ZAKON O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PODSTICAJIMA U POLJOPRIVREDI I RURALNOM RAZVOJU | od 16.12.2016.\nZAKON O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PODSTICAJIMA U POLJOPRIVREDI I RURALNOM RAZVOJU ("Sl. glasnik RS", br. 101/2016)\no proglašenju Zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoj\nProglašava se Zakon o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je donela Narodna skupština Republike Srbije, na Šestoj sednici Drugog redovnog zasedanja u 2016. godini, 16. decembra 2016. godine.\no izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju\nU Zakonu o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju („Službeni glasnik RS”, br. 10/13, 142/14 i 103/15), član 10. menja se i glasi:\n6) vrati isplaćena novčana sredstva ako se ne pridržava obaveza iz tač. 2)–4) ovog člana;\nKorisnik podsticaja dužan je da vrati novčana sredstva iz stava 1. tač. 6)–8) ovog člana najkasnije u roku od 30 dana od dana pravosnažnosti rešenja kojim se utvrđuje obaveza korisnika podsticaja da izvrši povraćaj novčanih sredstava.\nKorisnik podsticaja dužan je da plati zateznu kamatu počev od dana isplate podsticaja u slučaju nepridržavanja obaveze iz stava 1. tač. 2)–4) ovog člana, odnosno počev od dana isteka roka iz stava 2. ovog člana u slučaju iz stava 1. tač. 7) i 8) ovog člana.\nUkoliko korisnik podsticaja ne vrati novčana sredstva iz stava 1. tač. 6)–8) ovog člana najkasnije u roku od 30 dana od dana pravosnažnosti rešenja kojim se utvrđuje obaveza korisnika podsticaja da izvrši povraćaj novčanih sredstava, ministarstvo ima pravo da izvrši umanjenje narednih isplata prema korisniku do iznosa utvrđenog rešenjem iz stava 2. ovog člana uvećanog za zateznu kamatu u skladu sa stavom 3. ovog člana.”.\n„2) podsticaji u stočarstvu, i to za:\n(17) proizvodnju konzumne ribe.”.\nU članu 20. stav 1. tačka 5) reči: „podtač. (12), (13) i (14)” zamenjuju se rečima: „podtač. (15), (16) i (17)”.\n„Lice iz stava 1. ovog člana za korišćenje podsticaja u stočarstvu za kvalitetna priplodna grla iz člana 17. tačka 2) podtač. (1), (2), (5), (6), (12), (13), (14), (15) i (16) ovog zakona pored uslova iz stava 1. ovog člana mora da ispuni uslov da su ta grla prijavljena na njegovom poljoprivrednom gazdinstvu pod kontrolom pravnih lica ovlašćenih za poslove selekcije – odgajivačke organizacije, u skladu sa zakonom kojim se uređuje stočarstvo.”.\n„Krave za uzgoj teladi za tov\nPodsticaji iz stava 1. ovog člana ostvaruju se po kravi koja pripada stadu za uzgoj teladi, osim za krave iz člana 17. tačka 2) podtač. (1), (2) i (4) ovog zakona i autohtone rase krava za koje se ostvaruju podsticaji u skladu sa ovim zakonom.”.\n„Lice iz člana 20. stav 1. ovog zakona koje je ostvarilo podsticaje iz stava 1. ovog člana ne može da ostvaruje pravo na podsticaje za premiju za mleko proizvedeno od grla za koje je ostvarilo podsticaje za krave dojilje.”.\n„Podsticaji iz stava 1. ovog člana ostvaruju se ako je tovno grlo namenjeno za proizvodnju mesa provelo u vlasništvu lica iz člana 20. stav 1. ovog zakona najmanje 120 dana, nakon čega je predato klanici ili je namenjeno izvozu.”.\n„4. Umanjenje isplata direktnih plaćanja\nAko je korisniku podsticaja po osnovu direktnih plaćanja za jednu kalendarsku godinu isplaćeno više od iznosa dobijenog obračunom iz st. 2. i 3. ovog člana, višak sredstava se umanjuje od isplate direktnih plaćanja za narednu kalendarsku godinu, a ako to nije moguće ili nije dovoljno, korisnik podsticaja je dužan da vrati višak novčanih sredstava u roku od 60 dana od dana prijema rešenja iz stava 4. ovog člana.”.\nMinistar bliže propisuje vrste podsticaja za mere ruralnog razvoja, uslove, način ostvarivanja prava na podsticaje za mere ruralnog razvoja, obrasce zahteva, odnosno prijave za ostvarivanje prava na podsticaje, kao i maksimalne iznose podsticaja po korisniku i po vrsti pojedine mere.”.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana podsticaji za mere ruralnog razvoja iz člana 34. stav 1. tačka 2) ovog zakona koji se odnose na životinjske genetičke resurse i podršku agroekološkim merama, dobroj poljoprivrednoj praksi i drugim politikama zaštite i očuvanja životne sredine utvrđuju se po jedinici mere.”.\n„1. Podsticaji za unapređenje konkurentnosti\nPravo na podsticaje iz stava 1. tačka 2) ovog člana ima pravno lice registrovano u skladu sa zakonom kojim se uređuju udruženja.”.\n„2. Podsticaji za očuvanje i unapređenje životne sredine\ni prirodnih resursa\nPravo na podsticaje iz stava 1. ovog člana ima pravno lice, preduzetnik i fizičko lice – nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koji su upisani u Registar.”.\nPravo na podsticaje za organsku proizvodnju ima pravno lice, preduzetnik i fizičko lice – nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koji su upisani u Registar, pod uslovom da ima proizvodnju koja se nalazi u periodu konverzije, ili u postupku izdavanja sertifikata nakon završenog perioda konverzije ili ima sertifikovanu organsku biljnu odnosno stočarsku proizvodnju, ili su obuhvaćeni grupnom sertifikacijom u skladu sa propisima kojima se uređuje organska proizvodnja.”.\n„3. Podsticaji za diversifikaciju dohotka i unapređenje\nkvaliteta života u ruralnim područjima\nPravo na korišćenje podsticaja iz stava 1. tač. 2), 3) i 4) ovog člana ima pravno lice, preduzetnik i fizičko lice – nosilac porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koji su upisani u Registar, kao i pravno lice registrovano u skladu sa zakonom kojim se uređuju udruženja.”.\n„5. Podsticaji za unapređenje sistema kreiranja i prenosa znanja\nPravo na korišćenje podsticaja iz stava 1. tačka 2) ovog člana ima preduzetnik i pravno lice koje ispunjava uslove za obavljanje savetodavnih i stručnih poslova u poljoprivredi, kao i pravno lice ovlašćeno za obuku i usavršavanje poljoprivrednih savetodavaca i poljoprivrednih proizvođača, u skladu sa zakonom kojim se uređuje obavljanje savetodavnih i stručnih poslova u poljoprivredi.”.\n„5) podsticaje za promotivne aktivnosti u poljoprivredi i ruralnom razvoju;”.\n„Podsticaji za promotivne aktivnosti u poljoprivredi i ruralnom razvoju su plaćanja koja se odobravaju za organizovanje, odnosno učešće na naučno-stručnim skupovima, seminarima, radionicama, predavanjima, privrednim manifestacijama, sajmovima i izložbama iz oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nPodsticaji za proizvodnju sadnog materijala i sertifikaciju i klonsku selekciju su plaćanja za podizanje matičnih zasada voćaka, vinove loze i drugih biljnih vrsta, proizvodnju sadnog materijala, kao i za nabavku opreme, tehničkih sredstava, biljnog materijala, održanje kolekcija i drugo u cilju proizvodnje i sertifikacije sadnog materijala i klonske selekcije sorti voćaka, vinove loze i drugih biljnih sorti.”.\n„Pravo na korišćenje podsticaja za marketing-informacione sisteme u poljoprivredi i podsticaja za uspostavljanje, razvoj i funkcionisanje sistema računovodstvenih podataka na poljoprivrednim gazdinstvima imaju preduzetnik i pravno lice koje ispunjava uslove za obavljanje savetodavnih i stručnih poslova u poljoprivredi, kao i naučnoistraživačka organizacija i akreditovan fakultet.”.\n„Pravo na korišćenje podsticaja za sprovođenje promotivnih aktivnosti u poljoprivredi i ruralnom razvoju ima fizičko lice – nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, preduzetnik i pravno lice, pod uslovom da su upisani u Registar, pravno lice registrovano u skladu sa zakonom kojim se uređuju udruženja, jedinica lokalne samouprave, obrazovna i naučnoistraživačka ustanova.”.\n„Novčanom kaznom od 500.000 do 3.000.000 dinara kazniće se za privredni prestup pravno lice ako nenamenski koristi sredstva podsticaja, otuđi i omogući drugom licu korišćenje predmeta podsticaja, u roku određenom u skladu sa posebnim propisom (član 10. stav 1. tačka 4).”.\n„1) postupi suprotno odredbi člana 10. stav 1. tačka 5) ovog zakona;”.\n„1) nenamenski koristi sredstva podsticaja, otuđi i omogući drugom licu korišćenje predmeta podsticaja, u roku određenom u skladu sa posebnim propisom (član 10. stav 1. tačka 4);\n2) postupi suprotno odredbi člana 10. stav 1. tačka 5) ovog zakona;”.


Najbolje seksi scene iz serije "Igra prestola" — Wannabe Man\nNajbolje seksi scene iz serije “Igra prestola”\nSvi ljubitelji GOT-a, odnosno, serije “Igra prestola“, nestrpljivo očekuju sedmu sezonu sada već kultne serije koja je okupila ogroman broj fanova širom sveta. Skoro da i ne postoji osoba koja nije odlgedala bar neku epizodu, a mnogo je i onih koji u iščekivanju novih epizoda, uporno pregledaju one stare, da već pređu preko detalja koji su propušteni ili zaboravljeni. Ali neke od ovih scena se nikako ne zaboravljaju! Seks, golotinja… Pripremite se da “zagrejete” još više ovaj topli dan!\nVeć u prvoj epizodi, prve sezone, serija je sasvim iznenadila svojim odabirom likova koji se upuštaju u razne odnose, od kojih su neki i incestni. Setimo se trenutka kada su blizanci došli do napuštene kule.\nSezona 1, epizoda 2.\nIako u ovoj sceni suštinski seksa nema, ima onoga što bismo najlakše nazvali podučavanjem, jer se Dorea trudi da Deneris otkrije sve tajne i prenese znanje o tome kako da se pobrine za svog novog muža i kako da ga zadovolji.\nI dalje smo u drugoj epizodi, jer je imala mnogo toga da nam ponudi zanimljivog. Saveti se brzo “čuju”, pa tako dolazi brzo i do njihove primene, što se videlo već u ovoj sceni.\nKljučne reči Game of ThronesGOTIgra prestolamagazin za muškarcemuški magazinNajbolje seksi scene iz serije "Igra prestola"scene seksaseksi sceneserijaserijski prrogramWannabe Man


Da li je 63-65 °C za procesor puno?\nTema: Da li je 63-65 °C za procesor puno?\nMalo sam ga klokovao pa me zanima dali je ova temperatura opasna i koja je gornja granica bezbedna. Upitanju je sempron 2500+ !\nNEGDE IZ DALJINE\nRe: Da li je 63-65 °C za procesor puno?\nNa svim pločama sa Auto Shutdown funkcijom,temperatura gašenja sistema je izmedju 60 i 70 stepeni Celzijusa.Mislim da to dovoljno govori...Ako želiš da ti procesor dočeka starost,nadji mu bolji hladnjak..\nImam Athlon 2500 koji radi u nagorim mogucim uslovima za hladjenje procesora. Neces verovati da je kod mene normalno 50 - 70 C a na opterecenjima 100 % izlazi i do 85 C. Nije mu dosada falilo nista, imam ga 2 godine. Napunio sam kuciste sa ukupno 9 ventilatora, menjao kuler i pastu ali nisam nista uradio posebno po pitanju obaranja temperature. Ponekad pomislim da samo merenje temperature nije previse tacno u biosu. Jedno je istina - podatak iz biosa se razlikuje od podataka iz sisoftsandra i slicnih programa.\nOriginal postavio King 7 Imam Athlon 2500 koji radi u nagorim mogucim uslovima za hladjenje procesora. Neces verovati da je kod mene normalno 50 - 70 C a na opterecenjima 100 % izlazi i do 85 C. Nije mu dosada falilo nista, imam ga 2 godine. Napunio sam kuciste sa ukupno 9 ventilatora, menjao kuler i pastu ali nisam nista uradio posebno po pitanju obaranja temperature. Ponekad pomislim da samo merenje temperature nije previse tacno u biosu. Jedno je istina - podatak iz biosa se razlikuje od podataka iz sisoftsandra i slicnih programa.\nMoguće da ti senzor na ploči ne radi dobro. To se lako da proveriti-ostavi ga u hladnoj prostoriji satima i onda upali i odmah pogledaj u bios-u šta piše za temeperaturu.Ako piše nešto tipa 40 ili 50 stepeni,očigledno to nema veze sa istinom.. :-D A Sandra i ostali programi samo čitaju vrednosti iz bios-a,nema softver termometar.. :-)\nMenjao sam plocu, isto se dogadja. Ujutro, kada je najhladniji kompjuter, po paljenju bios jedno vreme ne pokazuje nista a onda se pojavi 40 C i bez ikakvog daljeg rada izadje na oko 50 C sto je minimum. Inace, na tih 85 C kada pipnem kuler on je topao bas, da ne kazem vruc. Jedno vreme sam brinuo ali sada vise ne.\nJesi li probao da smanjish napon na procesoru (i koliki je napon sada)? 8-)\nOriginal postavio Zems Malo sam ga klokovao pa me zanima dali je ova temperatura opasna i koja je gornja granica bezbedna. Upitanju je sempron 2500+ !\nPuno je... Pa da imas box kuler koji verovatno imas i da si ga klokovao ne znam bas da bi presao 60c... Sta si mu ti radio bre :-?\nOriginal postavio jozza Jesi li probao da smanjish napon na procesoru (i koliki je napon sada)? 8-)\nAko si mene pitao: 1.63 V.\nSta znaci "malo sam ga overklokovao",koliko je to malo?\nKakav cooler koristis?\nKada i gde citas tu temperaturu?\nAko imas AMD box cooler i tempraturu ocitavas iz nekog programa posle igranja neke igrice onda je temperatura u granicama normale.\nAko je to temperatura koju citas iz biosa posle samog ukljucivanja racunara temperatura je previsoka.\nEvo samo primer kod mene...\nAmd barton 3200+ sve default temperatura je u radu windowsa 41c u igrama ide do 45c 8)\nOriginal postavio father Sta znaci "malo sam ga overklokovao",koliko je to malo?\nPovećao sam magistralu tj sa 10.5x166 na 10.5x200( možda i nije malo, nisam baš neki stručnjak za klokovanja)\nŠto se tiče kulera jeste box a temperaturu sam čitao iz biosa( pre toga sam ga ostavio da radi 30min. da vidim koliko će se maximum podići T.\nPoslednji put ažurirao/la Zems : 08.12.2005. u 08:33\nDa li je puno\nPoslednja poruka: 24.11.2005., 23:26\nAutor HEMICAR u forumu Programiranje\nPoslednja poruka: 07.12.2004., 09:10


NAKON PROTESTA: KO JE VEĆI SRBIN? DRAŠKO ILI MILORAD? | Hayat.ba\nNAKON PROTESTA: KO JE VEĆI SRBIN? DRAŠKO ILI MILORAD?\nZastave Srbije, kokarde, ratne uniforme, dodikovanje, borba za vlast.\nOko pet hiljada građana Banja Luke i okolnih mjesta, autobusima su u kolonama došli podržava vrhovnog vođu, vožda, suverenog vladara entiteta Republika Srpska u njegovim nakanama da „ojača“ instutije ovog entiteta.\nDošli su i podršku dali obučeni u ratne uniforme, sa kokardama na glavi, naoružani zastavama manjeg BiH entiteta i zastavama Srbije!? Došli su svi oni koji se zgražaju na riječ NATO, da podrže onoga koji je potpisao dokument koji predstavlja mali korak približavanja naše zemlje upravo u, pogodićete, NATO. I gle apsurda. Pet hiljada ljudi došlo je podržati NATO put BiH.\nApsurd je veći jer je Dodik oko sebe okupio ratne veterane, koji kako to i priliči njima, spominju kako su krvlju platili nastanak Republike Srpske, entiteta koji je nastao etničkim čišćenjem, ubijanjem, silovanjem, protjerivanjem i na koncu svega- genocidom.\nPotvrdio je to Haški sud. Istina je jedna – a ona je izrečena upravu u tom Haagu.\nNa drugoj strani opozicija nije imala para da obezbjedi autobuse njihovih pristalica da ih u većem broju i stanu u odbranu mladom Stanivukoviću nakon šamaranja od strane ministra unutrašnjih poslova Dragana Lukača. Tek oko dvije hiljade građana, među kojima su i slučajni prolaznici, zadesilo se na ovom skupu. „Lopovi“, „Izdaja“ – parole su koje su se čule na ovom skupu. Mladi i poletni, opčinjeni krvavom i fašističkom historijom „srpskih junaka“, Draško Stanivuković, Jelena Trivić i Nebojša Vukanović, su poput pokreta otpora iz Ratova Zvijezda okupljali pobunjenike protiv zloglasnog imperija na čelu sa Milorad Dodikom.\nNije opozicija imala ni približno zastava Republike Srpske i Srbije kao vlast, jer realno, ne raspolažu entitetskom kasom. A ima li bi ih mnogo više da raspolažu.\n-Nećemo našu djecu slati da brani interese Kosova – jedna je od rečenica upućena s bine opozicije. U prijevodu – nećemo u NATO.\nNisu htjeli ni protekle četiri godine kada su u vijeću ministara sjedili ministri poput Mirka Šarovića, Dragana Mektića i Igora Crnatka.Po čemu je onda opozicija u RS-u drugačija od vlasti, osim što je više ostrašćena i sklonija incidentima kao što ih Stanivuković konstantno čini na sjednicama Narodne Skupštine? Postavlja se pitanje dana kada će Draško u stilu Ivana Pernara biti izbačen sa sjednice Skupštine, jer ono što radi prevazilazi čak i Pernarovu drskost.\nŠta su nakon mitinga i kontramitinga dobili vlast a šta opozicija? Apsolutno ništa. Šta je dobio entitet? Manje para u kasi. Šta su dobili građani? Panem et circenses – hljeba i igara, povod za razgovor uz kaficu ko je veći Srbin – Draško ili Milorad.\nAko se gleda posjeta i manipulacija upravo tim građanima, onda je nedvojbeno Dodik dobio meč. I to nokautom.


Promet Banjalučke berze 509.880 KM - Klix.ba\nPromet Banjalučke berze 509.880 KM\n2.8.2010. u 15:47\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 509.880 KM, kroz 78 transakcija.\nNajveći promet ostvaren je na aukciji za paket akcija emitenta Metal a.d. Gradiška, a prometovano je 1.360.000 akcija po cijeni od 0,30 KM, u ukupnoj vrijednosti od 408.000 KM.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Nove banke a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 8.996 KM, po prosječnoj cijeni od 0,98 KM po akciji.\nUkupan promet obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 68.862 KM. Od obveznica najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 4 u vrijednosti od 55.246 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -2,53 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 2.214 KM, po prosječnoj cijeni od 3,93 KM, što predstavlja rast cijene za 1,03 posto.\nGubitnik dana među fondovima su akcije ZIF BLB - profit a.d. Banja Luka\n(-1,85 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 2,65 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama preduzeća Velež a.d. Nevesinje, a trgovalo se u iznosu od 5.120 KM, po prosječnoj cijeni od 1,00 KM.\nKod akcija na slobodnom berzanskom tržištu pad cijene zabilježile su akcije preduzeća Krajinalijek a.d. Banja Luka od -20,00 posto i trgovalo se po cijeni od 0,36 KM po akciji, u vrijednosti od 324 KM.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,16 posto i iznosi 801,27 poena, a vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,23 posto i iznosi 1.367,11 poena.\nEuro naglo ojačao prema dolaru\n02.08.2010. u 21:01\n02.08.2010. u 15:20


Oprez! Lagana ishrana i mnogo, mnogo tečnosti – Net.hr\nOprez! Lagana ishrana i mnogo, mnogo tečnosti\nAutor: Dalibor Dobrić 12:31 17.06.2013\nU Beogradu će, prema vremenskoj prognozi, temperatura vazduha danas iznositi 33 stepena, a toplo vreme se očekuje i narednih dana i u drugim delovima Srbije.\nNajviša dnevna temparatura biće od 30 do 33 stepena.\nZbog veoma toplog vremena koje se očekuje tokom dana u Beogradu i u drugim delovima Srbije, portparolka Hitne pomoći Nada Macura savetovala je adekvatno oblačenje, unošenje dovoljno tečnosti i laganu ishranu.\nMacura je savetovala nošenje adekvatne odeće i obuće, unošenje dosta tečnosti, vode i voća i uzimanje pet obroka dnevno.\nPortparolka Hitne pomoći je poručila kupačima da budu oprezni na rekama i jezerima, a onima koji ne znaju da plivaju, da se ne voze sandolinom, niti da ulaze u čamac.\nMacura je rekla da tri lekarske ekipe i jedna transportna dežuraju na Adi Ciganliji u Beogradu od 10 do 20 časova, a da je centralna kod hotela “Jezero”, prenosi Mondo.\ntoplo vrelina vreline vreme vremenska prognoza


Izvor: Nezavisne Novine, 20.Apr.2021, 16:05\nBANJALUKA - Bivši poreski inspektori Nemanja Barović i Mihajlo Ristić, koji su radili u Područnoj jedinici Poreske uprave u Prijedoru, zbog primanja mita osuđeni su u banjalučkom Okružnom sudu na pet i po godina zatvora i 9.000 maraka novčane kazne.\n21:25: Po prvi put: Žena\n21:13: Amerikancima stiže nov razlog za strah\n21:12: Objavljen snimak filmske akcije u kojoj je zaplijenjeno 26 kilogr...\n21:12: Mamić pet sati davao izjavu u Tužilaštvu u Livnu\n21:12: Netanjahu: Hamasu ćemo nanijeti udarac kakav ni ne sanjaju\n21:12: Britanci reagovali: Nema dokaza da alkohol utiče na učinak vakc...\n21:11: IVA ŠTRLJIĆ SE NALJUTILA NA VODITELJA Provocirao je, glumica mu...\n21:11: ISPRATILI GA IZ BELE KUĆE! Nakon HAOTIČNOG sukoba OBEZBEĐENJE ...\n21:11: Prvi put s Markom do trofeja! Lokomotiva je osvajač Kupa Rusije ...\n21:10: Epidemiološka situacija u Pčinjskom okrugu je optimistična, al...\n21:10: Protest Palestinaca u Beogradu\n21:09: Raška: Muškarac sa nožem pretio muftiji i Srbima, vikao "Alahu...\n21:09: PETNAEST TURNIRA A KATEGORIJE: Očekuje nas spektakularna 3x3 sez...\n21:08: Novi SOS telefon za borbu protiv rastuće depresije i stigme


Pokret ujedinjenih inicijativa, organizacija i grupa Ekološki ustanak saopštio je danas povodom najave premijerke Srbije Ane Brnabić da se ukida projekat “Jadar” da “čestita svim građanima Srbije”, a posebno onima koji su bili na blokadama i pokazali solidarnost sa najugroženijim građanima iz Gornjih Nedeljica.\nEkološki ustanak navodi da je sledeći korak “vraćanje nelegalnog Prostornog plana Srbije (koji će Vlada uskoro poslati skupštini na usvajanje) na ponovno pisanje i razmatranje, ali ovog puta zajedno sa stručnjacima i građanima, a ne samo po diktatu multinacionalnih kompranija”.\nKako se navodi, dugoročni plan je promena zakona o rudarsko-geološkim istraživanjima, a treba razmotriti i ideju da se ugrožena područja trajno zaštite, da postanu regioni “zdrave hrane”.\n“Zato, u subotu u 13.00 sati ispred Sava centra možda neće biti blokada, ali ćemo svakako otići do Ministarstva unutrašnjih poslova da se konačno pohapse batinaši iz Šapca, policajci koji nisu reagovali ili vršili torturu prema građanima ali i ponište sve prekršajne i krivične prijave protiv građana čime je policija nezakonito vršila pritisak na demonstrante, pogotovo u unutrašnjosti”, navodi se u saopštenju.\nPokret Ne davimo Beograd ocenio je večeras da je ukidanje Prostornog plana za projekat “Jadar” velika pobeda građana koji su su na protestima i blokadama borili protiv kompanije Rio Tinto ali i društva u celini.\nIz pokreta su naveli da je poništavanje svih dozvola kompaniji Rio Tinto za istraživanje i preradu jadarita “dokaz da se građani, ekološke organizacije i politički pokreti mogu uspešno suprotstaviti štetnim projektima vladajućeg režima”.\n“Ovo je trenutak kada moramo biti ponosni jedni na druge, ali istovremeno svesni da ne postoji nijedna garancija, niti mogućnost poverenja u postojeću vlast da već nakon izbora neće istu Uredbu usvojiti ili jednostavno ‘namignuti’ Rio Tintu da bespravno nastavi sa istraživanjem i testiranjem prljavih tehnologija prerade minerala u Srbiji i zagađuje našu zemlju, naše reke i izvorišta vode”, piše u saopštenju.\nZlatko Kokanović iz udruženja “Ne damo Jadar” izjavio je večeras da je odluka Vlade Srbije da poništi Uredbu o prostornom planu za projekat “Jadar” veliki korak na zabrani eksploatacije litijuma, ali da bi predstavnici vlasti trebalo da uvere ekološke aktiviste i stanovnike zapadne Srbije u svoje časne namere.\nKokanović je agenciji Beta kazao da će predstavnici ekoloških udruženja u petak zatražiti od Vlade Srbije sva dokumenta na osnovu kojih se ukida projekat “Jadar”.\n“Ako Vlada Srbije ima časne namere, mora da odgovori šta će biti sa više od 500 bušotina Rio Tinta na području zapadne Srbije, kao i sa otkupljenim imanjima i porušenim kućama u dolini Jadra i Rađevine. Takođe, i dalje insistiramo na odluci o trajnoj zabrani iskopavanja litijuma i bora u celoj Srbiji”, istakao je Kokanović.\n“Obećali su oko 60 kilometara asfalta, bandere za elektro-mrežu, 10 miliona evra za kanalisanje reke Jadar… Tek ako se ti projekti realizuju verovaćemo da su namere Vlade Srbije časne i da smo na putu pobede”, naglasio je Kokanović.\nDirektor inicijative “Kreni Promeni” Savo Manojlović izjavio je danas da je protest ispred zgrade Predsedništva organizovan sa zahtevom da premijerka Ana Brnabić omogući skupljanje potpisa za narodnu inicijativu za zaustavljanje projekta “Jadar”, kao i da se garantuje bezbednost onima koji prikupljaju potpise.\nManojlović je, obraćajući se okupljenima na protestu, rekao da je zahtev i da se ta narodna inicijativa, nakon sakupljenih 30.000 potpisa, stavi na glasanje u Skupštini Srbije, pre njenog raspuštanja.\nKako je naveo, druga opcija je da sledeće nedelje vlast stavi moratorijum od 20 godina na iskopavanje bora i litijuma, za šta je, kako je naveo, “rok do sutra ujutru u 10.00 sati” premijerki Ani Brnabić da se izjasni, inače će se protesti koji se organizuju subotom nastaviti.\nRio Tinto: Zabrinuti smo zbog izjave premijerke da je se poništavaju akti za projekat “Jadar”\nKompanija Rio Tinto je “izuzetno zabrinuta” zbog izjave premijerke Srbije Ane Brnabić da je ukinut prostorni plan za projekat “Jadar”, kao i da se poništavaju svi upravni akti u vezi sa projektom, navodi se u saopštenju koje je danas prosleđeno medijima.\nU saopštenju se navodi da je ta kompanija tokom rada na projektu “Jadar” uvek poštovala zakone Srbije.\n“‘Rio Tinto’ razmatra pravne osnove za donošenje ove odluke i implikacije koje ona može imati na naše aktivnosti i naše ljude u Srbiji”, navodi se u saopštenju Rio Sava Exploration Beograd.\n“Reakcije na ukidanje projekta “Jadar””\n20.01.2022 at 23:59\nOvo je svojevrstan poklon svima koji su učestvovali (a i onima koji su samo suučestvovali, kao mua npr.) u svim prethodjim eko-ustancima.\nMegjutoa, s obzirom na to da znamo (znamo li?) od koga je taj “poklon”, treba imati na umu onu staru “grkljansku” poslovicu koja glasi: “Ne veruj Danajcima ni kad poklone (do)nose”.


Inteligencija predstavlja mentalnu osobinu koja se sastoji od sposobnosti razumevanja, prilagođavanja novim situacijama, učenja iz iskustva. Neke studije su pokazale da se IQ fiksira i formira u detinjstvu, tako da, u principu – zaglavili ste s onim što od samih početaka imate, piše Business Insider.\nDruge studije su otkrile da anksiozni ljudi imaju bolje verbalne veštine. Takođe, eksperiment u izraelskom Interdisciplinary Centeru Herzliya pokazao je da anksiozni ljudi efikasnije rešavaju probleme.\nIstraživanja su pokazala da je levorukost povezana s divergentnim razmišljanjem, i to pogotovo kod muškaraca. Inače, divergentno razmišljanje kao znak visokom stepena inteligencije često se povezuje s kreativnošću, a moglo bi se opisati i kao „razmišljanje u više smerova“.\nPreviousPrevious post: Prepoznajte razliku između umora duše i tela: 7 znakova da umirete iznutra, a toga niste svesni\nNextNext post: Uz pomoć ovih 10 saveta garantovano ćete ojačati dečji imunitet do maksimuma


ЗАДУЖБИНА: Изашла је нова књига Ранка Раделића у којој је представљен потпуни преглед српских презимена на Билогори | Јадовно 1941.\nObjavljeno u Bilogora, Grubišno Polje, Knjige i feljtoni, Otadžbinski rat, Stratišta NDH\nBilogorski prezimenik kao dokumenat o otetom zavičaju\nBilogorski prezimenik autora Ranka Radelića šesta je po redu knjiga u Biblioteci Zadužbina Zavičajnog udruženja Bilogora i po mnogo čemu jedinstvena. Ona predstavlja prvi, u najvećoj mjeri potpuni pregled srpskih prezimena vijekovima prisutnih na nekoj kompaktnoj istorijskoj i geografskoj cjelini. Istočna Bilogora pokriva oko 700 km2 i šezdesetak naselja koja su se do 1991. godine nalazila u četiri opštine: Virovitici, Grubišnom Polju, Đurđevcu i Bjelovaru. Po prvom službenom popisu stanovništa u Habzburškoj monarhiji 1857, Srbi ovdje imaju apsolutnu većinu koja se postepeno topi masovnim i planskim doseljavanjem siromašnijeg sloja stanovništva iz zaleđa po ukidanju kmetstva 1948. i Vojne krajine 1871. Tanku većinu od 51% srpskih žitelja nalazimo još do 1898, da bi ona prve decenije 20. vijeka pala ispod 40% ukupne populacije.\nČetiri vijeka bivanja na Bilogori bilo je dovoljno da se srpski narod homogenizuje i brojnim rodoslovnim vezama stvori jedinstveni bilogorski rod čije su porodice nosile 1321 prezime. Dodatna odrednica pravoslavno u podnaslovu knjige odnosi se na nekolicinu prezimena Rusa i Ukrajinaca koje su istorijske okolnosti dovele u Bilogoru, a za koje nema sigurne potvrde da imaju potomke i među pravoslavnim Srbima. Isto tako, evidentirano je i dvadesetak albanskih, mađarskih, jevrejskih, hrvatskih, čeških i talijanskih prezimena u mješovitim brakovima, čiji potomci danas slave krsno ime i poštuju druge pravoslavne običaje, ali za koje nedostaju informacije o nacionalnom opredjeljenju.\nIako najveći opseg knjige čine prezimena, njihova značenja, ali i prvobitno porijeklo i statističke podatke, nju ipak ne možemo svrstati u radove koji se bave usko onomastikom.\nZačetak prezimenika pojavio se nekoliko godina pred kraj 20. v., kao pomoćni alat kod rodoslovnih istraživanja. Koliko je poznato, ovim istraživanjima su se opsežnije bavili Dušan Bastašić, Gojko Čizmić i autor knjige, a u manjoj mjeri i mnogi drugi. Bio je to izraz potrebe da se ostavi svjedočanstvo potomcima o četvorovjekovnom postojanju u otetom zavičaju, kad su već drugi tragovi, poput matičnih knjiga, kulturnog i spomeničkog blaga namjerno uništeni, njive zaparložene, a porodična staništa i sela zarasli u šikare ili sravnjeni sa zemljom. Od prezimenika kao alata koji je olakšavao snalaženje u složenim rodbinskim vezama u selima Bilogore, do ideje da se napravi potpun pregled srpskih bilogorskih prezimena, bio je potreban jedan korak i još samo koja hiljada sati rada do njene realizacije. Tako je nastao dokumenat o starosjedilačkoj populaciji koja je iščezla sa Bilogore u zločinu čiji je vinovnik zapadna civilizacija.\nOsim pomenutih rodoslovnih istraživanja iz kojih su crpljene prve informacije o prezimenima i njihovoj distribuciji u naseljima Bilogore, s vremenom se pokazalo da je i ono malo sačuvanih matičnih knjiga iz četiri od deset istočnobilogorskih parohija (Bedenik, Velika Pisanica, Veliki Zdenci i Severin) pretežniji i pouzdaniji izvor, izuzev za nekoliko naselja, od rodoslovnih veza. Treći i, nažalost, najopsežniji izvor bili su nepregledni spiskovi sa prezimenima i imenima preko 5.000 civilnih i vojnih žrtava Drugog svjetskog rata, koji nisu zaobišli nijedno selo i rijetko koju porodicu. Tamo gdje ni ti dokumenti nisu bili dovoljni, pomogli su autobiografski i drugi zapisi i tekstovi, kazivanja Bilogoraca o pojedinim naseljima, te stotine drugih dokumenata i knjiga.\nKnjiga je štampana je na 472 stranice u A5 formatu. Sadrži podatke o preko 1320 srpskih i pravoslavnih prezimena istočne Bilogore evidentiranih u periodu od 1552. do 2017. godine, te o njihovoj brojnosti i rasprostranjenosti u pojedinim naseljima. U okviru prezimenika je i 20 članaka o znamenitim Bilogorcima.\nStatistički pregledi sadrže Pregled prezimena u naseljima, Slovne frekvencije i posljedice rata 1941–1945, Broj Srba u naseljima 1948, Najbrojnija prezimena, Jedinstvena i rijetka bilogorska prezimena, Nesrpska prezimena u matičnim knjigama, Zatrvena bilogorska prezimena.\nU iscrpnim prilozima nabrojeno je 667 prezimena sa 25 krsnih slava koje su obilježavane u istočnoj Bilogori (od ukupno 78 srpskih slava). Nadalje, tu je prilog Pohod Petra Hasanovića o vojvodi koji je 1606. doveo dio Srba u Bilogoru, pregled 82 toponima na bazi srpskih prezimena, tekst o 1524 bilogorska Srbina u Americi, popis 168 solunskih dobrovoljaca, te članak Dva egzodusa i nestanak prezimena.\nNajopsežniji prilog koji u knjizi sadrži 70 stranica govori o Radučanima u Bilogori. Od prve polovine 19. vijeka, pa sve do ukidanja Vojne Krajine 1871, iz Raduča, rodnog mjesta Milutina, oca Nikole Tesle, ali i iz drugih naselja do duboko u 20. vijek je tekla neprekidno rijeka naroda iz ličkog kamenjara u pitomu Bilogoru. Tako se u istočnoj Bilogori našlo skoro 300 Radučana, čiji je broj s vremenom opao, kako zbog epidemija, tako i zbog odlaska u Ameriku.\nDo Drugog svjetskog rata već su izumrli Dodlinići, Dodnaljetići i Dođanovići, a rat dočekalo 188 žitelja Bilogore koji su nosili prezimena Gatalica, Novković, Pokrajac i Tesla. Ubijenih od ustaša je 52, poginuli kao antifašisti 3, protjerani u Srbiju 56, prekršteni na rimokatoličku. vjeru 4. Poslije rata i povratka iz progonstva, 133 potomka Radučana živjeli su u 37 domova – Gatalice 51 (15), Novkovići 2 (1), Pokrajci 75 (19) i Tesle 5 (2).\nRadučane u Bilogori bismo mogli razmatrati kao zanimljivost i kuriozitet. Da nije male začkoljice – da od loze Pokrajaca nakon Drugog svjetskog rata nije poteklo 10 ili 12 doktora nauka, da ne vode porijeklo iz Raduča i da nisu u srodstvu sa Teslama! Ove činjenice su podstakle autora da pobliže istraži temu i inspirativnu tezu kojom je do sada tumačen izvor brojnih akademskih zvanja kod Pokrajaca i njihovih potomaka kao rezultat radučkih rodoslovnih veza Tesli i Pokrajaca, formuliše i na alternativni način – da je Nikola Tesla možda sretan rezultat veza Tesli, Mandića, Kalinića i Budisavljevića, ali i porijekla od Pokrajaca, koji su u davnini dali i nesumnjivog genija Ruđera Boškovića. Nije na kraju uma ni pretpostavka da prvi genocidni udar hrvatskog ekskluzivizma i 1941. (12. aprila) i 1991. (31. oktobra), počinjen upravo nad bilogorskim Srbima, svoje razloge možda ima u onom što su bolje od nas znali oni koji su nas gledali krvavim očima. J. Zjajvuk\nDanas je u Bilogori ostalo manje Srba nego što je nekada bilo njihovih prezimena. Poslije genocida 1941. i etničkog čišćenja 1991, u preostalim pravoslavnim hramovima godišnje se po statističkim podacima Eparhije zagrebačko‐ljubljanske obavi tek nekolicina krštenja (3 tokom 2003. i 7 u 2005), nesrazmjeran broj opela (38 i 43), a nijedno vjenčanje tih godina. Čak i bez statističke neizbježnosti mješovitih brakova i eskalacije ustaštva koja ne jenjava ni danas 2018, najdalje do 2050. u Bilogori će se ugasiti i posljednje srpske svijeće. Nije za utjehu ni to da svijet u kojem je to moguće, sasvim sigurno ne može opstati, bar ne u postojećem obliku.\nOvo bar pruža nadu da se potomci bilogorskih Srba nađu jednog dalekog dana u posjedu svoje otete djedovine. A bez toga bar se ni žitelji Londona, Rima, Vašingtona, Moskve itd., baš kao ni bijeli „međedi” na Arktiku i pingvini na Antarktiku, nemaju mnogo čemu nadati.\nCijena knjige je 900 dinara za Srbiju, odnosno 10 evra za eks JU zemlje, 15 evra za evropske i 22 dolara za vanevropske. Knjiga se može naručiti i dogovoriti način slanja i preuzimanja putem telefona (+381) 61/290-29-75 i (+381) 26/4391-179, kao i preko imejl adrese: radelicranko@yahoo.com\nrođena sestra Nikole Tesle\n(Senj 1847/48 – G. Polje)\nudata za Vukašina Glumičića\nu Grubišnom Polju


Rakija Market | Destilerija PRUNA\nBeograd, Topličin venac 19a, proizvodni pogon selo Vuković | info@pruna.rs | +381 60 31 08 914\nDestilerija i vinarija Pruna nalazi se u selu Vuković, koje je smešteno u jednom od najživopisnijih predela Srbije, između Golupca i Kučeva. Za magiju koja leži u našim bocama, možemo zahvaliti moćnom plavom Dunavu, koji u neposrednoj blizini protiče Đerdapskom klisurom na svom putu ka Crnom moru, i sa sobom nosi tajnu koja ovom podneblju daje savršene vinogradarske osobine. Selo Vuković i čitav braničevski kraj su poznati od davnina po kvalitetnoj rakiji i vinu koje su sa umećem i veštinom pravili tamošnji stanovnici, generacijama unazad. Uspevši da zadrže svoje vinograde i voćnjake i posle perioda industralizacije očuvali su tradiciju bez koje danas ne bismo bili gde jesmo. Slobodan Ilić, vlasnik vinarije i destilerije Pruna, uprkos uspešnoj poslovnoj karijeri u inostranstvu, nikad nije prestao da oseća bliskost sa zemljom istočne Srbije koja rađa najbolje plodove voća i vinove loze. Stoga je 2011. godine odlučio da udahne novi život porodičnoj tradiciji i da primeni sve što je učio od detinjstva od oca i dede uz savremenu tehnologiju koja nam je danas dostupna i prenese u vina i rakije autentične mirise i ukuse istočne Srbije.\nPRUNA Šljiva Premium 41% vol. 350ml\nSvetlo ćilibarna boja. Miris prijatan, opojan, svež. U aromatskom profilu dominira sveža šljiva, vanila, lekovito bilje, cimet. Pun, harmoničan ukus koji je dodatno zaokružen slasnom impresijom. Kako se ukus razvija, arome šljive se dopunjuju tonovima crne čokolade, hrasta, vanile, cimeta, citrusa. Rakija ostavlja sveukupnu mekanu i pitku impresiju u završnici. GODINA PROIZVODNJE: 2016.\nPRUNA Vilijamovka Premium 40% vol. 350ml\nKruška vilijamovka spada u red najcenjenijih sorti kruške zbog svoje naglašene aromatičnosti. Upravo te arome i elegancija su sačuvane i pretočene u Pruna PREMIUM rakiju od kruške vilijamovke. Miris koncentrovan, dominantno voćni, jasna aroma zrele kruške, žutog voća, meda, cvetni tonovi. U ustima, ekstraktivna, snažna, blago slatkasta voćna impresija. Koncentrovan ukus kruške i prijatna voćna slast ostavljaju punu, zaokruženu, mekanu impresiju na nepcima. Uzbudljiva, duga, voćna završnica. GODINA PROIZVODNJE: 2016.\nPRUNA Šljiva Premium 41% vol. 700ml\nPRUNA Vilijamovka Premium 40% vol. 700ml\nPRUNA Šljiva & Vilijamovka 2 x 350ml LUX\nLuksuzno poklon pakovanje koje sadrži 1 bocu Pruna Vilijamovke od 350ml i 1 bocu Pruna Šljive od 350ml. Kruška vilijamovka spada u red najcenjenijih sorti kruške zbog svoje naglašene aromatičnosti. Upravo te arome i elegancija su sačuvane i pretočene u Pruna PREMIUM rakiju od kruške vilijamovke. Miris koncentrovan, dominantno voćni, jasna aroma zrele kruške, žutog voća, meda, cvetni tonovi. U ustima, ekstraktivna, snažna, blago slatkasta voćna impresija. Koncentrovan ukus kruške i prijatna voćna slast ostavljaju punu, zaokruženu, mekanu impresiju na nepcima. Uzbudljiva, duga, voćna završnica. Svetlo ćilibarna boja. Miris prijatan, opojan, svež. U aromatskom profilu dominira sveža šljiva, vanila, lekovito bilje, cimet. Pun, harmoničan ukus koji je dodatno zaokružen slasnom impresijom. Kako se ukus razvija, arome šljive se dopunjuju tonovima crne čokolade, hrasta, vanile, cimeta, citrusa. Rakija ostavlja sveukupnu mekanu i pitku impresiju u završnici. GODINA PROIZVODNJE: 2016.


22/05/2018 22/05/2018 Autorski tim Okvira\nŠta je Jevonsov paradoks i zašto nam je on bitan?\nTokom 19og veka, u zlatno doba industrijske revolucije u Engleskoj kada su parne mašine preuzele primat u proizvodnji i zahvaljujući energiji dobijenoj iz uglja značajno ubrzale proces rada, William Stanley Jevons došao je do krajnje neobičnih opažanja. Naime Jevons je primetio da vremenom parne mašine postaju sve sofisticiranije i njihova efikasnost stalno raste, te da im je potrebno sve manje energije da bi obavile jednaku količinu rada. Uprkos povećanju efikasnosti ukupna potrošnja uglja se svakodnevno povećavala. Ovakav slučaj nije bio samo sa ugljem već i sa drugim resursima, i svuda je uočeno da sa rastom efikasnosti ne dolazi do smanjenja upotrebe nekog resursa, već naprotiv dolazi do povećane upotrebe. Ova situacija nazvana je Jevonsov paradoks, jer zbog psihološkog efekta očekujemo da će umanjenje ulaznog faktora za dobobijanje finalnog proizvoda, smanjiti ukupnu količinu ulaznih faktora u proizvodnji ujedno, ali dešava se suprotno. Ovaj paradoks je puno puta empirijski dokazan, sa različitim ulaznim faktorima (voda, rad, energija, itd.). Štedljive sijalice i ulična rasveta su jedan od primera, uprkos tome što sijalice svake godine postaju sve efikasnije, ukupna potrošnja električne energije na rasvetu iz godine u godinu je sve veća.\nZašto se ovaj paradoks dešava? I šta iz njega možemo da zaključimo?\nKapitalistički društveno – ekonomski sistem koji dominira na većem delu planete, dizajniran je da podstiče ovakav paradoks. Ono što deluje logično na idividualnom nivou da ako neki uređaj postaje efikasniji i troši manje energije, samim tim se smanjuje i ukupna potrošnja energije, ne važi i u globalnom sistemu. Sistem nije dizajniran tako da podstiče uštede, već da generiše što veću potrošnju. Ukoliko kupitie auto koji troši manje goriva, vozićete više kilometara ili ćete ušteđeni novac potrošiti na nešto što takođe zahteva energiju da bi bilo proizvedeno. A čak i da ne potošite ono što ste uštedeli tržišni sistem će spustiti cenu vašeg ušteđenog resursa, kako bi ga neko drugi potrošio. Ovim se pokazuje da su individualne odluke koje teže energetskoj efikasnosti i ekološkoj održivosti gotovo neučinkovite, sem ako nekim čudom ne dođe do masovnog obrta i svi u jednom trenutku počnu da štede.\nParadoks ugradnje filtera u stare termoelektrane.\nVeliki problem Srbije i celog Balkanu jeste kvalitet vazduha. Veliki deo zagađenja dolazi od termoelektrana koje koriste fosilna goriva a naročito lignit male energetske vrednosti, nakon čijeg sagorevanja ostaje puno pepela. Najfinije čestice pepela završavaju u vazduhu i uzrok su niza oboljenja. Da bi se smanjilo zagađenje i popravili ekološki performansi termoelektrana kao rešenje preporučuju se elektro filteri. Filteri se koriste za odsumporavanje, hvatanje pepela ali različite fizičke i hemijske tretmane, pre nego što vazduh i voda budu otpušteni u atmosferu i hidrosferu. Korišćenje filtera svakako je poželjno prelazno rešenje jer barem malo olakšava život ljudi u blizini termoelektrana. Ugradnja filtera nikako ne sme biti finalno rešenje jer se tako podstiče još jedan paradoks. Nemoguće je osigurati da vaduh koje izađe iz termoelektrane bude potpuno čist, naročito kod starijih verzija termoelektrana koje su i najčešće na Balkanu. Svaka ugradnja i upotreba filtera zahteva neku energiju i što su filteri sofisticiraniji i uspešniji u prečišćavaju vazduha, efikasnost termoelektrane (količina energije koja se dobije po toni uglja) sve više opada. Kako opada efikasnost termoelektrane, povećava se potreba za spaljivanjem veće količine uglja, kako bi se dobilo više električne energije i ceo ovaj proces vodi u vir kojem je teško videti dno. Najbolje rešenje za ovaj paradoks je odustajanje od gradnje novih termoelektrana i postepeno zatvaranje postojećih. Samo radikalan preokret ka obnovljivim izvorima energije može nas izvući iz vira u koji nas vuče sve veća upotreba fosilnih goriva.\nKako preokrenuti Jevonsov paradoks?\nKao što smo već rekli jako je teško preokrenuti ovaj paradoks na globalnom nivou individualnim odluka. Kriviti napredak tehnologije i uništavati nova dostignuća, besmisleno je. Tehnoglogija po svojoj prirodi nije ni dobra ni zla, već je onakva kakvom je društvo načini. Dosta korisnih izuma nastali su u ratne svrhe da bi u doba mira našli sasvim novu i humanu primenu, dok su neki naizgled humani izumi korišćeni za najstrašnija razaranja i istrebljenja. Rešenje za Jevonsov paradoks mora da bude sistemsko rešenje i ono mora da bude odricanje od potrebe za neprestalnim materijalnim rastom i potpuna socio-enonomsko-ekološka transformacija, ka održivom, solidarnom i egalitanom društvu.\nA da li je moguće rešiti Jevonsov paradoks u postojećem socio-ekonomskom sistemu?\nProstor za ublaživanje efekata Jevonsovog paradoksa postoji i u trenutnom sistetemu, ali su za to potrebne jake tržišne regulacije. Usled ogromne nejednakosti koja vlada na globalnom nivou gde mali procenat bogatih kontroliše većinu resursa dok veliki procenat siromašnih nema gotovo ništa, bez velike redistribucije sredstava deluje da bi rešenje Jevonsovog paradoksa dodatno povećalo nejednakost, pošto bi siromašni imali još manje resursa na raspolaganju. Mere koje mogu biti korisne su različiti mehanizmi ciljanog ograničenja i planiranja potrošnje, kao i progresivno oporezivanje kako bi se sprečila akumulacija. Ograničenja koja donosi Pariski klimatski sporazum o emisiji gasova staklene bašte, premda nedovoljna jesu jedan od koraka unapred ka održivijoj klimi a time i društvu. Kampanje za deinvestiranje iz fosilnih goriva i veće poreze za kompanije koje koriste fosilna goriva još jedan su korak u ovom smeru. Sve ove mere moraju da budu komplementarne uz nove politike preraspodele bogatstva, bez kojih svi pokušaji padaju u vodu. Ovakva socio-ekonomsko-ekološka transformacija moguća je samo uz snažnu političku volju, organizovanje ljudi na svim nivoima i uspostavljanje jasnih zahteva da se prekina sa trenutnim ekonomskim politikama koje dovode do prekomernog korišćenje prirodnih resursa, uz rast nejednakosti zarad profita malog broja ljudi i kompanija.\nPrevious Tužna stvarnost napuštenih životinja\nNext Turizam i klimatske promene


Dan online - Politika: Jonice nema u novom IO - 2017-10-13\nPolitika RUKOVODSTVO SNP-A BEZ KLJUČNIH NEISTOMIŠLJENIKA PREDSJEDNIKA VLADIMIRA JOKOVIĆA\nJonica Jonice nema u novom IO Spisak članova izvršnog odbora naše partije rađen je srazmjerno broju članova glavnog odbora i u skladu sa ranijim odlukama, naglasio je predsjednik SNP-a Vladimir Joković\nU Izvršnom odboru Socijalističke narodne partije, izabranom na preksinoćnjoj sjednici Glavnog odbora, nema najistaknutijih neistomišljenika predsjednika stranke Vladimira Jokovića, predvođenih Snežanom Jonicom. Prema saznanjima „Dana”, na taj način su članovi Glavnog odbora SNP-a koji su učestvovali u radu sjednice pokazali odnos prema partijskim kolegama koji se nijesu odazvale pozivu.\nSnežana Jonica je na Kongresu SNP-a bila jedan od protivkandidata Jokoviću u trci za predsjednika stranke. Za Jokovića su glasala 224 delegata, Jonicu je podržalo 199, dok je treći kandidat za čelnu poziciju u stranci Goran Dašić dobio četiri glasa.\nNakon kongresa Jonica je Jokoviću čestitala izbor za predsjednika SNP-a i poručila da će poštovati odluku većine, uz napomenu da očekuje jačanje partije. Joković je nedavno u intervjuu za „Dan” poručio da smatra da je Jonici mjesto u vrhu partije.\nPo svemu sudeći, kako se primicala sjednica glavnog odbora pojavila su se neslaganja, tako da Jonice nema među potpredsjednicima niti u novom Izvršnom odboru partije.\nRedakcija „Dana” pokušala je da iz SNP-a dobije spisak svih članova novoizabranog izvršnog odbora kako bi javnosti bila dostupna informacija ko se sve od oponenata Jokovića nije našao u tom stranačkom organu. Iz SNP-a nam je, umjesto traženog spiska, dostavljeno samo kratko Jokovićevo objašnjenje o tome kako je izabran izvršni odbor.\n– Spisak članova izvršnog odbora naše partije rađen je srazmjerno broju članova glavnog odbora i u skladu sa ranijim odlukama – naglasio je Joković u odgovoru na pitanje „Dana”.\nZa potpredsjednike SNP-a na sjednici glavnog odbora izabrani su Dragoslav Šćekić, Dragan Ivanović i Danijela Đurović. Šćekić je uoči Kongresa SNP-a, nakon što su se u javnosti pojavljivale spekulacije da bi i on mogao biti jedan od kandidata za mjesto predsjednika, javno podržao Jokovićevu kandidaturu.\nNakon sjednice glavnog odbora saopšteno je da je ostavljena mogućnost da naknadno budu izabrana još dva potpredsjednika stranke iz reda onih koji nijesu došli na ovo zasjedanje stranačkog organa.\nSjednicu Glavnog odbora SNP-a obilježile su i nesuglasice oko kvoruma. Danijela Pavićević, koja je sjednicu napustila prije glasanja, javno je dovela u pitanje postojanje kvoruma i legalnost izbora potpredsjednika stranke.\nJoković je, kao i odmah nakon sjednice, i juče kazao da su na glavnom odboru imali kvorum.\n– Na sjednici Glavnog odbora SNP-a bilo je kvoruma. To će se potvrditi i u narednom periodu, jer će sjednice biti sve brojnije. Pokušaj širenja spekulacija nije uspio, a to najbolje znaju oni koji su bili na sjednici glavnog odbora. Svaka odluka je legalna i legitimna, i nećemo se dalje baviti neistinama koje se plasiraju iz određenih krugova – zaključio je Joković.\nŠezdesetak članova Glavnog odbora SNP-a nije došlo na sjednicu, jer su tražili javna izvinjenja za šikaniranje neistomišljenika i prestanak revanšizma prema njima.\nRedakcija „Dana” pokušala je da od Snežane Jonice dobije stav povodom činjenice da je nema u izvršnom odboru niti među potpredsjednicima SNP-a. Jonica, međutim, nije željela ništa da komentariše na tu temu, podsjećajući da od Kongresa SNP-a, koji je održan u avgustu, nije dala nijednu izjavu i da se stranačkim pitanjima neće baviti putem medija.


Snažan zemljotres pogodio Grčku | Novosadski informativni portal 021\nInfo 03.03.2021. | 11:42 > 12:24\nKako je objavio Evropsko-mediteranski seizmološki centar, epicentar je bio 118 kilometara jugozapadno od Soluna i 15 kilometara severozapadno od Larise.\nPrema Evropskom mediteranskom seizmološkom zavodu, zemljotres je bio jačine 6,2 stepena Rihterove skale.\nPrema prvim informacijama, potres se najviše osetio u Solunu, ali vatrogasci još nemaju informaciju o tome da li ima povređenih i da li je nastala neka šteta.\nPotres se osetio i na području Crne Gore, Kosova i Metohije i Severne Makedonije.


Salt Lamp - Lampa od Himalajske soli | Kuda u Kupovinu\nSalt Lamp - Lampa od Himalajske soli\nŠifra artikla: 1B-32E-KU4346\nNapravite u svom domaćinstvu atmosveru kao iz slane sobe, a ujedno i poboljšajte svoje zdravlje sa Salt Lamp - Lampa od Himalajske soli.\nLampa od Himalajske soli osim dekorativnog efekta ima i veoma pozitivan uticaj na Vaše zdravlje. U spavaćoj sobi doprinosi boljem snu, na radnom stolu pozitivno utiče na koncentraciju, poboljšava pamćenje. Lampa sve vreme zrači negativne polarizovane jone i čuva od elektosmoga.\nHimalajska kristalna so sadrži 84 vrste minerala i elemenata koji se mogu pronaći u ljudskom organizmu. Kada se kristal soli zagreje, emituje negativne jone koji su povoljni za naše zdravlje i na taj način ima efekat prirodnog jonizatora. Ali ni to nije sve neutrališe čak i elektrosmog koji se stvara oko električnih aparata u Vašem domaćinstvu.\nSmanjite stres, a povećajte koncentraciju i radnu sposobnost. Poboljšajte vazduh u svom okruženju posebno će Vam biti od korsiti ukoiliko imate probelema sa alergijom, astmom.\nSalt Lamp predstavlja najzdraviji izvor veštačke svetlosti. Napravite romatntičnu i mirnu atmosveru u svojoj spavaćoj sobi.\nElektrična lampa od Himalajske soli\nPovećava efikasnost i radnu sposobnost\nStabilizuje gustinu vazdušnih jona\nPoboljšava koncentraciju, smanjuje depresiju\nU sobi napravite romantičnu, mirnu atmosveru\nNeutrališe eletrosmog koji se stvara oko električnih aparata u domaćinstvu.\nPredstavljaju prirodnu jonizaciju koja oslobađa vazduh od grinja i bakterija, što pomaže u poboljšanju kvaliteta vazduha\nPredstavlja poseban ukras u Vašem ambijentu\nMože da radi od 4 do 5 sati


Faktor | Novalić pojasnio: Goražde će od granta Vlade FBiH dobiti između četiri i 4,5 miliona KM\nNovalić pojasnio: Goražde će od granta Vlade FBiH dobiti između četiri i 4,5 miliona KM\n17.04.2020. / 15:00\n- Vjerujem da će gospodin Novalić pronaći rješenje da se možda dvostruka suma odvoji za ova dva manja kantona. Pretpostavljam da će se ići u tom smjeru. Ima nekih otpora, ali vidjet ćemo. Jako je važno sačuvati i investicije u ovom trenutku, da one ne stanu i da se taj ekonomski krvotok dalje ne usporava. Meni je osobito drago da vidim da se nastavila investicija na koja će spojiti Sarajevo i Goražde. Danas obilazimo privrednike, poljoprivrednike, vladu, bolnicu jer važno nam je da vidimo kako se ljudi nose u ovom vremenu koronavirusa u Goraždu i da vidimo šta im treba pomoći i da to kroz budžet poguramo – izjavio je on.\n- Nama su ta sredstva sad neophodna iz razloga što imamo problem sa pandemijom, i nužna su nam za ublažavanje negativnih efekata. Međutim, malo je to lošiji aranžman nego što je bio, jer prethodno je bio grant, a ovo su kreditna sredstva, ali bitno nam je da preživimo ovaj period. Nadamo se da će se prilike normalizirati, ne očekujemo u obimu kakav je bio, ali ćemo uspjeti da nekako ispunimo sve obaveze za ovu godinu koje smo planirali u budžetu – kazao je Agović.\nBakir IzetbegovićFadil Novalićposjeta BPKfinansijska podrška\nOporavilo se 12 ljudi\nKrizni štab ZDK zadovoljan stanjem, trenutno 60 oboljelih od COVID-19


Trener fudbalera Partizana Savo Milošević rekao je da njegova ekipa nema razloga da bilo šta menja u revanš meču protiv Malatije u odnosu na prvu utakmicu. On je istakao da će najvažnije biti da crno-beli izdrže pritisak. "Već smo dosta pričali o ovoj utakmici, nema mnogo tajni.


► Kostić: Vučić da poseti SANU i bez javnosti razgovara sa akademicima oči u\nKostić je u gostovanju u emisiji Presing na televiziji N1 rekao da bi Vučić trebalo da na tom razgovoru u Akademiji "gledajući se oči u oči sasluša šta ko o čemu misli".\n"Na tom razgovoru bez prisustva javnosti bi trebalo da pokušamo da definišemo ili da barem mi, ako se već tretiramo kao misleći ljudi, čujemo koji su ti neredi koje je neko zacrtao ili planirao, pa da se prema njima određujemo i da dajemo svoje sudove", pojasnio je Kostić.\n"Ipak, politička tela na kraju moraju da donose odluke. Gledajući današnju sednicu Skupštine imam skepsu o tome da li će moći da se saslušaju", rekao je Kostić i dodao da u svim diskusijama o Kosovu i Metohiji ima utisak da politički akteri više misle o međusobnim sukobima nego o Srbiji.\nKostić je po pitanju rešenja sukoba Srba i Albanaca na Kosovu rekao da "treba da gasimo vrstu doživljaja da smo u nekoj vrsti bioloških neprijatelja, gde samo nestanak jednoga može uzrokovati sreću drugoga".\n31.10.2018, 01:38h REALNI KOMPROMIS Preporuči\nPametni Srbi su za pravično i efikasno rešenje, kako bi Kosovo dobilo stolicu u UN, a da Srbija ne mora formalno da prizna : 1). Sever Kosova ostaje Srbiji; 2).Bujanovac i Preševo idu Kosovu, ali tako da pruga i autoput ostaju u Srbiji; 3). ZSO na Kosovu dobija autonomiju sa velikim ovlašćenjima i zaštitu srpskih svetinja; 4). Republika Srpska dobija pravo na referendum o samoopredelenju..


Svet Autor:Ana Tašković10. jun. 202110:59\nPrinc Hari je BBC zapretio sudom, a zbog ove situacije izbio je „rat“ između Saseksovih, Palete i BBC-ja. Nakon što su se pojavili natpisi u BBC da par nije tražio dozvolu od kraljice za ime, princ se oglasio u roku od 90 minuta i ponovo je istakao da je pitao kraljicu za dozvolu.\nObaveštenje o mogućem pravnom postupku protiv BBC-ija praćeno je pažljivo sročenom izjavom koja je pokrenula više pitanja nego odgovora da li je kraljica dala dozvolu ili ju je par jednostavno obavestio o svojim namerama.\nU izjavi stoji da je BBC-jev izvetaj u potpunosti pogrešan i pisalo je: „Vojvoda je razgovarao sa porodicom pre objave, zapravo je njegova baka prva osoba koju je pozvao. Tokom razgovora je istakao da se nada će moći da nazovu ćerku u njenu čast. Da nije to podržala, ne bi iskoristili ime“, prenosi Dejli mejl.\nRanije ove godine, dok je par očekivao ćerku, kritikovali su kraljevsku porodicu i izneli optužbe za rasizam u ekskluzivnom intervjuu sa Oprom Vinfri.\nI premda je Hari govorio o poteškoćama između njega i oca, rekao je da je imao ‘jako dobar’ odnos s kraljicom i da su redovno razgovarali putem videopoziva.\nTokom vikenda par je objavio da se Lilibet ‘Lili’ Dajana Mauntbaten-Vindsor rodila u bolnici u Santa Barbari u Kaliforniji u petak ujutro.\nIme ‘Lilibet’ vrlo je važno njenom veličanstvu.\nNadimak je nastao kad je tadašnja princeza Elizabet bila tek malena devojčica i nije mogla pravilno da izgovori svoje ime.\nNakon Lilibetinog rođenja, široko se pretpostavljalo da su Hari i Megan prvo razgovarali sa kraljicom o izboru imena.\nU medijima su se kasnije pojavile priče u kojima navodni prijatelji para sugerišu da je Hari tražio dopuštenje od svoje bake da ćerku nazove Lilibet. Tajms je takođe izvestio da je Hari obavestio kraljicu o imenu, prenosi Jutarnji list.\nA izvor blizak Saseksima takođe je kazao da je Hari razgovarao sa kraljicom pre rođenja ćerke i da je sigurno ‘spomenuo ime’ – što je tvrdnja koju izvor iz Palate sada opovrgava.\nBBCćerkaImekraljica ElizabetaLilibet DajanaMegan MarklPrinc Hari


Beograd uči lekcije u oblasti pametnih gradova od najboljih! | Energetski portal Srbije\nBeograd uči lekcije u oblasti pametnih gradova od najboljih!\n11.05. 2019 Vesti | Energetska efikasnost | Srbija\nFoto: Ambasada Finske\nSeminar “Pametni gradovi – iskustva Finske” održan je juče u rezidenciji ambasadora Finske, u prisustvu predstavnika gradova širom Srbije, poslovne zajednice i državnih institucija. Na seminaru su predstavljena iskustva finskih pametnih gradova koji teže da stvore održivu i ekološku infrastrukturu i rešenja koja će na najbolji način zadovoljiti potrebe građana.\nFinska je jedna od vodećih zemalja u Evropi u razvoju koncepta pametnih gradova, a Helsinki se svrstava među pet najnaprednijih gradova u svetu po predanosti administracije u pronalaženju rešenja pametnih gradova. Helsinki ima ambiciozne ciljeve da postane najfunkcionalniji grad na svetu i da postane ugljenično neutralan do 2035. godine, a rešenja pametnih gradova će doprineti ovom cilju.\n“Verujem da iskustva Finske mogu da pomognu srpskim institucijama i kompanijama da razmišljaju više o razvoju koncepta pamethih gradova i da podstaknu na bržu implementaciju ovih rešenja. Na ovaj način, može se uticati i na unapređenje poslovnog okruženja u Srbiji i konkurentnost u budućnosti“, rekao je ambasador Perti Ikonen.\nTokom uvodnih obraćanja, gradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić istakao je da je koncept pametnog grada prepoznao kao važan u prvim nedeljam mandata, a potrebu za promenama kakve ovaj koncept donosi potvrdile su i prognoze da će u narednih 15 godina Beograđana biti oko 250.000 više nego danas.\n„Moramo na vreme da se pripremimo i organizujemo našu prestonicu kako bi mogla da odgovori na izazove gradova koji rastu: od saobraćajnih gužvi, komunalnih problema, do unapređenja komunikacije sa upravom. Skromno priznajem da je Beograd u primeni ovog koncepta još uvek na počecima, a mogu i da se pohvalim napretkom, pogotovo u oblasti saobraćaja i komunikacije sa građanima. Beograd uči od najboljih i čast nam je da o ovoj temi diskutujemo sa ljudima iz najvažnijih finskih organizacija, agencija i kompanija u ovoj oblasti“, istakao je Radojičić.\nAmbasada Finske seminar je organizovala u saradnji sa NALED-om, organizacijom koja je od 2016. uključena u pripremu regulative i najboljih rešenja u oblasti razvoja e-uprave i e-poslovanja u Srbiji.\nPredsednik Saveza za e-upravu u NALED-u Željko Tomić rekao je da je Finska u Srbiji prepoznata kao lidera u primeni pametnih rešenja za unapređenje transporta, energetike i upravljanja otpadom.\n„Potrebno je da razgovaramo sa predstavnicima vodećih svetskih inovatora u ICT-u ukoliko želimo da naše lokalne samouprave prate svetske trendove. Procene su da će rešenja koja se primene u 75 najvećih pametnih gradova, za pet godina generisati uštede veće od pet milijardi dolara samo za javnu upravu dok će pametne komunalne usluge, zgrade, transport i proizvodnja, privredi uštedeti 14 milijardi, a građanima čak 27 milijardi dolara“, rekao Tomić.\nTokom panel diskusije učesnici seminara imali su priliku da sa finskim ekspertima i predstavnicima finskih kompanija razgovaraju o tome kako se njihova iskustva mogu primeniti u Srbiji.


Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice | Repozitorij Fakulteta organizacije i informatike\nSlunjski, T. (2019). Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nSlunjski, Tomislav. "Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice." Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nSlunjski, T. (2019). 'Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice', Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, citirano: 19.04.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nSlunjski T. Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice [Diplomski rad]. Varaždin: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike; 2019 [pristupljeno 19.04.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nT. Slunjski, "Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice", Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet organizacije i informatike, Varaždin, 2019. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:211:281832\nNaslov Primjena strojnog učenja za određivanje rizika davanja kreditne kartice\nNaslov (engleski) Application of machine learning for credit card risk assessment\nDatum i vrijeme pohrane 2020-04-27 07:11:19


Tetra Pak - kroz igru do svesti o značaju recikliranja - Retail Serbia\nČitav vikend je protekao u promociji zaštite životne sredine i obnavljanja prirodnih resursa a Tetra Pak zona je i ove godine postala prava mala fabrika reciklaže.\nTokom oba festivalska dana posetioci su bili u prilici da prisustvuju demonstraciji procesa reciklaže upotrebljene Tetra Pak ambalaže, od pravilnog pražnjenja i odlaganja upotrebljene ambalaže do pravljenja papira. Na taj način, građani su na licu mesta mogli da vide kako njihov ambalažni otpad ponovo postaje vredan materijal od kojeg se stvaraju novi proizvodi.\nMnogi su zajedno sa svojom decom bili učesnici akcije “Moja prva biljka, moja prva reciklaža”. Svi učesnici akcije su donošenjem najmanje 5 upotrebljenih tetra pak pakovanja za recikliranje, na poklon dobili sadnicu, navodi se u saopštenju kompanije Tetra Pak Srbija.\nTetra Pak je vodeća svetska kompanija za proizvodnju rešenja za preradu i pakovanje prehrambenih proizvoda. Usko sarađujući sa našim kupcima i dobavljačima, mi pružamo bezbedne, inovativne i ekološki ispravne proizvode koji svakog dana ispunjavaju potrebe stotina miliona ljudi u više od 170 zemalja širom sveta. Sa više od 23.000 zaposlenih u preko 80 zemalja, mi verujemo u vođenje odgovorne industrije i održivi pristup poslovanju. Naš moto, "ŠTITI ŠTO JE DOBRO" (eng,PROTECTS WHAT'S GOOD™), odražava našu viziju da hranu učinimo bezbednom i dostupnom svuda.


Sredinom 1665. godine Univerzitet u Kembridžu je zatvoren zbog epidemije kuge. Ova istorijska zaraza harala je Londonom i njegovom okolinom godinu i po dana i odnela više od sedamdeset hiljada žrtava. „Svakodnevno smo slušali bezbrojne žalosne priče“, opisuje ovo doba engleski pisac Danijel Defo u svom poznatom romanu-hronici „Godina kuge“, na osnovu obimnog materijala i svedočanstava koja su mu bila dostupna.\n„Ponekad bi na samoj pijaci pali mrtvi čovek ili žena, jer mnogi ljudi koji su imali kugu nisu znali ništa o tome sve dok unutrašnje trovanje ne bi zahvatilo njihove najvažnije organe i oni bi umrli za nekoliko trenutaka. Ovo je bilo uzrok što su tako mnogi iznenada umirali na ulici, bez ikakve opomene; neki su možda imali vremena da se odvuku do najbližeg magacina ili štale, ili bilo kakvog trema, da tu sednu i umru, onako kako sam već kazao“, piše Defo.\nNije teško zamisliti da je u tom užasu na londonskim ulicama, među nepoznatim žrtvama Velike kuge, na kakvom napuštenom tremu pronađeno i telo Isaka Njutna, ćutljivog dvadesetrogodišnjeg mladića koji je u aprilu diplomirao na Triniti Koledžu u Kembridžu i po zatvaranju univerziteta pokušao da otputuje u Vulsthorp, svoje rodno mesto u oblasti Linkolnšir.\nNa sreću, slavnom fizičaru, matematičaru i filozofu Isaku Njutnu (1642-1727) uspelo je da napusti zaraženi grad i on je doba Velike kuge proveo na selu gde je započeo neka od svojih najvećih istraživanja . Međutim, šta bi se desilo da Njutn nije preživeo veliku epidemiju? Koliko bi današnji svet izgledao drugačije kad bismo iz njega izostavili Njutna i njegov izuzetni doprinos napretku civilizacije?\nČetiri stotine godina kasnije verovatno ne bismo imali univerzalnu teoriju gravitacije. Bilo bi prisutno više mogućih objašnjenja gravitacionog privlačenja, poput onog koje je 1690. godine ponudio Kristijan Hajgens (1629-1695) u delu “Discours de la cause de la pesanteur” . Fizika u celini bi bila podeljena na škole, čiji bi se uticaj periodično smenjivao.\nŠvajcarski matematičar Leonard Ojler (1707-1783) bi verovatno ostao pri svojoj prvobitnoj hipotezi da planete kruže oko Sunca zbog vrtloga u gasovitom etru i nikada ne bi ni saznao za blagodeti koje je ponudila Njutnova dinamika. Teško da bi markiz Pjer-Simon Laplas na takvoj čisto hipotetičkoj podlozi razvio matematički aparat kojim je 1786. godine, sledeći Njutnove zakone, opisao kretanja tela u Sunčevom sistemu .\nOptika bi naročito bila pod uticajem Hajgensove talasne teorije, posebno što je 1802. godine doživela potvrdu u eksperimentima sa interferencijom Tomasa Janga (1773-1829). Ona nikad ne bi bila dovedena u sumnju korspukularnom teorijom svetlosti koju je zagovarao Njutn, pa je malo verovatno da bi se uopšte otvarala dilema o dvojakoj prirodi svetlosti, koja je početkom XX veka presudno uticala na razvoj kvantne fizike .\nVrlo je verovatno da bi neka Njutnova praktična istraživanja sa teleskopom i prizmama bila izvedena od drugih naučnika, s obzirom na popularnost ovakvih istraživanja u to doba. Takođe, diferencijalni račun, kao i drugi Njutnovi doprinosi matematici bi verovatno bili dostignuti, posebno jer je Njutnov slavni savremenik, nemački matematičar Gotfrid Lajbnic (1646-1716) inače nezavisno od njega razvio diferencijalni i integralni račun , mada bi ova saznanja isprva imala mnogo manju primenu u matematičkoj fizici.\nMeđutim, bez ključnog Njutnovog dela „Philosophiae Naturalis Principia Mathematica“, koje je Njutn objavio 1687. godine, nauka danas ne bi bila ni približno ista. Bez ove knjige, ne samo da ne bismo imali formulacije Njutnovih zakona, već ni fizički zakoni ne bi bili shvaćeni na onaj univerzalni način koji je doveo do stvaranja velikih fizičkih teorija . Ne bi bilo temelja na kojima bi se podigla Maksvelova elektrodinamika i Ajnštajnova teorija relativnosti, kao ni Njutnovog naučnog metoda .\nSvet danas bi zbog toga bio zaostaliji i usporeniji u razvoju, sujeverje i religiozne dogme bi bile znatno ubedljivije, a obični ljudi mnogo neprosvećeniji. Sa druge strane, među obrazovanim ljudima svet znanja bi bio viđen ekstremno tehnokratski, specijalistički ustrojen, zasnovan na slučajno otkrivenim zakonima ili hipotezama koje se niko ne usuđuje da generalizuje i ujedini u fundamentalne zakonitosti.\nBez Njutna bi autoritet filozofa Aristotela bio mnogo veći i vrlo je verovatno da bi se ta specijalizirana nauka, aristotelovski shvaćena kao drugorazredna duhovna disciplina, zadovoljavala objašnjenjem prostih prirodnih fenomena i njihovom potonjom primenom, dok bi pitanje osnovnih uzroka bilo izvan nauke – verovatno bi pripadalo filozofiji i tretiralo bi se na isti način na koji NOMA koncept (non-overlapping magisteria) danas razgraničava domen nauke i religije.\nBez Njutna bi bilo mnogo manje matematičke apstrakcije u nauci – većina pojava u prirodi bi bile objašnjene emiprijskim zakonima koji bi važili samo pri strogo definisanim uslovima i odnosili se samo na konkretne, nepovezane i pojedinačne fenomene, dok bi generalizacije mnogo više bile tretirane kao dilentatizam, koji ne priliči nauci.\nMoguće je da bi bez Isaka Njutna svet bio dramatično usporeniji u razvoju, a nauka shvaćena kao drugorazredna duhovna disciplina koja se ne bi bavila pitanjem osnovnih uzroka.\nPogledajmo čuveni primer sa Njutnovom jabukom. Prema slavnoj legendi, veruje se da je Njutn došao do teorije gravitacije jer mu je, tokom boravka na imanju u Vulsthorpu, jabuka pala na glavu. Ova priča nije istinita, mada istoričari nauke, na osnovu sačuvane prepiske, smatraju da je Njutn na ideju o univerzalnom zakonu gravitacije zaista došao posmatrajući jabuku koja pada sa drveta . Njutn je tada shvatio da svake dve mase u Univerzumu deluju uzajamno silom koja je obrnuto proporcionalna kvadratu njihovog rastojanja.\nKako bi se na pad jabuke gledalo da nije bilo Njutna? Verovatno bi negde i bilo izračunato gravitaciono ubrzanje Zemlje, kojim jabuka pada sa drveta, ali to bi teško bilo uopšte zapaženo, niti izraženo apstraktnim zakonom koji je primenljiv na bilo koje telo. Znanje o padanju jabuke bi se nalazilo u debelim, agronomskim priručnicima koji bi sadržali podatke i silne tablice o tome koja vrsta jabuke, u kom dobu godine, sa koje visine stabla, pada na zemlju kojom brzinom. Bilo bi nezamislivo drugačije razmišljati o brzini padanja bilo kog tela, kao što se u nekim inženjerskim disciplinama danas ne može drugačije osim preko tablica govoriti o pritisku ili zapremini nekog gasa u kakvom industrijskom procesu.\nVekovi praktičnog uma\nBez Njutnovog presudnog doprinosa, apstraktne teorije u narednim vekovima ne bi lako stekle popularnost i ostajale bi samo vanredni događaji . Ako bi, čak, došlo do proboja poput sistematizacije termodinamičkih zakona koju je predložio 1850. godine Rudolf Klauzijus (1822-1888), to bi se računalo u filozofske prodore, ali bi iza njega teško sledile znatno apstraktnije formulacije termodinamike kakvu je, na primer, 1873. godine ponudio Dž. V. Gibs (1839-1903), a koja je doprinela razvoju fizičke hemije i na kojoj je kasnije utemeljena statistička fizika .\nZato bi dolazeći vek verovatno bio doba izdvojenih hemijskih i astronomskih otkrića. Vrlo važna empirijska otkrića do kojih su krajem XVIII veka došli brojni veliki istraživači poput Džozefa Pristlija ne bi ulazila u šire teorije, već bi dobrim delom ostala nezavisna. Izvesno je da fizika ne bi imala ni približno isti status koji ima danas, a primat u prirodnim naukama bi imala hemija .\nNepostojanje njutnovske tradicije verovatno ne bi tokom XIX veka sputalo istraživanja u elektromagnetizmu i sigurno da bi otkrića do kakvih su došli Čarls Kulon (1736-1806), Majkl Faradej (1791-1867) ili Hajnrih Herz (1857-1894) dovela do razumevanja električnih pojava, kao i do raznih tehnoloških primena. Međutim, teško bi samo na takvim temeljima, a bez Njutnovog primera, Maksvel već 1864. napisao jednačine za elektromagnetno polje i tako omogućio razumevanje prirode koje je dovelo do atomske fizike i nebrojenih primena.\nPriča o svetu bez Njutna je samo jedna moguća verzija alternativne istorije. Ako izvadimo jedan molekul iz vode u šolji koja se zagreva na rešou, teško da ona zbog toga neće proključati.\nZbog toga verovatno još uvek ne bismo imali računare, niti bilo kakvu drugu sofisticiranu elektroniku, pošto ne bi postojale teorije kao što je kvantna mehanika. Verovatno bi postojali primitivni radio aparati, telefon i telegraf, elektromotori i sijalice, kao i drugi pratkični izumi. Ionako slučajno otkriće X zračenja bi bez sumnje bilo korišćeno za snimanje rentgen aparatima, ali bi njegova priroda ostala misterija i malo ko bi se zamarao oko njegovog porekla. Verovatno bi hemičari fenomenološki opisali sve radioaktivne pojave, ali bi sa takvim stupnjem nerazvijenosti fizike, njihovi uzroci i druge tajne atomskog jezgra još uvek bile nepoznate.\nParna mašina bi bila razvijena, kao i motori sa unutrašnjim sagorevanjem, ali bi njihova primena u saobraćaju kasnila bar jedan vek, budući da ne bismo imali ni jednu celovitu, opšteprihvaćenu teoriju koja bi opisivala kretanje. Iz sličnih razloga, statički proračun bi postojao, ali bi njegova primena u građevinarstvu bitno kasnila. To znači da bi po razvijenosti transporta i stanovanja danas bili na nivou sa prelaza iz XIX u XX vek. Pritom je teško uopšte zamisliti da bi bez Njutnovih zakona došlo do razvoja mlaznog motora, dok je osvajanje svemira sasvim nezamislivo.\nMoguće je i da bi svi drugi istorijski procesi bili usporeniji, kad se uzme u obzir koliko je njutnovska misao uticala na sveopšti progres . Sa manjim stepenom tehnološkog razvoja, smena feudalnog sistema i kapitalizma bi bez sumnje duže trajala i bila bolnija.\nEkonomski razvoj bi bio dodatno osujećen time što se verovatno ne bi već polovinom XVIII veka pojavile fiziokrate, ekonomski pokret koji je pokušao da primeni prirodne zakone na ekonomiju, što je kasnije doprinelo razvoju političke ekonomije Adama Smita (1723-1790). Teško je zamisliti kako bi u tim uslovima uopšte nastao marksizam, da ne govorimo o drugim filozofskim školama i njihovom uticaju na tok istorije.\nNaravno, ovo je samo jedan mogući scenario. Ako je uopšte moguće potpuno rekonstruisati bilo koji krak alternativne istorije, ova verzija priče o svetu bez Njutna ni u kom slučaju nije jedina opcija. To je samo jedna uslovno moguća verzija, delimično izvedena iza nagoveštaja i nekih kritičnih tačaka razvoja nauke u poslednja četiri veka, koja možda može da vas podstakne da pronađete svoju verziju sveta bez Njutna.\nMoguće je da se, zapravo, ništa ne bi promenilo da je engleski naučnik stradao u Velikoj kugi. Izvesno da je istorija civilizacije izuzetno složen i uslovljen sistem, ali to ne mora, kao što je povremeno slučaj u SF literaturi, odmah značiti da će dramatično reagovati na bilo koju perturbaciju, odnosno poremećaj.\nVoda u šolji koja se zagreva na rešou, što je svakodnevni primer nimalo jednostavnog sistema, proključaće ako se dovoljno dugo zagreva bez obzira da li vodu pre toga promešamo kašikom. A ako iz nje izvadimo jedan molekul jedva da će se išta desiti – takve promene teško mogu ubrzati ili pak, usporiti konačni ishod.\nDa li je Njutn zaista toliko nezamenljiv u istoriji nauke? Verovatno bi se do većine saznanja došlo sukcesivno i bez dela kao što je Principia, ali ona tako rasparčana i nedovoljno vidljiva ne bi uticala na već opisani scenario – ono što Njutna čini presudnim je ključna sistematizacija koju je donela Principia u jednoj fazi razvoja nauke .\nNaravno, moguće je da bi njegovi savremenici, Hajgens ili Lajbnic, upravo u to doba i bez Njutna razvili nešto slično onome što je učinila Principia. U tom slučaju verovatno ništa danas ne bi bilo drugačije, osim što bi britanska naučna tradicija bila siromašnija, a nemačka bogatija. No, tada bi mogli da razmatramo svet bez Hajgensa ili svet bez Lajbnica, a čini se da osnovno pitanje nije u Njutnovoj ličnosti, već uopšte u pojavi nekog nalik na Njutna.\nŠta bi se, pak, desilo ako bi neko takav došao kasnije u istoriji? Slične temeljne teorije su nekoliko decenija kasnije mogli postaviti Džozef Pristli (1733-1804) ili Ruđer Bošković (1711-1787). Čak i da njima to nije pošlo za rukom, to je mogao učiniti Džejms Klark Maksvel (1831-1879) ili čak Albert Ajnštajn (1879-1955).\nMeđutim, postoje autori koji smatraju da Njutn nema alternativu. Tako Peter Rowlands u članku “What if… Newton had abandoned science”, objavljenom 2005. godine u časopisu New Scientist, razmatra šta bi bilo sa naukom da ju je 1678. godine Njutn sasvim napustio, pošto njegov rad o bojama svetlosti nije oduševljeno prihvaćen u Kraljevskom društvu .\nNaime, Njutn je bio u velikoj meri sujetan i slabo je podnosio kritiku, imao je retko težak karakter i bio je u sukobu sa brojnim svojim prijateljima koje nimalo nije štedeo . Posle nedovoljnog uspeha rada o svetlosti, Njutn je 1675.godine doživeo nervni slom . Potom se zaista povukao iz nauke i vratio se nekoliko godina kasnije tek posle silnih nagovora drugih naučnika, da bi potom počeo da piše svoje presudno delo Principia .\nRowlands smatra da je Njutn posedovao nešto izuzetno, kao ličnost koja se nalazi na granici dve epohe, između doba kad je bio vrlo popularan teološki pogled po kome iza svih pojava stoje univerzalne ideje pokretači i doba praktičnih ogleda koji su fokusirani na objašnjenje pojedinačnih, strogo ograničenih fenomena .\nO veličini njegovog doprinosa svedoče njegovi brojni biografi, između ostalih i James Gleick, koji objašnjava da je Njutn smislio osnovnu terminologiju, prvi put uvodeći fizičke veličine kao što su sila, masa i “količina kretanja”, koja se danas naziva impuls .\nDa bi bez Njutna zaista sve moglo biti drugačije svedoči upravo jedan detalj vezan za istoriju diferencijalnog računa o kome su se Lajbnic i Njutn toliko sporili. Navodno je dva milenijuma pre njih do osnova diferencijalnog računa došao slavni grčki matematičar Arhimed (287-212 p.n.e), ali je to znanje izgubljeno sa njegovom knjigom „Metod“, koja je tek u XX veku otkrivena u jednom palimpsestu.\nKako bi tek izgledao svet da je Arhimedovo znanje o diferenciranju korišćeno već u doba Rima i Srednjeg veka? Kakav god bio, bio je bi to drugačiji svet. No, po nečemu bi bio isti kao naš – možda je surovo, ali nije nelogično pretpostaviti da bi se u njemu, uz razne druge teme, razmišljalo i o svetu bez Arhimedovog Metoda.\n Osnovne inormacije o Njutnu mogu se naći na: Wikipediji (http://en.wikipedia.org/wiki/Isaac_Newton),\n u Britanici (http://www.britannica.com/),\n Na stranama Instituta za matematičke nauke “Isak Njutn” dostupan je članak o Njutnu iz Encarte (http://www.newton.cam.ac.uk/newtlife.html).\n Poznata Njutnova biografija "In the Presence of the Creator" čiji je autor Gale Christianson pažljivo opisuje Njutnov karakter, i mada nije onlajn dostupna, njeni izvodi se nalaze u brojnim tekstovima o prvom fizičaru (http://www.physics.wustl.edu/~alford/newton.html)\n Neki detalji iz biografije “Isaac Newton” čiji je autor James Gleick mogu se na internetu naći u tekstu poznatog istoričara Helge Kragha (http://physicsworld.com/cws/article/print/18667)\n Filozof i istoričar Robert P Crease je napisao puno inspirativnih tekstova o Njutnu koji su objavljeni u listi Physics World: o gravitaciji (http://physicsworld.com/cws/article/print/31251), o legendama kao što je Njutnova jabuka (http://physicsworld.com/cws/article/print/26277), ili o tome šta bilo da nema Drugog Njutnovog zakona (http://physicsworld.com/cws/article/print/24291).\n Članak “What if… Newton had abandoned science” (http://www.newscientist.com/channel/opinion/mg18725131.700-what-if\n-newton-had-abandoned-science.html) čiji je autor Peter Rowlands objavljen je u avgustu 2005. godine u časopisu New Scientist


Ronaldo u problemu sa zakonom - Sportskacentrala.com\nRonaldo u problemu sa zakonom13.06.2017 16:23hKristijano Ronaldo se suočava sa optužbama španskih tužioca da je utajio porez od 14,7 miliona evra.\nBrojni španski mediji prenose da će do kraja juna biti pokrenut postupak protiv Portugalca na osnovu istrage poreskih zvaničnika da je od 2011. do 2014. godine na Devičanskim ostrvima sakrio svoje prihode od prodaje prava na imidž.\n- To nije slučajno urađeno, prekršen je zakon svesno i namerno, rekli su iz španskog tužilaštva, a prenosi "El Pais".\nRonaldu preti kazna zatvora od 15 meseci, s tim da je verovatno neće odslužiti između rešetaka jer prema španskom zakonu, ukoliko prethodno nije imao sličnih prekršaja i ako je kazna ispod dve godine, može da je služi van zatvora.\nPre Ronalda probleme zbog utaje poreza imao je Lionel Mesi, ali i Nejmar, Aleksis Sančez i drugi fudbaleri koji su igrali ili igraju u Španiji.


Vojvodina dobila podršku uoči derbija i to od bivšeg kapitena | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Domaći fudbal Vojvodina dobila podršku uoči derbija i to od bivšeg kapitena\nVojvodina i Crvena zvezda će u nedelju (17:30) odigrati derbi 15. kola Superlige Srbije, a podrška novosadskim crveno-belima pružio je i nekadašnji kapiten, Slobodan Medojević.\nTrenutno je na Kipru, gde nastupa za tamošnjeg prvoligaša AEL iz Limasola.\n-Iskreno, moram da priznam da našu ligu baš i ne pratim nešto mnogo, ali Vojvodinu uvek, odnosno kad god mi to obaveze dozvole. Ako sam u mogućnosti, pogledam utakmicu uživo, a ukoliko nisam, onda ispratim rezultat i “hajlajtse”. Jako mi je drago što momci već drugu sezonu zaredom igraju dobro i beleže dobre rezultate, jer time samo potvrđuju da imaju kvalitet i da nisu slučajno tu gde jesu. Ja im iskreno želim da ove sezone odu i jednu lestvicu iznad, odnosno da pokušaju da napadnu titulu – rekao je Medojević koji je dao savet sadašnjoj generaciji “stare dame”.\n-Najvažniji preduslov je da se bez straha i bilo kakvog respekta uđe u tu utakmicu, odnosno da igrači budu drčni i fudbalski bezobrazni. Moraju da veruju u sebe, jer kvalitet definitivno imaju. Zvezda takođe ima dobar tim, ali oni igraju na tri fronta, umorni su i, ako im od starta nametnemo jak ritam, mislim da imamo dobre šanse.\nPodrška Voši pred derbi stiže i sa Kipra i to od strane igrača kojeg nije potrebno posebno predstavljati našim navijačima!\nMeda veruje da Voša može da pobedi Zvezdu!💪\nŠta vi kažete???https://t.co/xQfd8v6mPz #fkvojvodina #medojevic #VOJCZV pic.twitter.com/J7zz9P4yvy\nPunih sedam i po godina igrao je u Nemačkoj, gde je branio boje Volfsburga, Ajntrahta i Darmštata, nakon čega se tokom leta prošle godine preselio na Kipar i potpisao ugovor sa AEL-om, koji se trenutno nalazi na trećem mestu u kiparskom prvenstvu.\n– Dosadašnjim tokom sezone sam zadovoljan, mada naravno da uvek može bolje, a cilj nam je da se ove sezone umešamo u borbu za titulu. Što se tiče nekih planova za budućnost, ovde imam ugovor do 2023. godine. Kipar mi se sviđa kao zemlja i uživam ovde sa porodicom, ali u fudbalu se nikad ne zna šta donosi sutra – poručio je Medojević koji je poslednji meč u dresu Vojvodine odigrao upravo protiv Crvene zvezde i to u decembru 2011. godine, kada je, golovima Miroslava Stevanovića i Marka Ljubinkovića, Voša pobedila u Beogradu rezultatom 2:0.\nUoči derbija kola Zvezda je vodeća na tabeli sa 38 bodova, dok Vojvodina kao najbliži pratilac ima 30.\nPrethodni tekstGasol u Lejkersima?\nSledeći tekstSPREMA SE NEŠTO VELIKO Atlanta cilja zvezdu Bostona\nTeemo 21 novembra, 2020 At 22:21\nBice ovo veoma uzbudljiv mec! Verujem da ce oba tima dati sve od sebe\nPoppy 21 novembra, 2020 At 22:20\nMoze Voša lagano da dobije zvezdu sutra\nDjole 21 novembra, 2020 At 19:26\nJaka stvar, ništa im to sutra neće pomoći\nProblemi na relaciji Bajern – Inter: Perišić ne zna da li...\nČaslav Vuković - 25 juna, 2020 20\nJoš uvek se ne zna da li će Bajern moći da računa na Ivana Perišića u Ligi šampiona, s obzirom da to da mu...\n“Rafu će biti (ne)moguće pobediti, ne bih želeo da sam u...\nPoznato ko će biti novi kapiten Barselone\n“ISTINA JE, BAMBI JE OTIŠAO…” Milošević potvrdio – Tošić napustio klub!\nNEĆE DALEKO Zvezda poslala Pantovića na pozajmicu


Funkcioner SPS Branko Ružić naljutio je lidera te stranke Ivicu Dačića jer je u emisiji “Utisak nedelje” kritikovao poteze vlasti i nastupao kao da je deo opozicije.\nNisam delovao opoziciono, iznosio sam činjenice: Ružić i Dačić\nGostovanje Branka Ružića u emisiji Olje Bećković još jednom je zadalo glavobolju njegovom stranačkom šefu Ivici Dačiću jer svojim izjavama rizikuje novi sukob na relaciji socijalista i naprednjaka. Prethodni put Ružić je izjavio da veruje u nevinost uhapšenog predsednika FK Partizan i vlasnika Veterinarskog zavoda Dragana Đurića, a sada je kritikovao smene načelnika policije, rekavši da ne veruje da postoji zavera protiv Aleksandra Vučića...\nOvakve izjave razbesnele su Dačića jer se plaši reakcije lidera naprednjaka.\n- Dačić se požalio saradnicima da ne zna šta da radi sa Ružićem i nada se da sve može da bude okončano na izbornom kongresu SPS u decembru - navodi sagovornik “Blica” i podseća da je šef socijalista zabranio svima da nastupaju u javnosti bez odobrenja.\nPredsednik SPS-a za “Blic” juče nije želeo da na ovu temu bilo šta komentariše. Ružić, s druge strane, za naš list navodi da “ne vidi razlog za bilo čiji bes” i kaže da sa Dačićem o tome nije ni bilo razgovora. Na naše pitanje da li je dobio odobrenje predsednika stranke da daje takve izjave, on odgovara da mu ne treba dozvola za to.\n- Ne postoji nikakva zabrana davanja izjava. Da postoji, ja ne bih mogao da budem član takve stranke - kaže Ružić. On nije mogao da se složi sa konstatacijom da su njegove izjave delovale opoziciono.\n- Drago mi je da su izazvale reakciju, ali moj nastup je bio utemeljen na činjenicima. Smenama u policiji bavili smo se fenomenološki. Možda se stekla slika da pričam kao da sam iz opozicije, ali to je zato što ostala tri sagovornika nisu promoteri aktuelne vlade - smatra Ružić i navodi da ne očekuje reakcije SNS, ali i da “nema ništa protiv toga, ukoliko imaju potrebu da iznesu svoj stav”.


Grad na Kolubari davne 1900. godine imao prvu hidroelektranu u Srbiji: Sijalica u Valjevo stigla preko referenduma | Reportaže | Novosti.rs\nGrad na Kolubari davne 1900. godine imao prvu hidroelektranu u Srbiji: Sijalica u Valjevo stigla preko referenduma\nBranko PUZOVIĆ | 16. februar 2020. 08:18 | Komentara: 1\nElektričnu energiju uveo unuk prote Mateje Nenadovića, Matija. Prvi put organizovano glasanje povodom komunalnog problema\nVizionar Matija Nenadović Foto Privatna arhiva\nKako se Austrija štitila od kuge iz Otomanske imperije: Karantin 150 godina radio na granici Beograda i Zemuna, svi putnici morali u "kontumac"\nSUSRET SA ISTORIJOM: Kako je Ćopić iznervirao Tita\n"Crna ruka" smenila kneza Pavla\nPrikupili su više od 300 KOSTURA umrlih SRPSKIH vojnika, na albanskoj obali Jonskog mora i SAHRANILI IH: Viteški gest Italijana u Velikom ratu\nSusret sa istorijom: Na prvim izborima "po novom pravilu" narod birao po volji policije\nMatinog sina dr Momčila Nenadovića, streljali Nemci. U to vreme su se i neke svetske metropole još služile fenjerima\nINDUSTRIJALAC Matija Mata Nenadović u rodnom Valjevu podigao je 1900. godine prvu hidroelektranu u Srbiji! Nastavio je, tako, borbu za napredak Srbije, koju je započeo njegov deda, znameniti prota Mateja Nenadović, sin pogubljenog kneza Alekse, koji je kao vojskovođa, državnik i diplomata aktivno učestvovao u oslobođenju od Turaka i dao nemerljiv doprinos stvaranju moderne srpske države.\nU početku, proizvodila je jednosmernu, a nekoliko godina kasnije generatori su promenjeni na Teslin sistem, na naizmeničnu struju. O uvođenju gradskog osvetljenja, tadašnje "Večernje novosti" izvestile su da "Valjevo predstavlja noću jednu čarobnu sliku... Valjevo od tog dana takoreći pliva u moru svetlosti. Naročito je čarobna Beogradska ulica. U dužini od kilometar i po ima ona vrlo veliki broj sijalica i sve u jednoj liniji. Kada se uveče pusti struja vidi se samo jedna vatrena linija, koja toliko izgleda divnije, što se ta linija ukršta i ide uporedo sa drugim svetlosnim linijama iz ostalih ulica. Naročito je divan pogled sa Brđana i mnogi građani večerom se penju na vis, da uživaju u tom divnom prizoru..."\n- U to vreme, Beograd je već sedam godina imao električnu energiju, koju je dobijao iz termoelektrane, tako da je u Valjevu podignuta prva hidrocentrala u Srbiji, na reci Gradac, u velikom porodičnom mlinu Nenadovića, nedaleko od ušća u Kolubaru - objašnjava dr Vladimir Krivošejev, istoričar iz Valjeva. - Dok su se mnogi veliki gradovi, pa i neke svetske metropole, još služili fenjerima, Valjevo se kupalo u svetlosti sijalica. Prema sačuvanim spisima, te večeri, kada je osvetljenje pušteno u rad, gotovo svi žitelji Valjeva sjatili su se na Brđane, da sa brda vide prizor osvetljenog grada, koji su obasjavale tri lučne bogen lampe od 600 sveća, postavljene pred Okružnim sudom i hotelom "Grand", kao i stotinak običnih sijalica.\nHidroelektrana Matije Nenadovića\nMatija Mata Nenadović sin je Svetozara, školovao se u Beču i Hajdelbergu. Bio je i predsednik valjevske opštine. Od 1908. godine bio je u službi francuskog Društva borskih rudnika. Umro je u Beogradu. Unuk je dva predsednika Vlade Srbije - prote Mateje, prvog predsednika Praviteljstvujušćeg sovjeta, i Đorđa Protića, knjaževskog namesnika. Praunuk je kneza Alekse i vojvode Jakova Nenadovića, prvog ministra unutrašnjih poslova Srbije, Jovana Protića, takođe člana Sovjeta ispred najveće Požarevačke nahije i gružanskog kneza Petra Topalovića. Matijin otac Svetozar pogubljen je zbog učešća u zaveri protiv kneza Mihaila. A Matinog sina, dr Momčila Nenadovića streljali su 1943. godine Nemci, jer je lekarsku pomoć pružao pripadnicima Jugoslovenske vojske u otadžbini.\n- Bio je Matija i glava starije, Aleksine grane Nenadovića, krajem 19. veka kod njega su bila sva porodična dokumenta, zastave, oružje, koje su kasnije njegovi potomci poklonili Narodnom muzeju Valjevo - ističe Krivošejev. - Uradio je i precizan rodoslov Nenadovića. Sa Kosarom Zdravković, iz Beograda, imao je četiri sina i tri ćerke.\nPanorama starog Valjeva\nZa rukovodstvo opštine i najveći broj Valjevaca hidrocentrala je bila potpuna nepoznanica, te je sud odlučio da se o njenoj gradnji izjasne građani. Bilo je i protivnika elektrifikacije varoši, pa je dan uoči glasanja mesni odbor Radikalne stranke pozvao svoje članstvo da glasa protiv. Međutim, od 323 građanina, samo desetoro nije bilo za gradnju hidrocentrale!\n- Ovo je, verovatno, bilo prvo glasanje građana na ovu temu - kaže Krivošejev. - Turbina od 20 konjskih snaga proizvedena je u nemačkom gradu Goti, a dinamo-mašina jačine 12 kilovata jednosmerne struje u poznatoj berlinskoj firmi AEG. Čim su radovi na centrali završeni, predsednik Suda opštine valjevske odredio je komisiju koja je imala zadatak da odredi mesta na ulicama gde mogu da budu postavljene sijalice za javnu rasvetu, što je urađeno za samo desetak dana. Tako je, zahvaljujući jednom Nenadoviću, Valjevo postalo, posle Beograda, prvi grad u unutrašnjosti tadašnje Kraljevine Srbije koji je dobio električno osvetljenje. Matija je, tako, nastavio ono što su započeli njegovi slavni preci - modernizaciju i svrstavanje Srbije u red savremenih država Evrope. To su i posle njega nastavili mnogi Nenadovići.\nDr Vladimir Krivošejev\nMNOGI HTELI ELEKTRIKU\n- MNOGI Valjevci pohitali su da u domove uvedu električno osvetljenje, zanatske i trgovačke radnje, pa ubrzo Nenadovića hidroelektrana više nije mogla da podmiri sve potrebe za strujom - kaže naš sagovornik.\n- Matija je zato u selu Degurić kupio parcelu da na reci Gradac gradi novu centralu, koja je, po nekim izvorima, završena 1905. Međutim, Matija se povukao iz firme, koju je preuzeo novi vlasnik. Postavlja se, zato, pitanje da li je uopšte učestvovao u gradnji druge elektrane. U početku, u gradu je bilo oko 1.000 sijalica, a električno preduzeće imalo je samo tri radnika - mašinistu koji je uključivao i isključivao osvetljenje, električara i inkasanta, koji je, pošto nije bilo strujomera, utrošak naplaćivao paušalno, od sijaličnog mesta.\nPIŠU ondašnje "Večernje novosti" da "zbog čaršijskih glasina da će kod svakog kibicera električne svetlosti koji direktno i duže gleda u bogen lampu nastupiti slepilo, pojedinci su koristili ogaravljena stakla kako bi se zaštitili od ove pošasti - električne svetlosti koja je, po njima, kvarila oči!"\nHidroelektrana Matije Nenadovića danas ne postoji, na njenom mestu je parcela valjevske Elektrodistribucije.


Leonardo DiCaprio u borbi protiv gradnje mini hidrocentrala u BiH – Filmonizirani\nPočetna/Vijesti/Leonardo DiCaprio u borbi protiv gradnje mini hidrocentrala u BiH\nVodeće globalne organizacije za očuvanje prirodne sredine podržavaju Koaliciju za zaštitu rijeka BiH, te su uputile hitan poziv Vladi FBiH da trajno zabrani gradnju malih hidroelektrana i zaštiti “posljednje slobodne evropske rijeke“.\nUpozorili su da će u protivnom nastaviti s ugrožavanjem hiljade kilometara toka divljih rijeka, kvalitete života lokalnih zajednica, prava na pristup pitkoj vodi, turističkog potencijala zemlje, kao i prirode i divljih životinja koje ovise o zdravim vodotocima.\nPoznati hollywoodski glumac Leonardo DiCaprio podržao je na svom zvaničnom Facebook profilu borbu protiv gradnje malih hidroelektrana u Bosni i Hercegovini te tim povodom objavio i video.\nTagoviBosna i Hercegovina Leonardo DiCaprio


RAZVALJIVANJE: Ovako ruski ambasador brani Kosmet u UN! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Regija / RAZVALJIVANJE: Ovako ruski ambasador brani Kosmet u UN!\nRAZVALJIVANJE: Ovako ruski ambasador brani Kosmet u UN!\nadmin 17 Avgusta, 2017\tRegija, Vijesti Leave a comment 315 Views\nAmbasador Rusije u UN Vasilij Nebenzja rekao je da „kosovski projekat nastavlja da propada“ i da Priština potpuno nekažnjeno nastavlja da ne ispunjava dogovore iz Brisela.\nOn je na sednici Saveta bezbednosti UN o Kosovu i Metohiji rekao da Rusija u sadašnjim okolnostima ne vidi osnovu za smanjenje obima Unmika.\n„Mnoge delegacije predstavljale su nam danas divnu sliku sa Kosova, ali to se ne podudara sa našim viđenjem situacije. Kosovski projekat i dalje pakazuje svoju neodrživost“, naveo je Nebenzja.\nOn je istakao da Unmik ostaje značajan instrument za međunarodno praćenje situacije na Kosmetu.\nNebenzja je pozvao međunarodnu zajednicu da obezbedi poštovanje Srba na Kosovu koji su izloženi napadima na njih i njihovu imovinu.\nOn je rekao da ni dva meseca od izbora na Kosovu institucije još nisu počele normalno da funkcionišu, niti je ostvaren ni najmanji napredak po pitanju formiranja zajednice srpskih opština.\n„Pozivamo posrednika u dijalogu da obezbedi garancije za poštovanje prava Srba i zaštitu njihovog verskog nasleđa“, naglasio je on, navodeći primere napada na Srbe i njihovu imovinu, pri čemu posebno zabrinjavaju pokušaji uzurpiranja imovine Srpske pravoslavne crkve.\nOn je istakao da namere Prištine za članstvo u Unesku ne treba uzeti u obzir.\nNebezja je istakao da nema više nikakvih prepreka za početak rada Specijalnog suda za zločine terorističke OVK, te dodao da se na Kosovu vrbuju ljudi koji odlaze da se bore na strani ekstremista na Bliskom istoku.\nPredstavnik Kine Vu Haitao ocenio je da Savet bezbjednosti UN treba da ostane posvećen situaciji na Kosovu i zadrži posredničku ulogu, istakavši da „ne treba ponavljati greške iz istorije“.\nOn je izrazio podršku što skorijem nastavku dijaloga Beograda i Prištine i primeni dogovorenog uz izgradnju uzajamnog poverenja, te pozvao i na uzdržavanje od akcija koje bi mogle dovesti do tenzija.\nPredstavnici zapadnih zemalja, stalnih članica Saveta bezbjednosti UN, pozvali su da se prorede sednice ovog tela posvećene situaciji na Kosmetu, kao i da se razmotri smanjenje obima i, na kraju, ukidanje Unmika, čemu su se, osim Srbije, oštro usprotivile Rusija i Kina.\nVećina ambasadora zemalja članica Saveta bezbjednosti UN je, tokom debate na sednici o Kosovu, pozvala na brzo formiranje nove vlade samoproglašenog Kosova, ali i na obnovu briselskog dijaloga i nastavak normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\nPredstavnik SAD Mišel Sajson pozvala je sve države koje nisu priznale samoproglašeno Kosovo da to učine i da podrže njegovo članstvo u međunarodnim organizacijama, uključujući UN i Interpol, čemu su se pridružili i predstavnici Francuske, Velike Britanije i Japana.\nOna je ocenila da je Unmik izgubio razlog postojanja i zatražila da se ta misija postepeno smanji i na kraju ukine, a da se predstavljanje izveštaja i sednice posvećene njenom radu održavaju na šest, umesto na tri mjeseca.\nSajsonova smatra da je vlada u Prištini „odavno pokazala da je sposobna da upravlja i Savet treba da prizna da je Kosovo ostvarilo značajan razvoj“.\nSAD su zatražile i da Kosovo što prije formira novu vladu, ratifikuje sporazum sa Crnom Gorom i učini korake ka izgradnji multietničkog društva.\nPrevious OVO NIJE TEORIJA ZAVERE! Amerika, Britanija i Francuska UJEDINJENE protiv Srbije\nNext (UŽIVO, UZNEMIRUJUĆE) TERORISTIČKI NAPAD U BARSELONI: Kombi uleteo među pešake i kosio po šetalištu, 13 mrtvih!\nVESELJI: Ako budem premijer maknuću takse! Ali ovo nije potpun odgovor, traži nešto mnogo gore\nLAZANSKI O KUPOVINI MOĆNOG UBICE: Zbog ovog poteza sa Francuskom SRBIJA JE SVE JAČA\nUNICEF OŠAMARIO ANU BRNABIĆ: U Srbiji 115.000 dece živi u APSOLUTNOM SIROMAŠTVU!


Otkup - Bor GRAD INFO\nurednik\t окт 14, 2007 354 0\nU Boru više ništa ne može biti čudno… odavno. Naravno da tako nešto ne može biti ni sramota. Ipak dokle to sve može ići ? …\nPrekjuče smo se zgrožavali detaljima priče koja je pogodila porodicu gospodina Jovanovića u kojoj je opet neko iz SINE saznao i objavio detalje oko otmice kćeri uglednog i poznatog biznismena. Koliko je to zaista bilo potrebno ostaje da se sa pristojno bezbedne distance proceni ali svakako „trčanje za top vešću“ se nastavlja po svaku cenu.\nJoš se nije stišala bura oko niza informacija koje smo dobili spakovane u obliku izveštaja iskusnog i poznatog borsklog novinara, koji detaljno izveštava o nizu protiprirodnih i bludnih radnji jednog od borskih lekara nad svojom maloletnom kćerkom kad eto nam nove priče.\nU oba slučaja izvori su nepoznati i biće da su opet tetkice, konobarice ili slučajni prolaznici i komšije koji ne bi da se mešaju ali eto tek da nešto kažu. Ne vodi se računa o tome da takva vrsta informacije može dodatno komplikovati stvari u samoj istrazi samim tim što je neproverena , nepotpuna a neretko i neosnovana. Ne razmišlja se o tome da iza svega stoje živi ljudi, porodice, deca, karijere i da jedan, senzacije žedan novinar na taj način može napraviti neprocenjivu štetu. Nažalost razimšlja se samo i isključivo o novcu koji takva informacija donosi.\nKoliko je to po mom mišljenju naivno , providno i neprofesionalno može pokazati samo jedno poredjenje. Niko se od zainteresovanih novinara ni setio nije da postavi pitanje, odakle nekome toliko novca, kojim takav zahtev može isplatiti, zašto se baš njemu to moralodesiti i gde su u svemu tome bili organi vlasti i policije koji su zvanično osposobljeni za rad na ovakvim slučajevima.\nDokle će linija izmedju kriminala i legalnih poslovnih tokova u Srbiji biti neprepoznatljiva nama običnim smrtnicima, dokle ćemo svi biti uplašeni ćutati ili će neko i dalje nesmetano uklanjati svakog ko nešto otkrije pa još sebi da slobodu da to i napiše javno. Dokle ćemo samo lajati i simulirati očajanje a da pri tome u stvari ništa ne preduzimamo … foliranja je zaista bilo previše.\nSavako na smom kraju podvlačim da je Nebojša Jovanović biznismen i privatnik kojem teško ko može naći bilo kakvu „mrlju“ pa je samim tim i čitav dogadjaj sam po sebi neobičniji i interesantniji. Naravno jasno je čime sam se u svom tekstu bavio- da ne bude zamerke i nesporazuma.\nDanas „Albo“ a sutra …..ko zna već ko?