UŽIVO: Srbija - Austrija | Sport | Fudbal\n26. septembar, 11:51\nPles Tadića u Beogradu, "triler" pobeda Srbije! 393 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPles Tadića u Beogradu, "triler" pobeda Srbije!\n09.10.2016. / 19:46\nSrbija u dramatičnom meču pobedila Austriju u Beogradu (3:2) i sa Ircima se izdvojila na vrhu tabele Grube D kvalifikacija za Mundijal 2018. Velemajstorska partija Dušana Tadića.\nVeliki korak za Srbiju, "mali" i neophodan na putu ka Rusiji!\nMundijal je daleko, ali "orlovi" opet pobeđuju i plasman na Mundijal više ne deluje samo kao san. Vera u reprezentativni fudbal se polako vraća...\nSrbija je u trećem kolu Grupe D pobedila na stadionu "Rajko Mitić" Austriju 3:2 (2:1) i puna samopouzdanja, motiva i želje da sa tri vezana trijumfa dočeka odlučujuću 2017. godinu odmara do 12. novembra i gostovanja u Kardifu. Dušan Tadić je opet bio motor našeg tima. Postigao je odlučujući gol, a pre njega je dva puta asistirao Aleksandru Mitroviću za vođstva 1:0 i 2:1. Strelci za goste bili su Marsel Zabicer i Marko Janko.\nNije loše ni kada se poklope rezultati, kao u Kardifu!\nOSTALI REZULTATI I TABELA GRUPE D\nSrbija raste kao ekipa!\nI ovaj put je bilo puno propusta, pogotovo u odbrani i njenom saradnjom sa veznim redom. Uspeli su "orlovu" da se izdigne iznad teške situacije, odigraju meč za gol više i upišu velika tri boda. Defanzivno su delovali konfuzno, u pojedinim trenucima vrlo nesigurno, ostavljajući dosta prostora austrijskim napadačima Marku Arnautoviću, njegovom imenjaku Janku i Zabiceru.\nU nekoliko navrata je i Vladimir Stojković "skidao" zicere. Ali, i pored velikih prilika, Austrijanci su postigli dva neregularna gola. Kod prvog je lopta upućena Janku, koji se nalazio u ofsajdu pre nego što je Stefan Mitrović "presekao" pas, dok je kod drugog, opet posle Mitrovićeve greške, Arnautović iz nedozvoljene pozicije prvi šutirao.\nNapad je imao snage da nadoknadi sve nedostatke i propuste.\nIme fudbalera Sautemptona odjekivalo je pod svodovima stadiona Crvene zvezde. Nezaboravna partija krunisana je prelepim golom u 74. minutu, majstorijom kojom bi se pohvalili i Leo Mesi i Kristijano Ronaldo. Lucidno je prebacio Kevina Vimera, da bi kao iz topa opalio po lopti i smestio je u bliži ugao Ramazana Ezkana. Pobeda!\nNavijači su bili u transu. Bio je i Tadić, s razlogom.\nJonas Erikson, švedski sudija, imao je razumevanja za radovanje reprezentativca Srbije, jer je komotno mogao da mu pokaže drugi žuti karton i put ka svlačionici.\nNa najbolji način vratio se i Aleksandar Mitrović - sa dva pogotka!\nSve bolju napadačku formu potvrdila je perfektna akcija izvedena u šestom minutu. Filip Kostić je petom kod aut linije vratio loptu u sredinu ka Tadiću. Kreator "orlova" već je bio slobodan, okrenuo se ka golu, a zatim uputio pas po zemlji za najisturenijeg fudbalera. Mitrović je iz prve pogodio levi ugao!\nNeshvatljivo su fudbaleri Srbije počeli da greše. Nizali su se propusti, tako da se nije mnogo čekalo na pogodak Austrije. Florija Klajn je ostavljen sam na 17-18 metara od gola "orlova", tražio je rešenje, a onda se odlučio da kroz sredinu odigra prema Janku u ofsajdu. Pomoćnik nije primetio nedozvoljnu poziciju, a kada je Mitrović presekao pas i odigrao do Zabicera već je bilo kasno. Austrija je izjednačila u 15.\nNekoliko minuta vladala je panika u redovima srpskog tima. Otklonjena je golom u 23. minutu. Luka Milivojević je odložio loptu na desnu stranu, Tadić je sada podigao, na glavu Mitroviću, a ovaj se poklonio i po drugi put zatresao mrežu.\nPotpuno je nejasno kako su se čak trojica igrača Austrije našla ispred našeg golmana u 62. minutu. Jedan šut je Stojković mogao da odbrani, drugi već nije...\nAli, "orlovi" su znali u kom pravcu lete! Ka pobedi!\nSrbija će 12. novembra gostovati u Velsu i tom utakmicom završiti 2016. godinu. Nažalost, Muslin neće moći da računa na Alkesandra Kolarova koji je dobio drugi žuti karton i moraće da pauzira. Sa druge strane, u tim se vraća Nemanja Matić.\nSRBIJA: Stojković - Ivanović, S. Mitrović, Nastasić - Rukavina (od 90. N. Maksimović), Milivojević, Fejsa, Kolarov - Tadić, Kostić (od 65. Katai), A. Mitrović.\nAUSTRIJA: Ozkan - Klajn, Dragović (od 70. Predl), Hintereger, Vimer - Baumgartlinger (od 58. Ilsanker), Alaba - Arnautović, Junuzović (od 63. Šef), Zabicer - Janko.\nGOTOVO! Bodovi ostaju u Srbiji, Austrija je "pala"!\n89' - Rukavina ide na odmor, na terenu je Maksimović.\n88' - Prilika da rešimo utakmicu je propala. Dušan Tadić je čudo napravio uz levu aut liniju, video slobodnog Rukavinu u kaznenom prostiru na drugoj strani, lepo prebacio loptu do njega, ovaj povratnu prema Gudelju, a vezista Srbije šutira preko prečke.\n- Stadion skandira Arnautoviću "Marko, Srbine". Imao je priliku, ali očajno šutirao...\n80' - Glupost Kolarova i žuti karton. Nećemo ga imati u Velsu!\n77' - Strelac dva gola, Aleksandar Mitrović, izlazi, a ušao je Nemanja Gudelj.\n74' - GOOOOL!\nMajstorija iz snova. Pas Kolarova na ivicu kaznenog prostora prema Dušanu Tadiću, koji se maestralno rešio Vimera i onda razantnim udarcem pogodio! Bravo!!!\n72' - KRIZA! Valjda ćemo izdržati...\n65' - Filip Kostić izlazi, na terenu je Aleksandar Katai.\n64' - Mitrović je propustio drugu priliku za het-trik!\n62' - GOL!\nIz ofsajda, u kojem se našao Arnautović. Strelac je Marko Janko. Potpuno konfuzija u odbrani našeg tima sada je kažnjena, ali iz nedozvoljene pozicije. Stojković je odbranio prvi pokušaj, ali se Janko, jedan od trojice Austrijanaca ispred našeg golmana, lepo snašao.\n59' - Opet se budi Srbija i izvodi drugi korner zaredom.\n55' - STATIVA!\nPokušaj da se Austrijanci uhvate u ofsajdu ne da nije uspeo, već su dvojica igrača u belim dresovima ostala sama ispred Stojkovića, koji je krenuo, pa se vratio. Arnautović je leđima okrenut od gola pokušao glavom i pogodio stativu.\n- Počinje drugo poluvreme, igrači su na terenu, opet.\n45' - NOVA ŠANSA!\nŠteta, u poslednjem minutu prvog dela imali smo šansu i za treći gol. Pogrešila je odbrana Austrije, Filip Kostić je snažno šutirao sa penala, ali je na mestu bio golman gostiju. Šteta. Napad sjajan, odbrana loša!\n41' - Šta je sa našom odbranom?\nArnautović je iz mesta, u koraku, ostavio trojicu srpskih fudbalera iza sebe i opet imao dobru priliku. Ponovo pored gola. Neverovatno kako su "orlovi" ispali, pre svih Rukavina i kapiten Ivanović.\n37' - Žuti za Milivojevića, posle greške Stefana Mitrovića.\n- Srbi u Beču gledaju utakmicu i to izgleda ovako:\nSerbia scores again, chants in Vienna: "Kosovo is the heart of Serbia!" #SRBAUTpic.twitter.com/euJGQGJsHM\n— Lily Lynch (@lilyslynch) October 9, 2016\n- Žuti karton za Tadića. Zaslužio ga je.\n27' - PRILIKA!\n"Pakovanje" Tadića za Mitrovića ovaj put nije prošlo. Jeste dodavanje, uspeo je napadač Srbije i da šutira, ali je Ozkan napustio gol, skratio ugao i odbranio.\n25' - Odbrana nam je loša, baš! Marsel Zabicer je imao "jedan na jedan" sa Stojkoviće, ali naš golman brani i skida zicer.\n23' - GOOOOL!\nOpet Mitrović i opet Tadić! Konačno smo uspeli da prenesemo loptu na polovinu Austrije i odmah novi gol. Luka Milivojević je vukao loptu, odigrao desno ka Tadiću, a onda je usledio još jedan hirurški napad na glavu Mitrovića i sigurna realizacija.\n21' - Po običaju... Raspadamo se na terenu, Austrija je sve opasnija i hitno mora nešto da se menja. Ako ostane ovako, primićemo sigurno još koji gol, jer je upravo Marko Janko imao novu priliku. Srbija ne može da pređe polovinu terena.\n16' - GOL!\nŠteta! Raspala se naša odbrana, razlog - nepoznat! Klajn je gledao kome da odigra, tražio, tražio, a rešenje mu je našao Stefan Mitrović. Defanzivac Srbije presekao je pas prema Janku (bio u ofasajdu) i samo "kao na tacni" posužio Marsela Zabicera.\nSrbija je posle postignutog gola - STALA!\n- Navijači Austrije u Beogradu.\n9' - PRILIKA!\nAli, za Austriju. Sve je lepo uradio Marko Arnautović, izgradio je idealnu poziciju da ugrozi Vladimira Stojkovića, ali je šutirao preko gola. Sreća!\n6' - GOOOOL!\nVeoma lepa kacija Srbije i pogodak! Filip Kostić je "izabcio" Dušana Tadića petom, ovaj video samog Aleksandra Mitrovića kako se ubacuje, uspeo je da doturi loptu do njega, a napadač Njukasla da je smesti u mrežu. Vrlo lepo za odličan početak.\n4' - Antonio Rukavina je sjajno centrirao, a Aleksandar Mitrović u padu pokušao glavom i nije bio precizan. Bilo je to prvo uzbuđenje, a odmah i drugo...\n- Počela j utakmica, napad za Srbiju...\n- Iz početne postane Nastasić, Kolarov i Stefan Mitrović imaju kartone.\n- Zvižuci himni Austrije. Sada se čuje "Bože pravde".\n20.38 - Igrači obe selekcije izlaze na teren. Na tribinama nema puno publike.\n20.27 - "Orlovi"!\nManje od pola sata ostalo je do početka utakmice Srbija - Austrija #SrceNaTeren#FSSrbije#SRBAUTpic.twitter.com/hMiKyNtG2j\n— FSSrbije (@FSSrbije) October 9, 2016\n20.10 - Dragović!\nDragovic za TOTAL SOCCER: 'Obozavam da igram na Marakani jer od malih nogu navijam za Zvezdu. Zauvek cu pamtiti debi protiv Srbije' #orlovipic.twitter.com/rKOqNUmAcG\n— TOTAL SOCCER (@NebojsaSoskanal) October 7, 2016\n19.55 - Lepa vest stiže iz Kardifa za Srbiju i Austriju. Gruzija je uspela da odigra 1:1 sa Velsom. Ostaje da vidimo ko će se večeras više radovati na stadionu "Rajko Mitić".\nGareth Bale’s header cancelled out as Wales suffer World Cup qualification blow against Georgia https://t.co/idKHz8Ia23pic.twitter.com/0l5W38Q5da\n— talkSPORT (@talkSPORT) October 9, 2016\nsrbija orlovi fss muslin\n10.10.2016. / 10:27\n10.10.2016. / 08:43\nJa bio na severu bilo je ekstra. Samo reči hvale\n10.10.2016. / 08:15\noba gola iz ofsajda su nam dali austrijanci


Pol Kuk ima jasan cilj – direktna promocija | Engleski fudbal\nHome Vesti Liga 1 Pol Kuk ima jasan cilj – direktna promocija\nPol Kuk ima jasan cilj – direktna promocija\nIpsvič Taun je početkom nedelje promovisao Pola Kuka u novog menadžera. Traktor Bojsi su se rastali sa Polom Lambertom zbog loših rezultata, koji ipak, nisu bili baš toliko loši, jer je Škot ostavio svom nasledniku ekipu na veoma dobroj poziciji na tabeli. U Ipsviču se sprema promena vlasnika i to je jedan od razloga što je došlo do promene menadžera.\nIpsvič je vezao tri pobede i trenutno su sedmi na tabeli. Poslednju pobedu u utorak, sa tribina je gledao Pol Kuk, a u četvrtak je odradio prvi trening sa timom. Pol Kuk jednom uveo ekipu iz Lige 1 u Čempionšip. To je uradio sa Viganom pre tri godine. Dva puta je uveo ekipu iz Lige 2 u Ligu 1, sa Česterfildom i Portsmutom. U Ligi 1 je takođe igrao i plej-of sa Česterfildom pre nekoliko godina.\nDo kraja sezone Ipsvič ima još 16 utakmica i sasvim dovoljno poena za pokupiti i napasti što bolji plasman. Kuk ima jasan cilj šta želi do kraja sezone.\nNavijači Ipsviča, slično navijačima Sanderlenda i Portsmuta, veruju da ne trebaju biti u ovoj ligi. Cilj mora biti direktna promocija, ukoliko to nije matematički izvodljivo ili je jednostavno teško za nas, onda se moramo zadovoljiti plej-ofom. Želeo sam da ostanem i radim u Čempionšipu, ali kada je pozvao Ipsvič, obavio sam razgovor sa njihovim vlasnikom i shvatio da oni nikako ne žele da provode još vremena u Ligi 1. Ja ne želim da budem u Ligi 1, tako da imamo zajednički cilj.\nIpsvič danas (14.00) gostuje Džilingemu u debiju Pola Kuka na klupi. Pobedom bi mogli, bar na nekoliko sati, da se probiju do petog mesta i da priđu drugom mestu na samo -6.\nPrevious articleDrugi put ove sezone Roteram odlaže utakmice zbog korone\nNext articleNortempton pronašao menadžera do kraja sezone


SUROVA KAZNA ZA KINESKE RADNIKE: Zaposlene tjerali da puze po ulici nakon loših rezultata, ali su ubrzo gorko zažalili zbog toga – Haber.ba\nSUROVA KAZNA ZA KINESKE RADNIKE: Zaposlene tjerali da puze po ulici nakon loših rezultata, ali su ubrzo gorko zažalili zbog toga\nRadnici jedne kompanije za prodaju kozmetike naterani su da puze po ulici u Tengdžouu, u provinciji Šangdong, zato što nisu ispunili zadate ciljeve.\nPredvodio ih je muškarac koji je nosio zastavu kompanije. Oko poniženih radnika prolazila su vozila, a na kraju je policija reagovala i zaustavila ovakvo kažnjavanje.\nJedna od žena je rekla da su među učesnicima ove čudne parade bili i šefovi kompanije, a ne toliko “obični” radnici.\nIako je bilo pojedinaca koji su, očigledno, u ovoj kazni učestvovali dobrovoljno, javnost nije bila zadovoljna, pa je kompanija zatvorena. Da li će nastaviti sa radom, nije za sada poznato.Kurir\nTeme:Kina, puzanje, radnici


L151 - Računarstvo i informatika - Operativni sistemi - Tamara Stojil…\nL151 - Računarstvo i informatika - Operativni sistemi - Tamara Stojiljković - Nataša Stojković\nOperativni sistem- Boban Mihajlovic... by nasaskolatakmicenja 2159 views\nOs ideo by Dejan Stancic 1392 views\nOperativni sistemi by Jovana98 1108 views\nSoftver by stevkica 329 views\nIskljucivanje računara by bbilja 596 views\nParagraf home by Dejan Pejčić 238 views\n1. Operativni sistemi Učenik: Stojiljković Tamara Škola: Aleksinačka gimnazija Predmet: Informatika Profesor: Nataša Stojković 1\n2. Operativni sistem Operativni sistem je softver koji upravlja resursima računara. – Procesorom – Memorijom – Fajl sistemom – Ulaznim i izlaznim uređajima – Mrežnim resursima Poznatiji su Windows, Unix, Linux, Mac OS… 2\n3. Operativni sistem Jezgro operativnog sistema se naziva kernel. Kernel kontroliše resurse (upravlja procesima, memorijom, diskom i pruža pristup drugom hardveru) i pruža usluge koje su vezane za njih drugim aplikacijama. Pored kernela postoji i drugi sistemski softver koji je deo operativnog sistema. Ovaj softver može upravljati fajlovima, pružati grafčki interfejs, služtiti za konfigurisanje sistema... 3\n4. Upravljanje procesima “Istovremeno” izvršavanje više procesa naziva se multi-tasking. Operativni sistem dodeljuje različitim procesima po deo procesorskog vremena za izvršenje njihovih instrukcija. Ovo se naziva time sharing i može biti realizovano na različite načine. 4\n5. Upravljanje memorijom Operativni sistem dodeljuje memoriju procesima i vrši preslikavanje iz virtualnih adresa u fizičke. Adresni prostori različitih procesa su razdvojeni. Virtualna memorija predstavlja korišćenje diska kao proširenja memorije. Značajno povećava količinu raspoložive memorije, ali utiče na brzinu izvršavanja programa. 5\n6. Fajl sistem Fajl sistem predstavlja način organizovanja zapisivanja podataka na disku. Osnovne jedinice su fajlovi koji su organizovani u direktorijume. Realizacija ove strukture varira od sistema do sistema. Poznatiji su FAT, NTFS, ext2, ext3, ReiserFS... 6\n7. Mreža Umreženi računari mogu da koriste neke resurse drugih računara kao svoje. Tipičan primer je korišćenje štampača, skenera, fajlova... Najpoznatiji protokol mrežne komunikacije je TCP/IP. 7\n8. Bezbednost Korisnici imaju različite nivoe privilegija. To utiče i na izvršavanje njihovih programa. Koristi se sistem autorizacije pomoću korisničkih imena i lozinki. 8\n9. Korisnički interfejs Korisnički interfejs operativnog sistema je program koji ostvaruje vezu između korisnika i operativnog sistema. On je nadograđen na operativni sistem i ne predstavlja njegov osnovni deo. Korisnički interfejs može biti – Linijski (teksutalni) – Ekranski (tekstualni ili grafički) 9\n10. Windows Majkrosoft Windows porodica operativnih sistema nastaje kao grafička nadogradnja povrh starog MS DOS operativnog sistema PI SI računara. Današnje verzije se baziraju na jednoj naprednijoj varijanti koja je nazvana Windows NT i ne predstavlja više samo grafičko okruženje već uistinu potpuni operativni sistem. Windows radi na računarima zasnovanim na procesorima firme Intel i njima sličnim. Oznaka za takve procesore je h86 kompatibilni, a najpoznatiji su firme AMD. Postoje ili su postojale varijante koje rade na procesorima DEC Alpha, MIPS i PowerPC. Postoje takođe i varijacije za procesore sa 32 i sa 64 bita. 10\n11.  Danas je Windows najpopularniji operativni sistem, uživajući ogromnu nadmoć na svetskom tržištu stonih računara od preko 90%. Takođe je značajno rasprostranjen i u segmentu malih i srednjih servera u primenama kao što su mrežni serveri ili serveri baza podataka. Danas je Windows najpopularniji operativni sistem, uživajući ogromnu nadmoć na svetskom tržištu stonih računara od preko 90%. Takođe je značajno rasprostranjen i u segmentu malih i srednjih servera u primenama kao što su mrežni serveri ili serveri baza podataka. 11\n12. Linux Linux je operativni sistem nastao početkom 90-ih sa željom da se stvori jednostavan i lako dostupan operativni sistem nalik Unix operativnim sistemima. Ono što karakteriše Linux je njegov kernel, koji razvija njegov tvorac Linus Torvalds, dok prateći softver može da se razlikuje od distribucije do distribucije. Najpoznatije distribucije su Red Hat, Mandrake, SuSe, Slackware... Izvorni kod Linux-a se dobija uz ove distribucije. 12\n13. Linux i slobodni softver Linux predstavlja najbolji primer otvorenog (open source) i slobodnog softvera (free software). Postoji masovni pokret u svetskoj računarskoj zajednici koji se bori za slobodni softver. 13\n14. FSF Free Software Foundation (FSF) propagira 4 korisničke slobode: – Sloboda pokretanja softvera u bilo koje svrhe – Sloboda proučavanja funkcionisanja softvera i njegovog prilagođavanja sopstvenim potrebama. Preduslov je dostupnost izvornog koda. – Sloboda distribuiranja kopija. – Sloboda unapređivanja softvera i objavljivanja ovih unapređenja. Softver se smatra slobodnim ako zadovoljava sve pomenute uslove. 14\n15. Copyleft i GPL Copyleft predstavlja vid zaštite autorskih prava (copyright) koja garantuje sve pomenute slobode korisnicima softvera pod uslovom da kopirani ili izvedeni softver bude distribuiran pod nepromenjenim uslovima. General Public Licence je licenca pod kojom se registruje i distribuira slobodni softver i čiji je cilj očuvanje slobode softvera za razliku od licenci kao što je EULA. 15\n16. GNU GNU’s Not Unix (GNU) projekat pokrenut 1984, predstavlja najznačajniji projekat vezan za slobodni softver. Pokrenut je od strane FSF. Cilj mu je razvoj slobodnog softvera koji može da parira zaštićenom softveru bilo koje namene. Uglavnom se oslanja na operativne sisteme slične Unix- u, a pre svega na Linux. GNU alati predstavljaju osnovni deo Linux distribucija i između ostalog sadrže veliku količinu kvalitetnog programerskog softvera. 16\n17. X Window sistem X Window sistem predstavlja grafički korisnički interfejs za operativne sisteme slične Unix-u. Organizacija koja stoji iza ovog projekta je X.Org Foundation. Potpuno je nezavisan od operativnog sistema, za razlku od npr. Windows-ovog grafičkog okruženja. Dve glavne komponenete sistema su – Server – Window manager 17\n18. X Window sistem X Window Server pruža funkcije niskog nivoa za interakciju sa grafičkim hardverom, pa je stoga zavisan od sistema na kome treba da se izvršava. X Window manager se naslanja na server i pruža grafički interfejs. Pošto se oslanja na server, nema direktne zavisnosti od sistema na kome se izvršava, pa se grafički interfejs može jednostavno menjati promenom window manager-a koji se koristi. 18


23-08-2020 11:01 Srbija Politika\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko (Foto: Jutjub)\n– Rusija ne priznaje Kosovo, jer je proglašenje nezavisnosti bilo jednostrano, posle korišćenja snage, nije bilo u skladu sa međunarodnim pravom i Rezolucijom 1244 SB UN. Razgovori su bili prekinuti. Kao rezultat, Kosovo je kvazidržava, ne obavlja funkcije… Ostaje teritorija sa mnogo problema, ostaje crna rupa, izvor terorizma i zločina. Administracija privremenih institucija nije funkcionalna i efikasna – rekao je Bocan-Harčenko.\n"PROSRBI U CRNOJ GORI ŽELE DA NELEGITIMNO PROGLASE POBEDU I DA JE BRANE TERORIZMOM": Paranoja u vrhu Đukanovićevog režima!\nARHITEKTA HAOSA: Soroš ulaže stotine miliona da sruši Trampa!\nUKRAJINSKI POLITIČAR RAZOTKRIVA OPASNU MANIPULACIJU: Navaljni je u berlinskoj klinici koja stoji iza laži da je Juščenko otrovan!(VIDEO)\nDRAMATIČNE SCENE IZ KALIFORNIJE: Amerikanci ginu, Tramp hitno reagovao, stižu borci i dobrovoljci sa svih strana (VIDEO)


Medicina 01.12.2020. - 16:45h Autor: Stil.kurir.rs\nRecept je zaista delotvoran i pomaže već posle prvog nanošenja, a kada ga redovno koristite dovodi do trajnog oklakšanja i nestanka bolnih senzacija u zglobno - koštanom sistemu.\nzgloboviBol u zglobovimanarodni melem za bol u zglobovimaRuski narodni lekreceptPrirodno lečenje


TV i Video : X96 Air 4/32 64-bit S905X3 4GB DDR4/32GB Android 9.0 KODI 03.10.2020 - ID 26980060 - KupujemProdajem\nTV i Video > Smart TV box > ID oglasa: #26980060 (postavljen: pre 2 nedelje)\nViđeno: 19458 puta\nMODEL za 2020, GARANCIJA, NAJNOVIJI ČIP S905X3 (Jezgro-A55! ), Ultra HD (4K do 75fps)\ncena sa garancijom od 2 godine je 9.000,00 Dinara\n4 jezgra procesor 64-bit Amlogic S905X3 1.90hz 12nm Cortex-A55, GPU MALI G31 Dvalin MP2, 4GB DDR4 RAM, 32GB ROM, Android 9.0, WiFi 2.4/5.0Ghz, Bluetooth 4.1, LAN 1000Mbps, AV, SPDIF, OTA update.\nRAM: 4 GB DDR4 (sertifikovana Branded ETT memorija)


gastritis, ulcerozni kolitis\nporemećaj varenja, nadutost stomaka\nteža zapaljenska stanja\nOznake: čir, gastritis, metabolizam, varenje, želudac\nVITLIN ® sirup doprinosi normalnom funkcionisanju digestivnog trakta. Utiče povoljno na formiranje žuči i funkcionisanje žučne kese, na poboljšanje apetita i na bolje lučenje enzima u digestivnom traktu. Povoljno deluje kod digestivnih problema kao što su dispepsija, nadutost, mučnina i drugi poremećaji varenja. Deluje kao pomoćna terapija kod blage do umerene hiperholesteroloemije (snižava nivo ukupnog i LDL holesterola i uspostavlja bolji odnos LDL i HDL holesterola). Koristi se kod duodenalnih ulcera, diaree i dismenoree. Proizvod ima laksativan efekat i deluje povoljno na sva oboljenja žuči i jetre. Olakšava eliminaciju toksina i štetnih materija iz organizma. Time se ubrzava metabolizam i eliminiše hronični umor. Ispoljava se efekat ispiranja i okrepljivanja organizma, tako da se omogućava jačanje otpornosti i poboljšanje opšteg zdravlja organizma. Zbog ispoljene efikasnosti ovog proizvoda kod otklanjanja štetnih materija iz organizma, često ga kombinujemo sa našim drugim proizvodima i time pojačavamo njihovo dejstvo. Ovaj izuzetan sirup je potpuno prirodan, neškodljiv i bezbedan za upotrebu. VITLIN ® je registrovan u Ministarstvu zdravlja R. Srbije i na tržištu se nalazi od 2004. godine. Stojimo na raspolaganju za sva pitanja. Pozovite nas ili nam pišite, kontakti se nalaze u dnu svake stranice. Preporučuje se kontinuirano uzimanje proizvoda u toku 6 meseci. Vitlin® se, kao dodatak ishrani, koristi uz postojeću terapiju.\nUzimati tri puta dnevno po jednu supenu kašiku, nakon obroka. Može se razmutiti u 100 ml vode i tako popiti. Dijetetski suplement treba konzumirati do postizanja željenog efekta.Vitlin® se, kao dodatak ishrani, koristi uz postojeću terapiju. Preporučujemo da konsultujete svog lekara pre uzimanja ovog proizvoda.\n1 recenzija za Vitlin®\nMarija – 16 januara, 2020\nOvaj suplement je stvarno pomogao radu mojih digestivnih organa.Pre vise godina mi je izvadjena zucna kesa.Od tada sam imala probleme sa „ubrzanim“ digestivnim sistemom zbog cega sam vise puta u toku dana morala da idem u toalet.Od kad uzimam Vitlin moji problemi su zaista se smanjili a ovaj problem mi se resio totalno.


ŠVEDSKI AMBASADOR: Niš je od posebnog značaja za Švedsku i bileteralne kontakte sa Srbijom\nPočetak/Društvo/ŠVEDSKI AMBASADOR: Niš je od posebnog značaja za Švedsku i bileteralne kontakte sa Srbijom\nMiloš Janković10. marta 2021.\nNastavak saradnje na projektu izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda koji je ušao u drugu fazu, uspostavljanje nove saradnje u privredi i podizanje iste na viši nivo nakon pandemije i ponovnog uspostavljanja avio linija između Niša i švedskih gradova Malmea i Stokholma, bile su glavne teme o kojima su razgovarali ambasador Švedske u Srbiji Jan Lundin i gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski.\nSastanku gradonačelnice Niša sa švedskim ambasadorom prisustvovao je i Dušan Radivojević, direktor KLER-a kao i Srđan Mišić, privrednik, švedski državljanin iz Niša.\n„Niš je od značajan za naše bilateralne kontakte sa Srbijom i mi ovde razvijamo vrlo interesantan projekat koji se odnosi na prečišćavanje otpadnih voda. Završena je priprema dokumentacije za tender i zadovoljni smo time kako za sada projekat napreduje“, kazao je ambasador Švedske Jan Lundin.\nOn je dodao da je tokom boravka u Nišu obišao i nekoliko švedskih firmi koje posluju ovde a bave se IT tehnologijom i zaštitom životne sredine.\n„Švedska i Niš su već sada dobro povezani ali biće još veza jer sam ubeđen da će, kada se ponovo otvore avio linije iz Niša za Stokholm i Malme, saradnja da se nastavi i produbi“, kazao je ambasador Jan Lundin.\nGradonačelnica Niša Dragana Sotirovski je tokom razgovora sa gostom iz Švedske istakla da su prvi koraci ka uspešnoj saradnji već napravljeni.\n„Već smo napravili prve korake kada je u pitanju zaštita životne sredine i izgradnje velikog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda koje nas očekuje a koje finansira EU u vrednosti od 60 miliona evra. Otvoreni smo i za svaki drugi oblik saradnje u privredi i jako nam je važno da što više njihovih kompanija posluje kod nas. U Nišu ima državljana Švedske koji se uspešno bave privredom i to može da bude dobar primer za one koji se vraćaju iz Švedske u Srbiju i žele da ulože svoj kapital ovde ali i mogućnost dolaska njihovih kompanija i zapošljavanja naših ljudi“, kazala je Dragana Sotirovski koja je najavila i susret u oktobru kako bi razmenili iskustva sa švedskim kompanijama koje su uspešne.\n„Šveđani su jako zainteresovani za oblast zaštite životne sredine što je od značaja i za nas zbog poglavlja 25 i svim pristupnim koracima do Evropske unije“, kazala je Sotirovski i dodala da je ovo bila prilaka da se potenciraju prednosti Niša za saradnju sa Švedskom u odnosu na druge gradove.\nDušan Radivojević, direktor Kancelarije za lokalni i ekonomski razvoj je dodao da je švedska ambasada značajan partner na projektu otpadnih voda.\n„Zajedno radimo od 2016.godine i mogu da kažem da bez njihove nesebične pomoći grad ne bi bio u stanju da dođe do sledećeg koraka implementacije ovog projekta. Sva tehnička dokumentacija je završena i prvi u nizu međunarodnih tendera objavljen je na sajtu Ministarstva finansija. Radi se o tenderu za nadzor nad izvođenju radova u iznosu od 2 miliona evra“, istako je Radivojević.\nOn je objasnio da je projekat od posebnog značaja za Grad Niš jer se rešava problem prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda. Obuhvata izgradnju centralnog i malih postrojenja za prečišćavanje vode,nedostajaćih kolektora i punpnih stanica.\n„Nadam se da je ovo samo jedan u nizu projekata koji ćemo raditi sa švedskom ambasadom i Agencijom SIDA. Grad je prepoznat kao sposoban da rešava ovako kompleksne projekte, odgovorio je na vreme na sve zadatke koje je švedska ambasada stavila pred nas tako da se nadam uspešnoj sradnji pre svega u domenu zaštite životne sredine i izgradnje infrastrukture kao što je ovaj projekat koji trenutno radimo“, istako je Radivojević.\nSrđan Mićić, Nišlija sa švedskim drževljanstvom je upoznao ambasadora sa prednostima koje privrednici ovde imaju i sa razlozima koji su njega doveli ovde da nastavi svoje poslovanje.\nambasador Švedske Dragana Sotirovski Dušan Radivojević Gradonačelnik Niša KLER postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda\nSedam ambasadora u poseti Nišu\nSOTIROVSKI: Dobili smo izvođača radova. Niš će imati akva park do 2023. godine\nGotovo svi ugostiteljski objekti u Nišu radili do 22h. Samo u jednom kontrolisane kovid propusnice\nT. M. dipl.građ.inž. kaže:\n10. marta 2021. u 22:29\nKolega Radivojević je u našem poslu bio slabo upotrebljiv. Međutim vidim da se lepo snalazi u okruženju apsolutnog neznanja.


Finci: Moramo stvoriti harmoniju suživota u našem Sarajevu - Klix.ba\nFinci: Moramo stvoriti harmoniju suživota u našem Sarajevu\n2.12.2012. u 13:01\nČini se da su se stekli uslovi da Sarajevo krene naprijed. Puno govorimo o našoj prošlosti, možda smo koji put i opsjednuti prošlošću, međutim došlo je vrijeme da gledamo i u budućnost, da gledamo kako dalje, kazao je Jakob Finci u nedjelju na sesiji Kruga 99 o temi "Nužnosti renesanse glavnog grada".\nPo njegovim riječima, ima više načina kako Sarajevo može krenuti dalje. Prvi, najvažniji su ljudi Sarajeva, građani Sarajeva bez obzira da li su u ovome gradu 450 godina, 45 godina ili četiri i po godine.\n"Vrijeme je da se građani Sarajeva ujedine i da padnu zidovi između onih koje zovemo "stare Sarajlije" i "nove Sarajlije", između onih koji su proveli rat u Sarajevu i onih koji su se izmakli od rata, a nakon rata nam se ponovo vratili. Sve to treba koristiti kao što treba koristiti i našu dijasporu koja, mada živi daleko, itekako cijelim srcem boravi idalje u gradu i u BiH", kazao je Finci dodajući da njihova pomoć može dobro da nam dođe.\nIsto tako, dodao je, moramo uvijek imati na umu da je Sarajevo, u najmanju ruku, trosturki glavni grad jer je po našim ustavima Sarajevo je glavni grad države BiH, Federacije BiH i Kantona Sarajevo.\nFinci smatra da "iz svega toga nema nikakve koristi nego samo određene poteškoće".\n"Kad padne veliki snijeg nikad se ne zna koja je ulica gradskog nivoa, koja općinskog, koja kantonalnog, a koju bi trebala da čisti Federacija i onda se uvijek prebacuje odgovornost s jednog na drugog", kazao je današnji uvodničar sesije Kruga 99.\nIstaknuo je da metropola kao što je Sarajevo mora biti i metropola kulture. On je podsjetio na institucije koje dugo postoje u Sarajevu, a kojih se država odriče. "Moramo se boriti za njihovu opstojnost i daljnji razvoj. To, na žalost, nećemo postići time što ćemo zaključati i zakovati vrata tih institucija nego moramo naći načina kako one mogu da opstanu", kazao je Finci novinarima prije početka sesije.\nPo njegovim riječima, umjesto zida između nas, moramo stvoriti harmoniju suživota i zajedničku odgovornost za grad u kojem živimo i koji možemo učiniti boljim nego što je on danas. Upitan u vezi s prijedlogom nekih stranaka da on bude gradonačelnik Sarajeva, Finci je kazao da izbor gradonačelnika zavisi od političkog dogovora političkih stranaka.\n"Ako bude došlo do ustavnih promjena onako kako se one predlažu, od 2016. će građani direktno birati gradonačelnika, kao što biraju i načelnike općina i tada će biti daleko jasnija situacija. A sada ta mogućnost da kao vanstranački kandidat budem gradonačelnik Sarajeva ostaje samo mogućnost i zavisi od dogovora političkih stranaka koje budu participirale u vlasti u Gradskom vijeću", kazao je Finci.


My Corner\t May 21, 2019\t No Comments\nPROBLEM: Već duže vreme me muči jedan problem i više ne znam šta da radim a lista ljudi s kojima mogu da pričam o tome trenutno je prazna pa sam rešila da to podelim s tobom. Dakle, visoka sam 1,66 m i trenutno imam 64 kg. Još od prvog razreda osnovne škole (sada ću da krenem u osmi) bila sam zaista gojazna i pretrpela sam dosta uvreda zbog toga. Aprila ove godine rešila sam da završim to jednom zasvagda i krenula sam da treniram, jela sam samo voće, povrće i meso i uspešno skinula 14 kg i došla do sadašnje težine. Naravno, prezadovoljna sam uspehom, ali htela bih da skinem još koji kilogram jer i sada izgledam debelo. Stižem do dela gde nastaje problem.\nDakle, i tokom dijete nekad sam imala tzv. “cheat meal”, kada bih pojela nešto što inače ne bih smela. To se uvek pretvaralo u neverovatna prejedanja i posle bi me izjedala krivica, ali uvek sam se vraćala na dobar put. Međutim, otkad je krenuo raspust, jedem i kad nisam gladna, uglavnom lubenicu. Celog raspusta se mučim s tim, prežderavam se iz čistog poriva, koji zasigurno nije osnovna potreba ljudskog organizma za proteinima ili energijom, već je verovatno nešto u mom mozgu što misli da ako jedem zdravo, treba da jedem mnogo ne bih li nadoknadila ono što ne jedem. Pored uobičajenog treninga u ovom periodu sam uvela i trčanje, ali posle nekog vremena sam odustala jer imam stalan osećaj iscrpljenosti i umora, a poslednjih dana “cheat meal” je postao mnogo češći nego ranije, valjda zbog nervoze jer se svađam dosta sa roditeljima, nikako ne mogu da pričam s njima ni o čemu, osećam se kao da su mi potpuni stranci… Zaista više ne znam šta da radim. Hoću da skinem još koji kilogram, ali ako se ovo nastavi, ne da neću smršati, nego ću se i ugojiti, a to nikako ne želim jer sam tako naporno radila. Još nešto primećujem kod tih prejedanja, nemam osećaj krivice kao ranije i mislim da i to doprinosi zašto se ne vraćam na pravi put više od četiri-pet dana (na toliko se u poslednje vreme dana to dešava), a pre se događalo jednom u nedelju i po-dve, čak i duže. Šta nije u redu sa mnom?\nSAVET: Potrebno je određeno vreme da se nove navike učvrste. Iz pisma se vidi koliko ti je pisanje pomoglo da središ misli. Odlično si zapazila postojanje različitih razloga zbog kojih se prejedamo. Neki su lepi – posebno volimo određenu vrstu hrane, a neki nisu dobri – npr. loše se osećamo a onda jedemo kako ne bismo mislili na svađu koju smo imali sa drugaricom ili roditeljima. Možda će ti biti od pomoći pisanje o tome šta ti daje snagu da izdržiš i ne jedeš onda kada ne treba. Možeš da dopunjuješ listu kada god osetiš povećanu potrebu za jelom. Takođe, možeš i da odrediš dan u nedelji (npr. sreda) kada je dozvoljen “cheat meal”. Tada napravi ili kupi manju količinu omiljene hrane, kako te veće količine ne bi mamile. Ako za nekoliko meseci uvidiš da su prejedanja i krivica češći nego ranije, javi nam se opet. Tu smo da pronađemo još neko rešenje.


NEODOLJIVO MEKANI SALČIĆI RECEPT POGLEDAJTE NA: – Recept za sve\nNEODOLJIVO MEKANI SALČIĆI RECEPT POGLEDAJTE NA:\nDecember 26, 2018 misa an Uncategorized 0\n1 kg namensko brasno Tip 400 meko- mutmel*\n30 gr svez kvasac\n4 kom zumanci\n2 sup.kasike secera\n1/2 kaf.kasike soli\n1 kaf.kasicica strugane kore od limuna\n500 gr samleveno salo*\n1 tegla Džema marelica Podravka\nOd navedenih sastojaka uzeti oko 100 gr mleka , jednu kafenu kasicicu secera, kasiku brasna, kvasac pa izmesajte i ostavite na toplom mestu da kvasac nadodje. Testo zamesite od kvasca i ostalih sastojaka tako da bude dosta meko ali da se ne lepi za podlogu. Ostavite ga da kisne dok se ne udupla. Za to vreme vi pripremite salo.\nSalo sa jedne strane ima jaku providnu opnu koju morate obavezno skinuti i tek onda samo jedanput samleti salo.\nTesto prebacite na radnu povrsinu i odradite sve kao na slikama u kolazu. Testo se premazuje i preklapa 3 puta uvek na isti nacin. Svaki put ga ostavite da odmori 15-20 minuta i naraste a zatim ga ponovo razvaljajte i premazite mlevenim salom.\nCetvrti put ga razvaljajte i secite na trake i komade zeljene velicine i filujte sa dzemom po vasem ukusu.\nNapunjene salcice redjati na pleh sa pek papirom, sa razmakom od 2 cm jer ce salcici prilikom pecenja jos narasti.\nPeci ih u predhodno zagrejanoj rerni na 200 c otprilike 15-20 minuta, ili dok ne porumene.\nSluziti ih tople a ja sve koji se ne pojedu odmah zaledim i po potrebi vadim iz zamrzivaca i pravo u rernu da ih odledim i ugrejem, budu kao da su tek peceni. Mogu se zalediti i nepeceni ali se onda peku kao i gotovo lisnato testo.\nDA BI VAM SVAKA PITA BILA KAO ONE IZ NAJBOLJIH RESTORANA, KORISTITE OVU MALU TAJNU: PRELIV ZA PITE\nOctober 21, 2020 misa an 0\nSami ćete se uveriti koja je ovo čarolija od preliva Sastojci 7 kašika brašna 1 suvi kvasac 2 šolje mleka 1 šolja ulja so […]\nSastojci Biskvit 11 bjelanjaka 11 žlica šećera 3 žlice krušnih mrvica 20 dkg mljevenih oraha 1 vanilin šećer 1 prašak za pecivo Premaz za biskvit […]\nPotrebno je: 5 dcl mleka 1 kašičica šećera 1 kašika suvog kvasca 1 jaje 6 kašika ulja 2 kašičice soli 850 gr brašna Za […]\nPredivni sitni kolačIćI sa grisom gotovi dok skuhate kafu Recept:\nOvakve još uvijek niste probali: Punjene hurmašice koje se tope u ustima PROČITAJ RECEPT NA:


Crnogorski premijer o crkvenoj imovini | N1 BA\n22.06.2019. |15:56 |\nOn je na opštinskoj konferenciji Demokratske partije socijalista u Kolašinu rekao da je Crna Gora od Venecijanske komisije Savjeta Evrope, kroz mišljenje o prijedlogu zakona o tome, dobila "potvrdu slobode, nezvisnosti i demokratskog potencijala".\n"Državi je Ustavom dato pravo da uređuje sva društvena pitanja - ne na nečiju štetu, nego u interesu svakog građanina i njegovih prava i sloboda. Tako će biti i sa ovim zakonom. Mi nećemo uređivati ko će i kada ići u crkve i manastire, ali one pripadaju narodu, odnosno državi Crnoj Gori, i to niko ne može osporavati", poručio je Marković.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da bi i Srbija i Crna Gora trebalo da pokušaju da smire međusobnu napetost.\nVučić je novinarima u Minsku rekao da se u Crnoj Gori "vodi kampanja protiv Srbije i Srba", a u Srbiji "obrnuta kampanja", te da bi volio kada bi bilo moguće da "stanu i jedni i drugi".\nVenecijanska komisija je na plenarnoj sjednici u Veneciji, kako je objavila crnogorska vlada, usvojila pozitivno mišljenje na Prijedlog zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica, konstatujući da predloženi zakonski tekst "donosi značajne pozitivne promjene postojećeg zastarjelog zakonodavstva".\nS druge strane, Mitropolija crnogorsko-primorska SPC je ocijenila da je saopštenje Vlade "običan spin" i da ključna odredba koja se odnosi na imovinu nije dobila pozitivno mišljenje Venecijanske komisije.\nPrijedlog zakona o slobodi vjeroispovijesti koji je usvojila crnogorska vlada predviđa da sve vjerske zajednice, među kojima je i Srpska pravoslavna crkva, moraju dokazati da su prije 1918. bile vlasnice crkvene imovine, inače će im biti oduzeta.\nVenecijanska komisija će mišljenje o tom propisu objaviti tek u ponedjeljak, 24. juna, na svom sajtu.\nCrna Gora duško marković srpska pravoslavna crkva Aleksandar Vučić\nkoja glupost, odkada crkve, dzamije itd pripadaju drzavi? a drzava pripada miiilu?!\nAko crkve pripadaju drzavi, onda i drzava pripada crkvama, iako je totalno konfuzno, na Balkanu.\nsekularna država znači da su crkva i država odvojene jer nakad su bile isto crkva-država tj kraljevina.. kraljevine ili monarhije su imale crkvu kao državni aparat.. danas nije tako.. kontaš? crkca pripada vjernicima te države al samo vjernicima.. koji mogu biti iz druge države i obavljaju obrede razne vjerske... nema to veze sa politikom a ako ima onda ne treba da ima.. treba crkvu oporezovati


pečenje - Sol i Papar\nPraznička pogača s kruškama\nBalkanska pogača – kao posebno dobar, svečani kruh, kojem možemo dodavati različite namirnice, zavisno od potreba. Ova je sa kruškama, idealna za svečane stolove pune različitih narezaka, sireva, pašteta, pečenja… Ovom tradicionalnom receptu – odličnom za dodavanje sireva, šunki ili pršuta, dodala sam sočne kruške, namirisane sa vrlo malo iglica ružmarina. Vrijeme ... Read More\n1. rujna 2019augusta fabijanic


Mirko Kovač Archives – Analiziraj.ba\nMi živimo u predčitalačkom društvu i to nas fatalno obilježava, tvrdi poznati franjevac i jedan od najvažnijih savremenih autora Bosne i Hercegovine\nFELJTON: Kratka istorija jugoslovenskih književnih polemika (4)\nKo je htio spaliti Kiša?\nIZDVAJAMO U tekstu Izgon Kiša i druge svinjarije, jednoj od najljepših polemičkih prijateljskih posveta, Mirko Kovač razvija u tom tonu genealogiju cijelog slučaja, pišući da je Kiš u Grobnici prorekao svoju sudbinu, poistovjećujući ga čak i s Borisom Davidovičem koji se ne smije predati pasjim sinovima. Kovač zaključuje da je Kiš pisac kojem je nametnuto da podnosi, dok se sprema njegovo književno smaknuće, u organizaciji alijanse AUTORITET – DRŽAVA – ORGANIZACIJA, a same napade tumači i kao rezultat nacionalističke zavjere jednog društvanca. I Krivokapićeva hrestomatija postavlja u naslovu u tom smislu simptomatično pitanje: Treba li spaliti Kiša?


KORTIKOSTEROIDI - Beklometazon, Betametazon, Mometazon-furoat, Prednizon, Triamcinolon, Hidrokortizon | LEKOVI, LEKOVITO BILJE, LECENJE, SIMPTOMI\nKORTIKOSTEROIDI - Beklometazon, Betametazon, Mometazon-furoat, Prednizon, Triamcinolon, Hidrokortizon\nPojam kortikosteroidi se odnosi na prirodne hormone koje proizvode nadbubrežne žlezde, kao i veštački proizvedene oblike tih hormona. Kortikosteroidi su snažni lekovi koji se propisuju kod brojnih bolesti različite težine, od kožnog osipa do multiple skleroze. Pošto deluju na skoro sve delove organizma, ovi lekovi se moraju oprezno koristiti. Kortikosteroidni lekovi su dostupni kao lokalne kreme, nazalni inhalatori i sprejevi, plućni inhalatori i sprejevi i u oralnom obliku (tablete, sirup i rastvori). Više informacija ćete naći pod pojedinačnim stavkam navedenih generičkih lekova.\nNa recept : Beklometazon, betametazon, mometazon-furoat, prednizon, triamcinolon.\nBez recepta : hidrokortizon.\nkožni poremećaji, za simptomatsko ublažavanje osipa, zapaljenja, svraba, lečenje psorijaze, ekcema, opekotina od sunca i drugih kožnih oboljenja\nnazalna zapaljenja (sezonska i hronična) uključujući polensku groznicu (alergijski rinitis) i nealergijsko zapaljenje nosnih kanala (beklometazon i triamcinolon)\nrespiratorna oboljenja kao što su teška astma, reumatska oboljenja, ulcerativni kolitis, Kronova bolest\nsvrab i zapaljenje povezani sa gljivičnim infekcijama, svrabom u preponama i infekcijama kandidom\nLokalni kortikosteroidi : blagi i prolazni kožni ospi, peckanje, nadraženost, suva koža, crvenilo, svrab ili stvaranje krastica. Drugi kortikosteroidi : nadraženost želuca, pojačan ili slabiji apetit, nemir, omamljenost, sanjivost, promena boje kože, neuobičajen rast malja na licu ili telu.\nBol u oku, gubitak vida ili zamagljen vid, bol ili peckanje u želucu, crne katranaste stolice, teški neprolazni kožni osipi i peckanje, svrab ili bol u koži, plikovi, akne ili druge kožne tegobe, mučnina ili povraćanje, visok krvni pritisak, oticanje stopala ili nogu, nagao gubitak telesne težine, zadržavanje tečnosti (edem), modrice nepoznatog uzroka, nepravilnosti menstrualnog ciklusa, dugotrajno zapaljenje grla, povišena temperatura, prehlada ili drugi znakovi infekcije.\nLokalne kortikosteroide treba oprezno koristiti ako postoji alergija na druge kortikosteroide, ako je koža na mestu primene leka tanka ili inficirana, ako je pacijent bolovao od katarakte, glaukoma, dijabetesa ili tuberkuloze.\nPosle dugotrajne primene, lokalne kortikosteroidne kreme, sprejevi za nos i usta ili inhalatori mogu da resorbuju u organizam. Treba obavestiti lekara o uzimanju drugih lekova i pratiti značajna neželjena dejstva eventualnih međudejstava lekova.\nTreba raspraviti sa lekarom rizike i koristi od lečenja ovim lekovima u slučaju ranijih ili sadašnjih bolesti :HIV infekcije, hipertenzije, ulceroznog kolitisa, dijabetesa, divertikulisa, gastritisa ili peptičkog ulkusa, nedavno preležanih ovčijih boginja ili ospica, kandidijaze ili drugih gljivičnih infekcija, glaukoma, herpes simpleksa, bolesti jetre ili bubrega, mijastenije gravis, osteoporoze, anastomoza, lupusa, tuberkuloze, skorašnjih crevnih tegoba ili infekcija kao što su prehlada ili grip.\nJedno od delovanja kortikosteroida je supresija imunog sistema i zbog toga je povećana podložnost oportunističkim infekcijama. Kortikosteroidi takođe mogu prikriti simptome infekcije koja se razvija tokom uzimanja ovih lekova, pošto simptomi nisu vidljivi, infekcija može da se pogorša.\nDugotrajna primena kortikosteroida u toku trudnoće može da izazove urođene mane. Trudnice i dojilje treba da izbegavaju ove lekove.\nDugotrajna primena povećava opasnost od osteoporoze, katarakte, glaukoma, Kušingovog sindroma i šećerne bolesti.\nProverite sa lekarom pre prekida uptrebe ovih lekova. Možda će biti potrebno postepeno smanjivanje doze kako bi se izbegle štetne posledice.\nMoguća međudejstva vidi pod Prednizon.


OD JUČER NA SNAZI Vlast “prevarila” uposlene u institucijama BiH: Odluka o višim plaćama je tu, ali… - Visokoin.com\nOD JUČER NA SNAZI Vlast “prevarila” uposlene u institucijama BiH: Odluka o višim plaćama je tu, ali…\nIako su povećali osnovicu za plaće sa 475 na 535 KM, uposlenima do daljnjeg nema povećanja plaća i to zbog jedne prepreke\nOdluka o povećanju osnovice za obračun plaće uposlenika u institucijama BiH za 2022. godinu, koju je nedavno donijelo Vijeće ministara BiH, jučer je stupila snagu objavom u Službenom listu BiH.\nInače, riječ je o odluci kojom se osnovica za obračun plaća povećava sa 475,69 KM na čak 535 KM, koliko je iznosila još 2009. godine.\nMeđutim, od samog povećanja plaća zaposlenima u bh. institucijama za sada neće biti ništa zbog jednog “vraga” u detaljima. A on se krije u članu 4 odluke:\n– Ova Odluka stupa na snagu danom donošenja i objavljuje se u “Službenom glasniku BiH”, a primjenjivat će se od narednog mjeseca od dana usvajanja budžeta za 2022. godinu.\nDakle, Vijeće ministara BiH zbog političkih blokada i potkusurivanja već drugu godinu ne usvaja državni budžet, a institucije BiH se finansiraju putem odluka o privremenom finansiranju.\nSvjesni činjenice da se donošenje budžeta na državnom nivou zbog opstrukcija iz RS-a pretvorilo u prvorazredno političko pitanje vlastodršci su upravo zbog toga u odluci kao preduslov za isplatu plaća s višom osnovicom postavili usvajanje budžeta.\nA njega njema ni današnjoj sjednici Vijeća ministara. Kada će ga biti niko još ne zna. Od donošenja budžeta, također, ovisi i raspisivanje predstojećih Općih izbora u oktobru.\nCentralna izborna BiH uputila je u ponedjeljak Prijedlog odluke kojom se od Vijeća ministara BiH traži da osiguraju sredstva za organizaciju ovogodišnjih Općih izbora. Prijedlog te odluke, međutim, nije na predloženom dnevnom redu sjednice Vijeća ministara BiH.


Prirodni biljni preparati i čajevi – MaxiVita\nMaxiVita d.o.o. je bosansko-hercegovačka kompanija osnovana 2013. godine u Gradačcu. Kao mlada kompanija MaxiVita je u jako kratkom roku uspjela etablirati svoje ime širom Bosne i Hercegovine kao i regije kroz bogatu paletu više od 220 različitih biljnih proizvoda.\nPozadinska ideja i vodilja MaxiVite je stvaranje prirodnih i kvalitetnih proizvoda iz domaćih biljaka, koje potiču iz kontrolisanih poljoprivrednih uvjeta. Naše biljke rastu na osunčanim mjestima širom Bosne i Hercegovine dajući raznolikost MaxiVita proizvodima. Izbjegavanjem umjetnih boja, mirisa kao i konzervansa trudimo se zadržati kvalitet i sigurnost naših proizvoda.\nMaxiVitina misija je ponuditi našim kupcima visokokvalitetan proizvod kao i savjet kako se okrenuti zdravijem načinu života uz korištenje prirodnih biljnih preparata.\nZahvaljujući višegodišnjem iskustvu naših tehnologa i farmaceuta kao i savremenom tehnologijom MaxiVita je je do danas jedini proizvođač u ovoj regiji koji proizvodi biljne kao i terapeutske čajeve u biokompatibilnoj piramida filter vrećici. Ovaj savremeni način pakovanja omogućava korištenje krupnih djelova biljaka kao i postizanje maksimalne ekstrakcije svih zdravih komponenti direktno u Vašu šoljicu čaja.\nPored čajeva naša firma se također bavi preradom različitih biljnih ekstrakata u kozmetičke i dijetetske proizvode za njegu i zdravlje kože i tijela.\nMaxiVita svim svojim kupcima želi pružiti mali dio prirode svaki dan. Jutrom dok se bude uz jedan od naših čajeva ili u večernjim satima dok se opuštaju uz pomoć naših proizvoda za njegu kože i tijela.\nŽelimo da MaxiVita bude vaša sunčana pratilja tokom cijeloga dana.


Ekonomski izveštaj – novembar 2021. - Raiffeisen banka a.d. Beograd\nRast inflacije na većini tržišta podstakao centralne banke da krenu sa povećanjem ključnih kamatnih stopa\nReferentna kamatna stopa NBS nepromenjena, ali repo stopa raste\nCene hrane i energije pogurale rast inflacije na 6,6% Izvoz nastavlja rast, ali prerađivački sektor u padu u septembru\nGlobalna ekonomija (naročito razvijena tržišta) je na putu oporavka nakon dubokog pada izazvanog korona virusom, što je praćeno ubrzanim rastom cena, tako da je stopa inflacije u septembru u 38 zemalja OECD u proseku iznosila 4,7%, a u EU bila je tek neznatno niža od 4,6%. Iako rastu inflacije u poslednje vreme najviše doprinosi snažan rast cena energenata, postoje i drugi faktori koji pokreću rast cena (uska grla snabdevanju sirovinama kao i na tržištu rada) što se reflektuje kroz rast bazne stope inflacije, koja je u proseku u OECD-u porasla na 3%, što je najviši nivo u poslednjih 20 godina, a što ukazuje da neće doći do brzog popuštanja inflacije. Kao odgovor na ovu situaciju, centralne banke su krenule sa povećanjem referentnih kamatnih stopa, ali i uvođenjem drugih mera da smire rast inflacije.\nFED je smanjio svoj program kupovine obveznica za 15 milijardi dolara u novembru i decembru (trenutna kupovina iznosi 120 milijardi dolara mesečno) sa očekivanim daljim postepenim smanjenjem kupovine od naredne godine i planom da se prekine program kupovine obveznica sredinom 2022. godine, podržano značajnim napretkom na tržištu rada. Centralna banka Engleske je, za sada, odustala od povećanja kamatnih stopa, međutim očekuje se povećanje stope u narednih nekoliko meseci kako bi se inflacija vratila na cilj. Centralna banka Australije odustala je od ciljanog prinosa od 10 baznih poena za trogodišnje državne obveznice i dozvolila da prinos poraste znatno iznad toga. Pored toga, Poljska narodna banka je podigla svoju ključnu kamatnu stopu za 75 baznih poena na 1,25%, što je već drugo povećanje stope nakon povećanja od 40 baznih poena u oktobru, a Češka narodna banka je objavila povećanje stope za 125 baznih poena, što je najveće povećanje ove stope u poslednje 24 godine.\nZa sada jedino nema reakcije ECB-a, a predsednica ECB je potvrdila da je povećanje kamatne stope u narednoj godini veoma malo verovatno i da će se razmatrati samo ako se očekuje da će stopa inflacije biti od 2% (ili više) u njihovim projekcijama “znatno pre kraja horizonta projekcije” i da se pretpostavlja da će tako biti trajno. Pored toga, bazna inflacija mora barem da ojača i da se kreće ka 2% da bi se donela odluka o povećanju kamatne stope. Ovi preduslovi trenutno nisu ispunjeni.\nBez promene referentne kamatne stope, ali nastavak pooštravanja monetarnih uslova, Vlada donela prve mere u cilju stabilizacije cena hrane\nZa razliku od mnogih centralnih banaka CIE, NBS ostaje pri odluci da zadrži referentnu kamatnu stopu na 1%, ali nastavlja sa pooštravanjem monetarnih uslova kroz povećanje repo stope na reverzne repo aukcije i povlačenje viška likvidnosti iz bankarskog sektora. Naime, NBS je od početka oktobra prestala da organizuje aukcije repo otkupa hartija od vrednosti preko kojih je bankarskom sektoru obezbeđivala dinarsku likvidnost.\nDalje, NBS je počela da povećava prosečnu ponderisanu stopu na aukcijama repo prodaje hartija od vrednosti. Repo stopa je porasla sa 0,11% (početkom oktobra) na 0,28% na poslednjoj aukciji. NBS je ponovo potvrdila svoju procenu tranzitornog povećanja inflacije koja je delom uzrokovana spoljnim faktorima (cene energenata), ali više lokalnim faktorima (suša koja je uticala na smanjenje prinosa voća i povrća). Dalje, NBS se oseća sigurno, pošto je bazna inflacija (ukupna inflacija isključujući nestabilne cene energenata i hrane), stabilna i dalje u okviru cilja inflacije (3% +/- 1,5pp), što je delimično podržano stabilnim kursom. NBS očekuje da će inflacija početi da usporava dinamiku rasta od drugog kvartala 2022, dok će se sredinom 2022. vratiti na ciljnu inflaciju, pa čak i pomeriti u donji deo raspona do kraja 2022.\nIpak, ako se neki rizici materijalizuju i inflacija ostane iznad gornjeg ranga ciljane inflacije duže vreme, NBS je najavila da će blagovremeno reagovati svim raspoloživim instrumentima. Što se tiče makroekonomskog sentimenta, NBS je zadovoljna razvojem, jer je BDP (prema fleš proceni) u trećem kvartalu porastao za 7,4% godišnje. Institucija sada očekuje da će se rast BDP-a kretati između 6,5%-7% ove godine, uz podršku lične potrošnje, investicija i izvoza, dok će u srednjem roku ostvariti rast od 4%- 5%. Ocenjujemo da će NBS u narednom periodu nastaviti da drži referentnu kamatnu stopu na 1%, jer je ključni cilj NBS i Vlade visoka stopa rasta BDP-a i zapošljavanja. Očigledno bez novih Vladinih podsticaja za privredu, niski troškovi finansiranja su instrument za postizanje ovog cilja.\nNaravno, NBS će učiniti sve da obezbedi cenovnu i finansijsku stabilnost i neće ugroziti ovaj cilj, zato je počela da koristi i druge monetarne instrumente. Međutim, kako je inflacija u našoj zemlji generisana sa strane ponude tj. troškova proizvodnje, smatramo da monetarne mere mogu imati umeren uticaj na inflaciju, dok bi mere Vlade imale veći efekat. Vlada je već donela odluku o ograničenju maksimalne maloprodajne cene hleba od brašna tipa 500 na 46 dinara, što je prvi korak u smeru smanjenja inflatornih pritisaka.\nDalje, Vlada je potvrdila da će u slučaju poremećaja na tržištu, posebno kada su u pitanju cene pšenice, obezbediti dodatnu intervenciju iz Republičkih robnih rezervi kako bi cena ostala stabilna. Mi očekujemo i dodatne mere Vlade u oblasti administrativnih cena drugih roba, robne intervencije i možda korekcija poreza kod deficitarne robe. Umeren pritisak na dinarsku likvidnost i blago povećana inflatorna očekivanja, podržali su prilično umeren rast BELIBOR-a. Veći rast je primetan kod dinarskih prinosa, vođen očekivanjima investitora o višoj inflacionoj premiji.\nNasuprot trendu depresijacije u CIE, dinar je ostao stabilan u odnosu na evro uprkos rastućoj inflaciji i umerenim odlivom kapitala usred sve većih očekivanja da FED i ECB možda i ranije povećaju kamatne stope. Skoro trogodišnji rekord stabilnosti dinara u odnosu na evro može se pripisati visokim deviznim prilivima (strane direktne investicije, doznake, izvoz) i oživljenom kreditiranju. Devizne intervencije NBS su ove godine čak i pale (1,1 milijardi evra za 9 meseci) u odnosu na 1,6 milijardi evra u istom periodu 2020. Pored deviznih priliva, važan faktor koji doprinosi stabilnosti valute je posvećenost NBS očuvanju stabilnosti dinara s obzirom na visok stepen evroizacije privrede, ali i devizne rezerve koje su dostigle najviši istorijski nivo od 16,3 milijardi evra.\nRast cena hrane i energije pogurao inflaciju na 6,6% u oktobru dok centralne banke u regionu CIE nastavljaju sa povećanjima kamatnih stopa\nInflacija je porasla za 0,9% mesečno nakon 0,8% u septembru usled rasta cena odeće (+1,6% mesečno) i transporta (+1,8% mesečno), dok su cene hrane i bezalkoholnih pića smirile tempo rasta (+1,3% mesečno) nakon 2,3% mesec na mesec u septembru. Glavni krivac za dinamiku na godišnjem nivou (+6,6% godina na godinu) bile su cene hrane i bezalkoholnih pića (+9,8% godina na godinu) čiji je doprinos potrošačkoj korpi visok (31,4%).\nDalje, stanovanje, voda, struja, gas i druga goriva su zabeležili značajan rast (+6,5% godina na godinu) uglavnom zbog rasta cena energije i, konačno, cena transporta (+11,7% godina na godinu). Dakle, inflaciju podstiču lokalni faktori, odnosno suša koja je prouzrokovala manji prinos povrća i voća, cene ulja i cene mesa. Smatramo da će cene hrane imati inflatorni uticaj u narednih godinu dana, podržane smanjem robnim rezervama izazvanim sušom i spoljnim faktorima (nastavak rasta cena hrane na svetskim tržištima, smanjena ponuda pojedinih primarnih prehrambenih proizvoda zbog teških vremenskih uslova širom sveta, zajedno sa povećanom potražnjom nakon ukidanja restrikcija kretanja, kao i kašnjenja u transportu). Dalje, energetska kriza će takođe nastaviti da ima inflatorni uticaj i u narednim mesecima, ali samo u pogledu cena nafte, s obzirom da je cena gasa ranije dogovorena, pa nema cenovnog pritiska.\nRegionalne kolege su pod pritiskom da ispune očekivanja o povećanju kamatnih stopa, kako bi sprečili ne samo dalji rast inflacije, već i slabljenje valuta. Centralne banke u CIE mahom podižu kamatne stope, gde se Češka centralna banka naročito izdvaja po visini povećanja referentne kamatne stope (+125 baznih poena) u novembru na 2.75%, a za 250 baznih poena od kako je krenula promena pravca monetarne politike u avgustu. Inflacija je u Češkoj bila iznad cilja i pre pandemije, a na inflaciju utiče pregrevanje tržišta rada, povećanje inflatornih očekivanja, veće cene energije i nekretnina, ali i prelivanje depresijacije valute na inflaciju.\nCentralna banka Rumunije je povećala ključnu stopu za 25 baznih poena (na 1,75%), ali se očekuju nova povećanja ove stope jer su prognoze da će inflacija rasti dalje. Inflatorni pritisci iz oktobra (7.94%) bili su podstaknuti velikim negativnim šokovima ponude koji su van okvira monetarne politike jer su bili uzrokovani skokom cena prirodnog gasa i skokom cena goriva.\nNarodna banka Poljske je nakon prvog i iznenađujućeg povećanja od 40 baznih poena u oktobru, povećala stopu u novembru za 75 baznih poena sa očekivanjima da promene stope više neće biti ove godine do očekivanja da će povećanje ići do 100 baznih poena. Uporno slaba mađarska forinta u odnosu na evro i efekat prelivanja slabljenja valute na inflaciju uzimaju svoj danak sa inflacijom od 6,5% godina na godinu u oktobru u Mađarskoj, naravno, i cene gasa su imale svoj doprinos ovom rastu. Pored mere NB Mađarske (povećanje kamatne stope), Vlada je odlučila da ograniči cene gasa od 15. novembra najavljeno za period od tri meseca, a moguće i duže, sa ciljem da ublaži trenutno brz rast inflacije.\nRast industrijske proizvodnje podržan sektorom rudarstva međutim prerađivački sektor u negativnoj zoni i pored početka nove poslovne sezone\nZavršetak sezone godišnjih odmora, početak nove poslovne sezone, kao i početak energetske krize na globalnom tržištu, rezultirali su rastom industrijske proizvodnje od 1,4% gng u septembru posle rasta od 0,1% gng u avgustu. Međutim, oporavku rasta ovog indikatora najviše je doprineo sektor rudarstva (+51,8% gng). Sa druge strane, proizvodnja električne energije je i dalje bila u negativnoj teritoriji (-7,1%) posle pada od 6,2% gng u avgustu.\nDalje, prerađivački sektor je pao za 1,5% gng, što je prva negativna stopa rasta za ovaj sektor ove godine, ali i prvi put od 2014. godine, da ovaj sektor ostvari negativnu stopu rasta u septembru. Samo 11 (od ukupno 24 sektora) je bilo u pozitivnoj teritoriji, posle osam u avgustu. Ipak, neki sektori su ostvarili značajan rast proizvodnje, a to su: proizvodnja duvana, kože, koksa i derivata nafte, osnovnih farmaceutskih proizvoda, baznih metala i proizvodnje mašina. Sa druge strane, takav trend kod prerađivačkog sektora sada je prisutan i kod naših ključnih spoljnotrgovinskih partnera u EU.\nMogući razlozi pada prerađivačkog sektora na početku nove poslovne sezone: 1. moguće je da se zastoji u lancima snabdevanja na globalnim tržištima u nekoj meri prelivaju i na domaće tržište, 2. treći paket mera podrške privredi za sprečavanje negativnih posledica širenja zdravstvene krize na privredu u najvećoj meri je potrošen, 3. novi talas širenja novog soja korona virusa rezultirao je brzim rastom broja novozaraženih, pa samim time i smanjenim brojem radno sposobnog stanovništva i 4. rast troškova proizvodnje (rast cene energenata na globalnim tržištima u manjoj meri, a rast cena ostalih inputa na domaćem tržištu u većoj meri).\nSa druge strane, rast industrije od početka godine iznosio je čak 7,3% gng (sept. ’20: -0,2%) kao rezultat oporavka globalne ekonomije ove godine i rasta izvozne tražnje. Prema fleš proceni RZZS, BDP (u realnom iznosu) porastao je za čak 7,4% gng u K3, posle rasta od 13,7% u K2 (koji je delomično bio podstaknut efektom baze), najverovatnije kao rezultat rasta lične potrošnje i investicija. Usporavanje rasta industrijske proizvodnje i pad nivoa zaliha u prerađivačkom sektoru, nisu uticali negativno na izvoz. Visoka spoljna tražnja i rast cena hrane i metala na globalnim tržištima, rezultirala je time da izvoz ostvari izuzetan rast (+28,1%), nakon ostvarenog rasta od 28,5% u avgustu, a vrednost izvoza iznosila je 15,6 mlrd evra.\nUvoz je nastavio rast i u septembru (+23,4%), nakon rasta od 23,9% u julu, i dostigao vrednost od 20,4 mlrd evra. Kao rezultat snažnog rasta uvoza, deficit spoljne trgovine porastao je za 10,3% godišnje, dok je pokrivenost uvoza izvozom porasla na 76,6% u poređenju sa 73,9% u septembru 2020. godine. U periodu januar-septembar, ostvaren je rast uvoza od 3,9 mlrd evra (9m/2020: – 0,9 mlrd evra). Najveći rast uvoza ostvaren je kod obojenih metala, gvožđa, čelika, drugih metala, električnih mašina i aparata, te drumskih vozila, hemijskih proizvoda i uvoza nafte (delimično usled rasta cena nafte na globalnim tržištima). U periodu jan-sept, ostvaren je rast izvoza od 3,4 mlrd evra (9m/2020:-0,79 mlrd evra), a najveći rast izvoza u prvih devet meseci ostvaren je kod izvoza žitarica i proizvoda od žitarica, voća i povrća, metalnih ruda i otpada metala, hemijskih proizvoda (eterična ulja, plastika u primarnoj i ostalim formama), obojenih metala, gvožđa i čelika, proizvoda od kaučuka i električnih mašina, aparata i uređaja.\nPromet u trgovini na malo u septembru usporio je rast (+4,3% gng) u poređenju sa 10,7% u avgustu, što može da korespondira sa činjenicom da su isplaćene sve zarade u okviru Vladinog programa podrške privredi. Sva tri segmenta su usporila dinamiku rasta u odnosu na avgust, a u najvećoj meri segment potrošnje hrane, pića i duvana (+3,2%), potom potrošnja neprehrambenih proizvoda (+5,0%), ali i potrošnja motornih goriva (+5,2%) koja beleži najniže stope rasta i pored početka nove poslovne sezone, moguće kao posledica ovogodišnjeg rasta cena goriva i širenja novog talasa virusa.\nManji deficit nekonsolidovanog budžeta u septembru podstaknut padom rashoda budžeta\nDeficit nekonsolidovanog budžeta u avgustu mesecu (-35,9 mlrd dinara) smanjen je u septembru na 22,1 mlrd dinara usled pada rashoda budžeta (-3,8% mesečno), a istovremenog rasta budžetskih prihoda (+3,4%). Međutim, rast prihoda bio je najviše generisan rastom neporeskih prihoda, dok su poreski prihodi zabeležili izuzetno skroman rast za septembar u poređenju sa prethodnim godinama, što negde korespondira sa smanjenom proizvodnom aktivnošću.\nŠto se tiče rashoda, najveći rast su beležili rashodi kamata i transferi drugim nivoima vlasti, dok su subvencije, a naročito kapitalni rashodi zabeležili pad u septembru. Iako fiskalna konsolidacija još nije na dnevnom redu ove godine, manje ekspanzivna politika je očigledna, podržana manjom potrošnjom (tj. manje subvencija za stimulativne mere, manji transferi društvenim organizacijama), ali i zdravim rastom prihoda od poreza usled oporavka ekonomije. Kao rezultat, deficit budžeta je u periodu januar-septembar pao na 92,9 mlrd dinara (-74,5% godišnje), zaostajući značajno za iznosom planiranim za period januar-septembar (228 mlrd dinara).\nNižem deficitu ove godine doprinosi oporavak ekonomije, koji se reflektuje kroz viši nivo poreskih prihoda u prvih devet meseci (+16,9% godišnje), naročito PDV-a u zemlji, poreza na dobit preduzeća, a kao rezultat rasta neto dobiti privrede u 2020. godini i, na kraju, akciza. Rashodi budžeta su pali za 9,1% godišnje u istom periodu usled pada transfera organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja, subvencija i ostalih tekućih rashoda, međutim kapitalni rashodi su beležili zdrav rast usled pokretanja novih infrastrukturnih projekata. Vlada je usvojila predlog Zakona o budžetu za 2022. godinu. Novi budžet pokazuje nastavak procesa fiskalne konsolidacije koji je nezvanično krenuo već ove godine.\nNaime, budžetom za 2022. godinu planiran je deficit u iznosu od 200 mlrd dinara posle planiranih 304,5 mlrd dinara za ovu godinu, koji neće biti realizovan zbog konzervativne politike trošenja koja je sprovođena ove godine i snažnog rasta poreskih prihoda. Na strani prihoda planiran je rast od 1,9% godišnje u odnosu na plan za 2021. godinu i to najviše PDV-a. Na strani rashoda planiran je pad od 4,2% godišnje u odnosu na plan za 2021. godinu i to najviše subvencija i ostalih rashoda, ali planira se rast zarada usled najavljene korekcije zarada u javnom sektoru (7%-8%), penzija (5,5% plus 20 hiljada dinara) i kapitalnih rashoda koji su planirani na nivou od 6,3% BDP-a (Raiffeisen istraživanje prognoza BDP-a za 2022. godinu).\nNovim budžetom Vlada planira da smanji deficit budžeta na 3% BDP-a, a javni dug-BDP na 55%. Kada je u pitanju finansiranje deficita budžeta za 2022. godinu, zakonom je planirano zaduživanje na domaćem tržištu duga u iznosu od 230 mlrd dinara i kroz novo kreditno zaduženje (311 mlrd dinara), dok nije planirano zaduženje na tržištu evro-obveznica. Emitovanje dve evro-obveznice na inostranom finansijskom tržištu rezultiralo je rastom javnog duga u iznosu od 1,1 mlrd evra u septembru, što je rezultiralo rastom javnog duga na 29,6 mlrd evra. Od početka godine, javni dug porastao je za 2,9 mlrd evra usled emitovanja duga iz spoljnih izvora (+2,8 mlrd evra), u odnosu na BDP iznosio je 57,6% (Raiffeisen RESEARCH prognoza BDP-a).\nUprava za javni dug (UJD) je organizovala poslednju aukciju dinarski denominovane hartije od vrednosti 12. oktobra kada je ponuđena hartija od vrednosti ročnosti 5,5 godine vrednosti 47,5 mlrd dinara. Tržište je otkupilo hartije od vrednosti u vrednosti od 3,9 mlrd dinara na prinosu od 2,1%. Što se tiče hartija od vrednosti denominovanih u evrima, UJD nije organizovala aukcije od jula. Prinosi na hartije od vrednosti na sekundarnom trgovanju su u porastu od oktobra, kako je krenuo rast inflacije i odluka NBS o rastu repo stope na reverzne repo aukcije.


Svojstva i primena | O aroniji | e-Aronia.pl\nPlodovi aronije imaju posebna svojstva i sadržaj. Bogati su antocijanima koji uklanjaju iz organizma štetne slobodne radikale. Slobodni radikali smanjuju naš imunitet i jedan su od faktora koji prouzrokuju različite bolesti, između ostalih maligne kancerogene bolesti ili prehlade. Aronija sadrži aktivne supstance koje neutralizuju negativan uticaj radioaktivnog zračenja i vežu teške metale što olakšava njihovo uklanjanje iz organizma.\nPored toga aronija je jak antioksidans, deluje protuupalno, antibakterijski, antivirusno, sprečava krvarenje, te jača stenke krvnih sudova.\nPoljski znanstvenici su nakon dve godine istraživanja dokazali da sok od plodova aronije smanjuje visoki pritisak u arterijama. Proizvodi bazirani na aroniji omogućuju regulaciju pritiska, cirkulacije krvi, a istovremeno smanjuju upale sitnih krvnih sudova.\nZahvaljujući gore navedenim svojstvima proizvodi bazirani na aroniji mogu da se upotrebljavaju za sprečavanje i lečenje:\nprevisokog krvnog pritiska u arterijama,\nbolesti krvnožilnog sistema,\nPlodovi aronije pružaju obilje nutritivnih i lekovitih sastojaka, kao što su:\nbiološki aktivne supstance: antocijani, flavonoidi, hidroksi-cimetne kiseline, štavila, organske kiseline, lako probavljivi šećeri, velika koncentracija polifenola i antioksidansa;\nprehrambena vlakna, pektin - pomažu u funkcionisanju probavnog sistema i uklanjaju toksine iz organizma;\nmikroelementi: bor, cink, fosfor, jod, kobalt, bakar, mangan, molibden, kalijum, kalcijum, magnezijum, radij i gvožđe;\nPlodovi aronije čak i oni koji rastu pokraj autoputeva ne sadrže puno štetnih po čoveka i životinje teških metala, kao što su: - arsen, kalaj, olovo.\nZahvaljujući gore navedenim sastojcima plodovi aronije koriste se u farmaceutskoj industriji za proizvodnju lekova npr. Geriasol, Aronox i dr.\nOd plodova aronije mogu da se naprave:\nOsim tog aronija može da se koristi kao dodatak za:\npoboljšanje ukusa i izgleda prehrambenih proizvoda,\nza čorbe i mesa.\nUpotreba sušenih plodova:\ndodatak kod kuvanja čaja,\nkuvanje na pari – sadrži aktivni P vitamin.\nNa internetu bez problema može da se pronađe veliki broj recepata sa primenom aronije.


Saslušana bivša misica u slučaju "Respiratori"? | Radio Televizija BN\nTelevizijska voditeljka i nekadašnja misica Ana Bavrka navodno je saslušana nedavno u Tužilaštvu BiH u okviru afere "Respiratori", koja se odnosi na istragu u vezi s nabavkom 100 uređaja iz Kine u BiH po cijeni od 10,5 miliona maraka, javljaju pojedini federalni mediji.\nBosna i Hercegovina 02.07.2020 | 15:23\nOna je navodno dala iskaz u Tužilaštvu BiH kao svjedok, piše "Avaz".\nU ovoj aferi za sada su osumnjičeni Fadil Novalić, premijer FBiH, Fahrudin Solak, direktor Federalne uprave civilne zaštite, Fikret Hodžić, vlasnik "Srebrene maline", i Aleksandar Zolak, direktor Agencije za lijekove.\nTužilaštvo BiH ih sumnjiči za udruživanje radi činjenja krivičnih djela, među kojima je i pranje novca. Istraga je, međutim, proširena na više osoba. Do sada su saslušane desetine svjedoka, među kojima je i Bavrka. Pomenuti medij tvrdi da bi ona mogla biti ključni svjedok, s obzirom na njenu ulogu u firmi "Srebrena malina".\nNavodno je nju Hodžić angažirao kao stručnu osobu kako bi firma mogla dobiti dozvolu za uvoz medicinske opreme. Ona je po profesiji diplomirani inžinjer radiološke tehnologije, a diplomu je stekla na Fakultetu zdravstvenih studija u Mostaru.\nDvadeset respiratora koje je "Srebrena malina'' 27. maja uvezla iz Kine u BiH i dalje se nalazi na Aerodromu Sarajevo.\nOvu informaciju potvrdio je za pomenuti portal Ratko Kovačević, portparol Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Da bi se okončao carinski postupak uvoza, čeka se dozvola Agencije za lijekove.\nNije uspio gazda bake daih rasturi bijedni lopov\nInteresantno, cim se respiratori ocarine i udju na teritoriju RS postanu "konspiratori".\nSamo će ona jadna odgovarati. Providno!\nSta radiologija ima sa ventilacijom? Biomehanika i razmjena gasova? Nista. Sve je to" interesantno'\nutorak, 11.08.2020 | 12:59\nutorak, 11.08.2020 | 12:47\nutorak, 11.08.2020 | 09:43\nPucnjava u Zenici, dva lica ranjena, pet privedeno\nutorak, 11.08.2020 | 09:02\nutorak, 11.08.2020 | 08:57\nutorak, 11.08.2020 | 08:23\nponedeljak, 10.08.2020 | 20:09


TUŽAN KRAJ PRIJATELJSTVA Sejo Sekson: Nele Karajlić je za mene mrtav\nSEJO SEKSON OTVORIO DUŠU\n01.06.2017. 00:37h 01.06.2017. 00:37h\nUoči premijere filma „No smoking in Sarajevo“ autorski dvojac koji je napisao najveće hitove izričit je da nikad više neće nastupati zajedno\nKoncertom zagrebačke kantautorke Sare Renar i projekcijom filma „Gruvanje: Indijansi koji su izdrmali svet“ večeras se otvara drugo izdanje Festivala muzičkog dokumentarnog filma „Dok ‚n‘ ritam“ u Studentskom gradu na Novom Beogradu.\nMeđutim, za fanove u Srbiji biće najzanimljivija subotnja premijera dokumentarca „No smoking in Sarajevo“ Đanluke Lofreda o bendu Zabranjeno pušenje. U filmu su glavni junaci trojica članova Sejo Sekson, Nele Karajlić i Zenit Đozić, kroz čiju se priču prikazuje raspad Jugoslavije, a saznajemo i da oni nikad više zajedno neće stati na pozornicu i zasvirati hitove „Zenica bluz“ ili „Bos ili hadžija“.\n- Preovladava mišljenje da je ovo Neletov dvojnik. On je 1992, kad je prelazio bosansko-srpsku granicu, u stvari otet, nestao ili je negde pokopan. Danas je tu njegov dvojnik. Novi Nele je zaboravio što onaj nikad ne bi: šta je poslanje umetnika i kakvu on moć ima. Današnji Karajlić je neke lekcije preskočio - kaže u filmu Davor Sučić, poznatiji kao Sejo Sekson, i vrlo emotivno dodaje:\n- Nele je imao četiri, a ja pet godina kad smo se upoznali. Poznajem ga duže nego mog brata. Doživljavam ga isto kao brata koji je lik iz nekog mog najranijeg sećanja. Imam osećaj da ga znam oduvek.\nNasuprot Seji, Nele Karajlić nimalo nije nostalgičan. On nije prisustvovao sarajevskoj premijeri, a neće ni beogradskoj, ali bi voleo da pogleda film. Za Kurir kroz smeh komentariše izjave svojih saboraca iz nadrealističnih dana.\n- Stalno imam osećaj da me dozivaju da se vratim u bend, ali uzalud - kaže Nele i priznaje da bi mu za druži odgovor bilo potrebno mnogo vremena.\nŠUTNUO GA IZ BENDA\nU filmu ćemo saznati i kakav je odnos muzičara prema Emiru Kusturici.\n- Nele je dopustio da ga Kusturica izbaci iz sopstvenog benda - rekao je Sejo. Ljubomir Radanov\nAutor: Foto: Damir Dervišagić, Foto: Dragana Udovičić, Foto: Zorana Jevtić, Foto: Privatna arhiva\nSejo SeksonNele KarajlićNo smoking in SarajevoZabranjeno pušenje


LEN EK: Radnički pobedio Strazbur, Zvezda slavila u Lilu - Sportklub\nLEN EK: Radnički pobedio Strazbur, Zvezda slavila u Lilu\nVesti vaterpolo Autor:Svetozar Janičić27. feb. 202121:30\nVaterpolisti Radničkog pobedili su francuski Strazbur sa 11:10 na svom terenu u prvom meču osmine finala LEN Evrokupa, a Crvena zvezda je kao gost, protiv Turkoana u Lilu, slavila sa 12:9.\nKragujevčani su ušli u meč protiv Strazbura sa velikim motivom, ali su istovremeno, dozvolili tranzicionu igru, koja više odgovara rivalu. I pored toga, Radnički je na poluvremenu vodio sa 5:4, uoči poslednje deonice sa 9:7. Međutim, gosti se nisu predavali, uspeli su da stignu do izjednačenja – 10:10, a gol za pobedu i minimalnu prednost pred revanš koji se igra u Francuskoj, postigao je reprezentativac Crne Gore, Aleksa Ukropina.\nGolove za Radnički, postigli su: Aleksa Ukropina četiri, Nemanja Stanojević dva, Strahinja Rašović, Nebojša Toholj, Stefan Branković, Nikola Lukić i Stefan Todorovski po jedan. Kod Strazbura, golove su postigli: David Babić četiri, odnosno Pavo Marković i Đusepe Valentino po tri.\nCrvena zvezda je na gostovanju u Lilu, protiv Turkoana, vodila sa 4:3 na kraju prve deonice i na kraju prvog poluvremena. Tokom treće deonice, posle golova Vuka Milojevića i Gavrila Subotića, izabranici Aleksandra Filipovića su pobegli na 7:4.\nTurkoan je smanjio na 6:7, a Zvezda u režiji Gavrila Subotića i Veljka Tankosića ponovo pobegla na plus tri. Francuzi se nisu predavali, pa su na 60 sekundi pre kraja stigli do 9:10, ali je mrežu domaćina uspeo da zatrese Miloš Vukićević, u samoj završnici Vukićević je još jednom bio precizan za konačnih 12:9.\nGolove za Crvenu zvezdu, postigli su: Veljko Tankosić četiri, Gavril Subotić tri, Miloš Vukićević dva, Vuk Milojević, Ivan Basara i Marko Radović po jedan. Kod Turkoana, raspoloženi za igru u napadu, bili su Dražen Kujačić sa tri i Teo Avena sa dva gola.\nŠto se ostalih klubova iz regiona tiče, Novi Beograd je na svom terenu odigrao nerešeno protiv grčkog Vuljagmenija – 7:7, Primorac je poražen od Solnoka na svom terenu sa 18:8, dok je Mladost iz Zagreba slavila u Barseloni sa 11:9.\nU ostalim mečevima osmine finala, Dinamo iz Moskve je pobedio Sintez iz Kazanja sa 14:12, španski klubovi, Sabadelj i Mediterani su odigrali nerešeno 9:9, dok je OSC iz Budimepešte kao gost pobedio francuski Pai D’Eks sa 22:6.


Osvrt na tržište za 12.04.2021.-subvencije i regulative\nOsvrt na tržište za 12.04.2021.-subvencije i regulative-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-suncokretova sačma\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-suncokretova sačma, smanjene preostale količine ove komponente.-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-pšenica\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-pšenica, ima li tražnje u ovoj nedelji?-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-ječam\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-ječam, oglašene cene tokom nedelje.-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-stočno brašno\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-stočno brašno, ujednačen tok dogovora i ove nedelje.-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-voće i povrće\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-voće i povrće,razne sorte jabuka u ponudi.-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-subvencije i regulative\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-subvencije i regulative-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-kukuruz\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-kukuruz, ponude od početka do kraja nedelje.-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 05.04.-09.04.2021.-repromaterijal, za koja đubriva je bilo najviše interesovanja tokom nedelje?-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nOsvrt na nedelju iza nas 04.05.-06.05.2022.-stoka\nOsvrt na nedelju iza nas 04.05-06.05.2022.-veštačko đubrivo\nOsvrt na nedelju iza nas 04.05-06.05.2022.-sojina sačma\nOsvrt na nedelju iza nas 04.05-06.05.2022.-suncokretova sačma


Legendarna tuča sa Amerikancima: Đorđević i Miler oči u oči, Divac se pesniči sa Melounom (VIDEO) - Telegraf.rs\n12/09/19 | 12:10 ≫ 12:27\nLegendarna tuča sa Amerikancima: Đorđević i Miler oči u oči, Divac se pesniči sa Melounom (VIDEO)\nTenzije u finalu Olimpijskih igara 1996. godine nije izostalo\nPrintscreen: Youtube/EgfbymEG6fo/Joksim Garvelj\nKošarkaška reprezentacija Jugoslavije, čija je naslednica Srbija, imala je tokom poslednjih decenija žestoke duele sa Sjedinjenim Američkim Državama, a jedan od takvih bio je onaj iz 1996. godine, u finalu Olimpijskih igara u Atlanti koje su plavi košarkaši izgubili 95:69.\nPosle blokade, sankcija i izostanka sa prvenstava od 1992. fdo 1994. godine Jugoslavija se zlatom u Atini 1995. godine vratila na svetsku košarkašku scenu. Tako je, posle plasmana na Olimpijske igre, nastavila tamo gde je stala i bukvalno pregazila rivale u grupi. bez izgubljenog meča redom su padali Australija, Grčka, Brazil, Portoriko, i Južna Koreja, da bi u eliminacionj fazi, preko Kine i Litvanije stigli do Amerikanaca.\nPrintscreen: Youtube/Joksim Garvelj\nPred našim košarkašima bio je pravi Drim tim, kojem je jedino nedostajao Majkl Džordan. Legendardni Barkli, Hardavej, Grent Hil, Hakim Oladžuvom, Karl Meloun, Redži Miler, Džon Stokton, Šekil O'Nil, Gari Pejton, Skoti Pipen, Mič Ričmond i Dejvid Robinson, bili su neuništivi. Sa druge strane, selektor Željko Obradović na raspolaganju je imao Dejana Tomaševića, Berića, Bodirogu, Rebraču, Danilovića, Divca, Aleksandra Đorđevića, Sašu Obradovića, Paspalja, Savića, Lončara i Topića.\nBila je to prilika da se odmeri snaga sa Drim timom, koju su nam uskratili 1992. godine zbog sankcija. Ipak, kako se Jugoslavija raspala, mogli smo da pariramo Amerikancima samo poluvreme, koje smo završili 43:38.\nIpak, snage je izostalo, nervi su popustili, za razliku od tenzije koja je bila prisutna u svakom momentu. Tako su u "klinč" posle skoka, ušli Vlade Divac i Karl Meloun, a malo je falilo da dođe do velike tuče na terenu.\nUz Melouna, potpuno je poludeo i Redži Miler koji je krenuo ka klupi Jugoslavije i Željku Obradoviću, ali je odgurnut od strane članova našeg tima. Tako je na delu terena završio oči u oči sa Sašom Đorđevićem. Ipak, do većeg pesničenja nije došlo, a taj meč na kraju je ipak pripao Amerikancima, dok su naši košarkaši morali da se zadovolje srebrom.\nI ove 2019. godine Srbija je trenutno vicešampion Olimpijskih igara, ali će sa selekcijom SAD od 13 sati, umesto u finalu Svetskog prvenstva, igrati za 5. mesto i prestiž.\nNa Mikonosu uhapšen Libanac: Oteo avion pre 34 godine i ubio američkog vojnika


Seksi izdanje prve dame Amerike: Melania Trump u plavoj uskoj haljini ostavila sve bez teksta | Lifestyle | Umetnost\nSeksi izdanje prve dame Amerike: Melania Trump u plavoj uskoj haljini ostavila sve bez teksta 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPrva dama Amerike zajedno sa svojim suprugom pozdravila je u ponedeljak predsednika Paname i njegovu izabranicu, koji su došli u zvaničnu posetu Americi. Priča bi bila krajnje dosadna - protokoli, slikanja, rukovanja, da na scenu nije stupila Melania... Njeno (opet) plavo izdanje sve prisutne je stavilo u drugi plan.\nDugonoga lepotica je iskoristila toplo vreme i pojavila se u seksi, uskoj haljini bez rukava sa dugmićima sa strane na kukovima. Plavi izgled potpisuje genijalni Michael Kors, a njen miljenik Louboutin ni ovog puta nije zakazao u vidu visoko vrtoglavih cvetnih cipela.\nVisoka, seksi, a opet odmerena elegancija - tu stajemo! Pored masivnog dijamanskog prstena kao jedinog aksesoara, gospođa Trump je ovog puta svela detalje na minimum. I u domenu beauty trikova, Melania i dalje igra na siguricu i jednostavnost - duga kosa, talasasta i puštena. Sve na svom mestu.\nU stranoj štampi posebno se provlačio match momenat bračnog para - haljina je bila u odličnoj kombinaciji sa štraftastom kravatom njenog muža. Ko zna, možda će ovo modno slaganje među supržnicima postati Tramp trend...\nMelania Trump Ličnosti Stil Haljina Michael Kors Christian Louboutin


Najbolji alati za akademsko istraživanje i pisanje radova | Oblak znanja za učitelje - Cloud knowledge for teachers\nThis entry was posted on 11/08/2014, in Blogovi kolega. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar\n← Olakšajmo deci da savladaju čitanje i pisanje


Metallica 8. maja u Beogradu! – CLUBBING.RS\nMetallica 8. maja u Beogradu!\nJanuary 23, 2012 • No Comments •Najave\nLive Nation, Adria Entertainment i Arena Beograd sa ponosom predstavljaju jedan od najvećih muzičkih događaja ove godine.\nMetallica se vraća u Srbiju i izvešće ceo “Black album”. Enter Sandman, Sad but True, The Unforgiven, Wherever I May Roam, Nothing else matters odjekivaće na Ušću 8. maja.\nBend će takođe svirati i pesme sa ostalih albuma. “Black album” bio je na prvim mestima top lista u više od 25 zemalja i prodat je u više od 25 miliona kopija širom sveta. Objavljen je 1991. bez naslova a naziv “Black album” krunisala mu je javnost zbog crnih korica.\nKao Led cepelin za hard rok i Seks pistols za pank, tako je i Metalika postala bend koji je odredio izgled i zvuk hevi metala u osamdesetim. Muzika koju su svirali – britanski hevi metal pomešan sa stavom američkog panka – postala je pravac za sebe: treš. Postali su najveći bend na svetu.\nKada ih je ugrozio grandž, iznova su sebe osmislili. Kao osnivači treš metala – za njima su došli Slejer, Antraks i Megadet – Metalika je oduvek bila na čelu i uvek gurala na sledeći nivo. Od svog osnivanja 1981. godine, bend Metallica razvio se od andergraund hevi metal benda do jednog od najuspešnijih sastava na svetu sa brojim fanovima. Prodaja njihovih albuma (uključuje 9 studijskih albuma i jednu e.p.) kreće se u preko 100 miliona kopija širom sveta (samo u Severnoj Americi prodato je preko 65 miliona), i osvojila je zlatne i platinaste tiraže u preko 40 zemalja\n. “Black Album” nagrađen je prestižnim RIAA dijamantskim priznanjem (za prodaju od preko 10 miliona kopija u Americi). Njihov poslednji album, “Death Magnetic” našao se na prvim mestima u 32 zemlje i prodat je u 28 miliona primeraka širom sveta. Izdanje sa nastupa uživo (sadrži preko 8 sati uživo nastupa i video materijala), koji košta 80 dolara, prodat je u preko million primeraka širom sveta čime je dostigao rekord najprodavanijeg box-seta u istoriji.\nDokumetarni film, Metallica: Some Kind of Monster, koji su 3 i po godine snimali i režirali proslavnjeni reditelji Joe Berlinger i Bruce Sinofsky, premijerno je prikazan na Sundance filmskom Festivalu u februaru 2004. U bioskopima je počeo da se prikazuju u julu 2004. Do kraja godine, film je bio nominovan za nekoliko nagrada kritike i našao se u okviru top 10 filmova za tu godinu.\nNagrađen je priznanjem Independent Spirit 2005. godine za “Najbolji dokumentarac”. Na proleće 2009, Metallica je nominovana za 4 Grammy nagrade za album “Death Magnetic” (osvojila je 2); izdali su sopstvenu Guitar Hero igricu pod nazivom “Guitar Hero Metallica” i primljeni su u Rock and roll Kuću Slavnih.


Parkiranje auta na aerodromu - Prednosti || Airport Parking\nParkiranje auta na aerodromu – Prednosti\nParkiranje auta na aerodromu doneće vam brojne prednosti.\nParking je oduvek predstavljao problem u svim velikim gradovima, ne samo u Beogradu. Najveći gradovi u kojima stanovnici moraju da se voze svuda imaju najviše problema. Ovo se naročito odnosi na situaciju u kojoj putujete avionom, jer svaki detalj vašeg puta mora da bude pažljivo isplaniran. Parkiranje auta na aerodromu značajno smanjuje deo ovog stresa, jer je privatni parking najbolje rešenje za vašeg četvorotočkaša.\nAirport parking je uvek tu za vas da vam ponudi najkvalitetnije usluge parkiranja na aerodromu Beograd, u svako doba dana i noći, jer na nas uvek možete računati.\nZašto da se odlučite za parkiranje auta na aerodromu?\nPriprema za putovanje je jedna od onih stvari koju ljudi žele da odrade što je pre moguće. Stres od odlaska do aerodroma, prijavljivanja, dobijanja svih dokumenata i transfera do vašeg krajnjeg odredišta… Sve ovo je uglavnom veoma stresna stvar. Jer, sve vreme morate da gledate na sat i ne želite nikakva neprijatna iznenađenja.\nPojednostavljivanje vašeg putovanja kako biste ga učinili što manje stresnim je ključ za stvarno uživanje u letu. Parkiranje auta na aerodromu vam može pomoći da vaše putovanje postane manje stresno i prijatnije.\nBez obzira da li ste uzeli autobus ili taksi kako bi vas dovezli na aerodrom, u takvim situacijama se uvek oslanjate se na nekog drugog. Nije tajna da javni prevoz može biti nepouzdan onda kada vam je najpotrebniji. I dok je to obično manja neprijatnost, ako se autobus ili voz ne pojave, rizikujete da propustite check-in.\nAvio kompanije nerado refundiraju propuštene letove i često je jedina mogućnost izbora da kupite novu kartu, ili da ostanete kod kuće. Sa aerodromskim parkingom imate potpunu kontrolu nad vašim polaskom, a to vam zauzvrat pruža više mira. Uostalom, nema ništa gore nego čekati taksistu koji kasni ili se ni ne pojavi, a danas smo svedoci koliko su taksi vozila zapravo nepouzdana.\nAko shvatite da ste nešto važno zaboravili, poput ličnih dokumenata ili novčanika, često je kasno da se vratite natrag ukoliko ste već u javnom prevozu. Sa taksijem možete očekivati da će vam čak naplatiti duplu vožnju. Vožnja do aerodroma i iskorišćavanje parking mesta znači da se lako možete vratiti kući ako ste nešto zaboravili. I to bez ikakvih dodatnih troškova. I što je najbolje, verovatnije je da ćete stići na vaš let!\nParkiranje automobila na aerodromu – Ostale prednosti\nVažno je da znate da je vaše vozilo na potpuno sigurnom mestu dok ste odsutni. Iako je ovo, verovatno, poslednja stvar o kojoj želite da razmišljate na odmoru. Parkiranje automobila na privatnom parkingu vam omogućava da uživate i da se oslobodite svih nepotrebnih briga.\nZahvaljujući zaštitnoj ogradi, sigurnosnim kamerama, kao i čuvaru koji se nalazi na ulazu, vaše vozilo će biti u potpuno sigurnim rukama tokom vašeg odsustva. Sve što treba da uradite je da rezervišete svoje parking mesto, i ono će vas čekati kada stignete na aerodrom „Nikola Tesla“.\nNaš privatni parking je najbolji izbor za vaše vozilo u svakom trenutku, koji će vam omogućiti da uvek na vreme stignete na svoj let, i da istovremeno uštedite i vreme i novac.\nOdaberite Airport Parking, jer vaše vozilo zaslužuje najbolje.\n[…] u svakom trenutku, potrebno je da osigurate parking mesto za vaš automobil dok ste odsutni. Parkiranje auta na aerodromu ima brojne prednosti, a Airport Parking je jedino pravo mesto i najbolji izbor za svako […]\nParking automobila tokom zime na aerodromu || Airport Parking 08/01/2020 at 10:53\n[…] što dobro znate, zima je godišnje doba u kom su temperature ponekad izuzetno niske. Parkiranje zimi može dovesti do različitih problema, zato nije svejedno kome ćete pokloniti svoje […]\n[…] Beograd su najpovoljnije na koje možete naići. Pristupačnost i najbolji mogući uslovi pri parkiranju su razlozi zbog kojih je naš privatni parking zaista idealan za svakog […]\nDnevni parking aerodrom Beograd || Airport Parking 05/02/2020 at 10:45\n[…] vozila. To se odnosi na automobile, ali i motore, džipove i minibuseve. Ovo zaista pruža brojne prednosti, naročito kada je Beograd u pitanju. Pored ogromne gužve u saobraćaju, poslednje što vam treba […]\n[…] parking na aerodromu Beograd ima mnogo prednosti koje ga čine najboljim izborom za sve […]


objasniti | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: objasniti\nTag Archives: objasniti\nAko niste imali geografsku kartu na zidu svoje spavaće sobe, verovatno ste je imali barem na radnom stolu. I verovatno vas je uvek zbunjivalo to što su komadi kopna na vrhu karte veći od ostatka planete. Sledeći video će vam sve objasniti. Uvek se ta Kanada na kartama činila kao …\nOPTIČKA ILUZIJA ZA KOJOM SU SVI POLUDELI: Gledajte u ovu tačku i ŠOKIRAĆETE SE (FOTO) (VIDEO)\nOvaj mali test će vam objasniti način na koji funkcioniše vaše oko, odnosno, šta se desi kada se organ vida umori od gledanja Optičke iluzije nas često nateraju da se zapitamo kako nas mozak zaista funkcioniše. Najčešće se iznenandimo načinom na koji on reaguje na boje i svetlost, odnosno, kako …


(VIDEO) VASILI LOMAČENKO-Esencija boksa u svom najlepšem obliku | Ekspres.net\n(VIDEO) VASILI LOMAČENKO-Esencija boksa u svom najlepšem obliku\nKada su krajem devedesetih sa bokserske scene sišli Lenoks Luis, Ivander Holifild, Majk Tajson i drugi legendarni „teškaši“, viteška veština zvana boks je doživela svoj nokdaun. Nakon njih superteškoj kategoriji, pojavio se prazan prostor. Iz Ukrajine su tada na scenu zakoračili braća Kličko.\nDominacija koju su oni ostvarili, više je plod nemanja adekvatnog protivnika. Bez ikakve sumnje, obojica su bili vešti bokseri. Vitali je ranije završio karijeru, svoj život je nastavio u politici. Vladimir Kličko je bio mnogo uspešniji i duže se zadržao na pozornici. On se povukao prošle godine, nakon poraza od Entoni Džošue, tehničkim nokautom.\nVladimir je tada bio u petoj deceniji života, a veliko pitanje se postavlja, kako bi se završilo da je bio mlađi nekoliko godina.\nElem, period dvehiljaditih je obeležio potpuni procvat drugih kategorija, pre svega velter, laka i superlaka. U ringu su zakoračili Flojd Mejveder, Mani Pakjao, Oskar de la Hoja, Migel Koto i mnogi drugi. Svako od njih je bio specifičan i pravi bokserski umetnik. Njihovo prisustvo je uspelo da nadomesti, tada nezanimljivu supertešku kategoriju i održi profesionalni boks vidljivim. Na čemu svaki ljubitelj boksa treba da im bude zahvalan.\nNeki od njih su završili karijere (Mejveder, Oskar, Migel), dok je Pakjao na izlaznim vratim. Svako od njih će sasvim sigurno, postati član kuće slavnih.\nTrenutno u svetu boks postoje kvalitetni borci, tu nema polemike, ali poslednjih par godina, ime koje se sve češće pominje i demonstrira nešto do sada neviđeno je Vasili Lomačenko.\nOvaj momak je rodom iz grada Bilgorod Dnjistrovski, mesto na obali Ukrajine. Boksom je počeo da se bavi već sa četiri godine, a trener mu je njegov otac Anatoli Lomačenko. Od malih nogu, uveo je sina u ringu. Pre toga, jedan period je proveo u plesnoj školi u svom rodnom mestu. Zvuči čudno, ali ovaj momenat se ispostavio kao fantastičan potez u njegovoj karijeri. Doneo mu je spektakularan rad nogu, koji je jedan od krucijalnih stvari u boksu.\nKako u boksu sve ide svojim redom, prvo je usledila amaterska karijera. Vasili Lomačenko je u tom periodu karijere ostvario skor 396-1. Dobro ste pročitali, ceo taj period su obeležili fantastični rezultati.\nSP Čikago 2007 (srebro)\nOI Peking 2008 (zlato)\nSP Milano 2009 (zlato)\nSP Baku 2011 (zlato)\nOI London 2012 (zlato)\nNjegova dominacija u perolakoj kategoriji je bila brutalna, ali Lomačenko je više pažnju privukao stilom. Nadimke koju su mu dodeljeni, poput „Matriks“ ili „Haj Tek“ mogu da ukažu o kakvom se virtuozu radi.\n„Moj cilj je da budem najbolji na svetu“, izjavio je Ukrajinac.\nPravi raritet predstavlja činjenica, da je on dešnjak, a boksuje kao levoruk. Njegovo kretanje u ringu, brzina i veština koju poseduje ostavlja bez teksta.\nTakođe on je mnogo puta pokazao, da pored fizičkih napora, jedan deo svog treninga posveućuje mentalnom uzdizanju. Kada rešava razne zagonetke, kako bi svoj mozak uvek „terao“ da misli i pronalazi brza rešenja. Brzina kojom nalazi rešenja za udrace tokom borbe i koja su „hiruški“ precizna je zastrašujuća. Kristalno jasno se može videti, koliko ovaj momak razmišlja tokom borbe.\n„Ovo je najbolji borac, koga sam video još od Muhamed Alija“, izjavio je Bob Arum, čuveni bokserski promoter. Koji je u svojoj karijeri radio sa najvećim borcima svih vremena.\n„Lomačenko poseduje veštinu, koju nisam video u svojoj 50. godina, dugoj karijeri“, dodao je Arum.\nNjegova bokserska inteligencija, brzina i zadavanje udaraca iz različitih potpuno frustira protivnika. Poslednja četiri protivnika su predala meč , nakon nekoliko rundi protiv Ukrajinca. Razlog za to je, što Vasili Lomačenko „ubija“ volju protivnika. Ruši svaku moguću pomisao kod protivnika da nešto može da uradi, dovodi ih u stanje očaja.\nOn nije bokser koji ima razorne udarce, ima mnogo snažnijih udarača. Njegova snaga „leži“ u konstantnosti tokom celog meča. Vasili Lomačenko svaku rundu prilazi protivniku i neprekidno, vrši pritisak na njega. Briljantno eskiviranje udaraca, iz kojih proizilaze prelepi kontra napadi, koji protivnika dovode do ludila, gde uviđaju da je totalno gubljenje vremena borba sa njim.\nKoliko god da je njegov protivnik dobar, Lomačenko ima rešenje. Ako boksuje na daljinu, on će „ući“ u protivnika i obrnuto. Njegova poslednja borba protiv Giljermo Rigondoa je pokazala sav raskoš, koji poseduje ovaj bokserski dijamant. Giljermo je Kubanac i kao Vasili, dvostruki osvajača zlatne medalje na OI. Meč je predat, pogađate ko je to učinio i to nakon 6. runde. Kubac je izuzetan bokser, potiče iz čuvene Akademije boksa u Havani.\nNjegov očaj je bio jasno vidljiv. Nemoć je bila prisutna svuda u ringu, prosto nije imao rešenja za Ukrajinca. Ova godina će biti veoma zanimljiva za Lomačenka. Šuška se da bi mogao da ukrsti rukavice sa Majki Garsijom. Meksikanac je neporažen u dosadašnjoj karijeri. Ukoliko dođe do toga meča, svet će videti jedan istinski spektakl.\nVasili Lomačenko pokazuje pravu esenciju boksa, njegov „ples“ po ringu privlači sve više ljudi boksu. Pravo je zadovoljstvo je gledati ovog mađioničara, koji puni 30 godina idućeg meseca. To implicira, da je pred njim tek najbolji deo karijere. Gde on ulazi sa enormnom željom, da ostvari veliki rezultat i uđe u klub besmrtnih.\nTags boksboksersportvasili lomačenko\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković izjednačio je danas rekord Švajcarca Rodžera Federera po broju sedmica na vrhu ATP liste, …\nBila je fenomenalna sportistkinja, osvajač čak sedam zlatnih i četiri srebrne olimpijske medalje. Karijeru je završila sa 22 ti…\nMeđunarodna košarkaška federacija (FIBA) saopštila je danas da će Filipini biti novi učesnik predolimpijskog turnira u Beogradu…\nKošarkaši Denvera pobedili su Portland 111:106 upisavši 17. trijumf od starta sezone.\nFenomenalnu partiju imao je Nikola Jok…\nNe kajem se zbog dolaska u Partizan, ali mislim da nije trebalo da se prihvatim tog posla, jer je mnogo više bilo rizika nego p…\n“Snimak na magnetnoj rezonanci pokazao je da je oštećenje mišića sada veće, u prvi mah bilo je 17 milimetara, a jutrošnji pregl…\nSeksualno zlostavljanje u sportu je vruća tema. I oduvek uglavnom sportistkinje govore o seksualnom zlostavljanju trenera ili m…\nINTERVJU SEJAD KRDŽALIĆ: Nema uspešnog trenera bez posvećenog igrača\nRođen je u Doboju, a odrastao u Zenici u vremenu kada je bilo sasvim normalno da oni koji stasavaju pre glavnog grada ondašnje …\nMEDVEDEV: Đoković u finalu može da izgubi više nego ja\nKad igram svoj najbolji tenis znam da mogu da pobedim najveća imena. Đoković je iskusniji od mene, ima osam od osam u finalima,…\nJokić obezbedio poklone osnovcima za Dan grada Sombora\nProslavljeni srpski košarkaš i as Denver Nagetsa Nikola Jokić i ove sezone blista na praketima najjače lige sveta, ali ne zabor…\nĐoković u finalu Melburna, u nedelju za deveti trofej\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković plasirao se u finale Australijan opena, pošto je danas pobedio Rusa Aslana Karaceva 6:3, 6…\nJENIĆ POTPISAO ZA TEO MARTIN: Srbija ima vozača u Formuli 4\nReklo bi se da je od momenta kada je odlučio da se profesionalno posveti kartingu Filip Jenić imao jasan plan i viziju u kom će…\nKAKAV PREOKRET: Cicipas pobedio Nadala za polufinale Australijan opena\nGrčki teniser Stefanos Cicipas plasirao se u polufinale Australijan opena, pošto je danas posle preokreta pobedio Rafaela Nadal…\nDenver poražen od Bostona i pored 43 poena Nikole Jokića\nKošarkaši Denver Nagetsa, i pored odlične partije srpskog centra Nikole Jokića, poraženi su u Bostonu u meču sa domaćim Seltiks…\nSAVLADAN ZVEREV: Đoković u polufinalu Australijan Opena\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković plasirao se u polufinale Australijan Opena, pošto je u četvrfinalnu pobedio Nemca Aleksand…\nKOKOŠKOV: Nema kalkulacija, znamo svoju misiju\nSelektor košarkaša Srbije Igor Kokoškov izjavio je da tim svestan svog zadatka u predstojećem kvalifikacionom prozoru za odlaza…\nBOLJI OD LEBRONA: Jokićev tripl-dabl za pobedu protiv Lejkersa\nKošarkaši Denvera predvođeni Nikolom Jokićem savladali su LA Lejkerse sa 122:105, što im je treći uzastopni trijumf u NBA ligi….\nINTERVJU VLADO ČAPLJIĆ: Piksi može da napravi rezultat\nRastao je još u prošlom veku na sarajevskoj Grbavici u godinama kada je svaki naredni dan bio lepši od prethodnog, kada su ljud…\n“NE ZNAM ZA DALJE” Đoković: Znao sam da je servis jedina šansa\nOvo je jedan od najboljih trenutaka moje karijere, mentalno i emotivno. Znao sam da je servis moja jedina šansa i uspeo sam, al…\nJAČI OD POVREDE: Đoković u osmini finala Australijan opena\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković plasirao se u osminu finala Australijan opena, pošto je savladao Amerikanca Tejlora Frica …\nLajović posle preokreta u osmini finala Australijan Opena\nSrpski teniser Dušan Lajović plasirao se u četvrto kolo Australijan Opena, pošto je danas pobedio Španca Pedra Martineza 6:7 (6…\nSjajan debi Olge Danilović, eliminisala Hrvaticu Martić\nSrpska teniserka Olga Danilović plasirala se u drugo kolo Australijan opena, pošto je danas pobedila Hrvaticu Petru Martić 7:5,…\nAktuelni svetski šampion u Formuli 1 Luis Hamilton potpisao je novi dvogodišnji ugovor sa Mercedesom, saopšteno je danas iz nem…\nŠampionski skok pijanistkinje\nNjen rođak je i slavni romanopisac Viktor Igo. Ali to nije jedina porodična veza Mišlin Ostermejer i umetnosti. Mnogi njeni bli…\nINTERVJU SVETOZAR MIJAILOVIĆ: Cilj je dupla kruna\nU januaru je proslavio rođendan, njegova Zvezda učiniće to početkom marta. Zvezda je i nešto starija, skoro dve godine, ali se …\nJuventus spremio novi ugovor, Ronaldo u Torinu do 2023. godine\nItalijanski fudbalski šampion Juventus pripremio je novi ugovor za prvu zvezdu tima Kristijana Ronalda, do juna 2023. godine, p…\nKori Volden dobio srpsko državljanstvo\nAmerički košarkaš Kori Volden dobio je srpsko državljanstvo i neće više imati status stranca u Crvenoj zvezdi, prenose beograds…\nINTERVJU OLIVER KOVAČEVIĆ: Imamo previše škola fudbala\nImali smo, a sada nemamo. Srbija s okruženjem, ne tako davno, hvalila se pred svetom nesavladivim čuvarima mreže. Bilo ih je ka…\nRIVALDO: Barsa je trebalo da pusti Mesija, kao Real Ronalda\nBarselona je pogrešila što prošlog leta nije pustila Lionela Mesija da ode, trebalo je da uradi isto kao što je Real sa Ronaldo…\nStanojević: Svi u službi jednog kluba; Terzić: Promašena tema\nProlećni deo fudbalske sezone u Srbiji još nije ni počeo, a dva najveća kluba Partizan i Crvena zvezda već su ušli u “klinč” po…\n(VIDEO) BOKS: Majk Tajson sadi 40 hektara marihuane! POVRATAK NA TRON NIJE IZDRŽAO: Bokser preminuo četiri dana nakon što je strašno nokautiran Nikad poražen\nDržavni sekretar u ministarstvu zdravstva dr Mirsad Ðerlek izjavio je da nepoštovanjem mera šaljemo ružnu poruku lekarima koji su...\nPremijerka Ana Brnabić izrazila je danas očekivanje da će pooštrene mere za ovaj vikend dati rezultate i da neće...