mreže.\nOve godine, poslovni razgovori okupili su pedesetak sudionika, poslovnih subjekata iz čitave Hrvatske, iz Italije, Srbije, Slovenije i Turske. Upravo zbog toga poslovni razgovori u sklopu Pula Boat Faira pružaju iznimnu priliku za kvalitetno sektorsko umrežavanje i kreiranje novih poslovnih prilika i mogućnosti.\nSudionik poslovnih razgovora ove je godine bila i Uljanik Grupa. Jedan od ciljeva pulskog brodogradilišta jest da se što više hrvatskih dobavljača i proizvođača uključi u zahtjevan proces izgradnje specijaliziranih brodova kakve Uljanik proizvodi.\n- B2B sastanci izvrstan su način da se približimo novim potencijalnim dobavljačima i pružateljima usluga. Konkretno, Uljanik Grupa je u konstantnoj potrazi za novim kvalitetnim partnerima koji usluge i proizvode mogu isporučiti i u roku i u kvaliteti. U sklopu ovih razgovora može se upoznati vrlo širok spektar ljudi iz sektora specijaliziranog za proizvode koji nama trebaju. Stoga mislim da je to pohvalna inicijativa koja bi se trebala prakticirati češće. U svakom slučaju, Uljanik u što većoj mjeri nastoji angažirati hrvatske proizvodne kapacitete – istaknuo je predstavnik Uljanik Grupe na poslovnim razgovorima Marko Hrelja.