NACRT ZAKONA O DUALNOM OBRAZOVANJU - Tekst propisa\nOvim zakonom uređuju se sadržaj i način ostvarivanja dualnog obrazovanja, provera ispunjenosti uslova poslodavca za učenje kroz rad, uzajamna prava i obaveze učenika, roditelja, odnosno drugih zakonskih zastupnika, škole i poslodavca, materijalno i finansijsko obezbeđenje učenika, kao i druga pitanja od značaja za dualno obrazovanje.\nOdredbe ovog zakona primenjuju se u delatnosti srednjeg obrazovanja i vaspitanja za obrazovne profile u trajanju od tri, odnosno četiri godine i specijalističkog obrazovanja u skladu sa zakonom.\nU smislu ovog zakona definišu se sledeći pojmovi:\n1) "dualno obrazovanje" je deo sistema srednjeg obrazovanja i vaspitanja u kome se kroz teorijsku nastavu i vežbe u školi i učenje kroz rad kod poslodavca, stiču, usavršavaju i izgrađuju znanja, veštine, sposobnosti i stavovi (u daljem tekstu: kompetencije) u skladu sa standardom kvalifikacije i planom i programom nastave i učenja;\n2) "poslodavac" je: pravno ili fizičko lice koje ispunjava propisane uslove za učenje kroz rad učenika u dualnom obrazovanju i čija delatnost omogućava ostvarivanje sadržaja propisanih odgovarajućim planom i programom nastave i učenja;\n3) "učenje kroz rad" je organizovan proces tokom koga učenici, pod rukovodstvom i nadzorom instruktora u realnom radnom okruženju kod poslodavca, stiču kompetencije neophodne za efikasan i produktivan rad u određenom zanimanju ili grupi zanimanja;\n4) "instruktor" je lice zaposleno kod poslodavca, odgovorno da učenici tokom učenja kroz rad steknu određene kompetencije predviđene standardom kvalifikacije i planom i programom nastave i učenja;\n5) "koordinator učenja kroz rad" je lice zaposleno u stručnoj školi čiji je zadatak praćenje ostvarivanje učenja kroz rad koje se odvija kod poslodavca, kao i vrednovanje rada učenika u saradnji sa instruktorom.\nDualno obrazovanje zasniva se na sledećim principima:\nOSTVARIVANJE DUALNOG OBRAZOVANJA\nPlanovi i programi nastave i učenja u dualnom obrazovanju\nOsnov za donošenje planova i programa nastave i učenja u dualnom obrazovanju predstavlja standard kvalifikacija.\nStandard kvalifikacije sastoji se od opisa rada i ciljeva i ishoda učenja.\nNa osnovu inicijative sektorskog veća ili utvrđenih potreba privrede, Privredna komora Srbije izrađuje predlog opisa rada kao deo standarda kvalifikacije i dostavlja ministarstvu nadležnom za poslove obrazovanja i vaspitanja (u daljem tekstu: Ministarstvo).\nNa osnovu opisa rada iz stava 3. ovog člana, Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja izrađuje predlog ciljeva i ishoda učenja, odnosno standard kvalifikacije iz stava 2. ovog člana.\nZavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja izrađuje predlog plana i programa nastave i učenja u dualnom obrazovanju koji sadrži i standard kvalifikacija iz stava 2. ovog člana, i dostavlja ga Ministarstvu.\nPlan i program nastave i učenja sadrži obavezne opšteobrazovne, obavezne stručne i izborne predmete. U okviru obaveznih stručnih predmeta nalaze se i predmeti koji se realizuju kao učenje kroz rad.\nObim učenja kroz rad kod poslodavca za obrazovne profile u trogodišnjem trajanju iznosi najmanje 50% od ukupnog broja časova obaveznih stručnih predmeta propisanih planom nastave i učenja.\nObim učenja kroz rad kod poslodavca za obrazovne profile u četvorogodišnjem trajanju iznosi najmanje 45% od ukupnog broja časova obaveznih stručnih predmeta propisanih planom nastave i učenja.\nUčenje na radu se izvodi kod poslodavca u celosti.\nIzuzetno od stava 4. ovog člana, deo učenja kroz rad može da se izvodi i u školskoj radionici ukoliko je to predviđeno planom i programom nastave i učenja odnosno ukoliko ga kod poslodavca nije moguće ostvariti u celini.\nUkoliko se deo učenja kroz rad izvodi u školskoj radionici, škola mora\nposedovati materijal i opremu neophodnu za realizaciju dela učenja kroz rad koji nije mogao biti ostvaren kod poslodavca.\nU školi je dozvoljeno realizovati najviše 20% od broja časova učenja kroz rad predviđenih planom i programom nastave i učenja.\nStruktura upisa učenika po područjima rada i obrazovnim profilima u dualnom obrazovanju utvrđuje se u skladu sa potrebama privrede i mogućnostima daljeg školovanja budućih učenika.\nŠkolska uprava sačinjava opštinski, odnosno gradski predlog plana upisa učenika u srednje škole.\nU izradi predloga plana upisa iz stava 2. ovog člana učestvuju i poslodavci, nadležni organ za zapošljavanje u jedinici lokalne samouprave, Privredna komora Srbije i druge zainteresovane strane, u skladu sa zakonom.\nUloga učenika, škole i poslodavca\nŠkola ostvaruje deo plana i programa nastave i učenja u dualnom obrazovanju koji se odnosi na teorijsku nastavu i vežbe i prati učenje na radu kod poslodavca u skladu sa zakonom.\nPoslodavac je odgovoran za sistematično i kvalitetno izvođenje učenja na radu u skladu sa standardom kvalifikacije i planom i programom nastave i učenja.\nZaštita prava učenika u dualnom obrazovanju ostvaruje se u skladu sa zakonom kojim se uređuju osnove sistema obrazovanja i vaspitanja i posebnim zakonom.\nPostupak za utvrđivanje ispunjenosti uslova poslodavca za izvođenje učenja kroz rad\nPostupak provere ispunjenosti uslova iz člana 10. ovog zakona vrši Privredna komora Srbije.\nPrivredna komora Srbije obrazuje Komisiju za utvrđivanje ispunjenosti uslova (u daljem tekstu: Komisija) za obrazovni profil ili grupu obrazovnih profila.\nKomisija u svom sastavu obavezno ima i stručnjake iz oblasti obrazovanja i vaspitanja i prosvetnog inspektora.\nZahtev za proveru ispunjenosti uslova (u daljem tekstu: Zahtev) poslodavac podnosi Privrednoj komori Srbije najkasnije do 30. septembra kalendarske godine koja prethodi školskoj godini u kojoj će otpočeti obavljanje učenja kroz rad kod poslodavca.\nPrivredna komora Srbije, na predlog Komisije, poslodavcu koji je ispunio sve propisane uslove, izdaje Potvrdu o ispunjenosti uslova za izvođenje učenja kroz rad u dualnom obrazovanju (u daljem tekstu: Potvrda).\nPotvrda, na predlog Komisije, se oduzima ukoliko se u postupku kontrole koju vrši Privredna komora Srbije, utvrdi da je poslodavac prestao da ispunjava uslove iz člana 10. ovog zakona.\nPrivredna komora Srbije vodi i redovno ažurira registar poslodavaca kojima je izdata Potvrda.\nRegistar se vodi kao jedinstvena elektronska baza podataka, a podaci iz registra objavljuju se na zvaničnoj internet stranici Privredne komore Srbije.\nMeđusobni odnos škole, poslodavca i učenika, odnosno roditelja ili drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika, u dualnom obrazovanju uređuju se ugovorom.\nMeđusobni odnos škole i poslodavca uređuje se ugovorom o dualnom obrazovanju, a međusobni odnos poslodavca i učenika, odnosno roditelja ili drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika uređuje se ugovorom o učenju kroz rad.\nUgovor o dualnom obrazovanju se zaključuje između škole i poslodavca, u pisanoj formi, na period utvrđen planom i programom nastave i učenja.\nUgovor o dualnom obrazovanju zaključuje se najkasnije do kraja kalendarske godine koja prethodi školskoj godini u kojoj će otpočeti realizacija plana i programa nastave i učenja.\n1) identifikacioni podaci o poslodavcu;\n2) identifikacioni podaci o školi;\n4) obaveza poslodavca da će izvoditi učenje kroz rad o sopstvenom trošku i odgovornosti;\n5) plan i program realizacije učenja kroz rad;\n6) mesto i vremenski raspored realizacije učenja kroz rad;\n7) broj učenika koje škola upućuje na učenje kroz rad;\n8) broj instruktora koje poslodavac obezbeđuje za te potrebe;\n9) materijalno obezbeđenje učenika i finansijsko obezbeđenje učenika;\n10) vreme trajanja ugovora;\n11) razlozi za prestanak važenja i raskid ugovora;\n12) način rešavanja eventualnih sporova;\n13) datum i potpisi ugovornih strana.\nŠkola može da zaključi ugovor o dualnom obrazovanju sa jednim ili više poslodavaca koji ima Potvrdu, u cilju obezbeđenja uslova za ostvarivanje svih sadržaja učenja kroz rad definisanih određenim planom i programom nastave i učenja.\nPoslodavac može da zaključi ugovor o dualnom obrazovanju sa jednom više škola u skladu sa propisanim uslovima iz člana 10. ovog zakona.\nŠkola i poslodavac dužni su da, najkasnije u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora o dualnom obrazovanju, objave na svojoj zvaničnoj internet stranici informaciju o mogućnosti obavljanja učenja kroz rad kod poslodavca.\nInformacija iz stava 1. ovog člana sadrži:\n1) osnovne informacije o planu i programu nastave i učenja u dualnom obrazovanju;\n2) mogućnosti za zapošljavanje;\n3) podatke o materijalnom i finansijskom obezbeđenju učenika;\n4) druge informacije poslodavca.\nPoslodavac može da raskine ugovor o dualnom obrazovanju u sledećim slučajevima:\n1) ako je školi zabranjen rad ili ako je ukinuta u skladu sa zakonom;\n2) ako škola prestane da ispunjava propisane uslove za obrazovni profil u kom poslodavac realizuje učenje kroz rad;\n3) ako škola ne ispunjava obaveze predviđene ugovorom o dualnom obrazovanju.\nŠkola može da raskine ugovor o dualnom obrazovanju u sledećim slučajevima:\n1) ako je poslodavcu oduzeta Potvrda o ispunjenosti uslova iz člana 11. ovog zakona;\n2) ako poslodavac ne ispunjava obaveze predviđene ugovorom o dualnom obrazovanju.\nAko je ugovor o dualnom obrazovanju raskinut iz razloga propisanih u članu 17. ovog zakona, teorijsku nastavu učenicima obezbeđuje druga škola koja je zaključila ugovor o dualnom obrazovanju sa poslodavcem ili koju odredi Ministarstvo u dogovoru sa poslodavcem.\nAko je ugovor o dualnom obrazovanju raskinut iz razloga propisanih u članu 18. ovog zakona, učenje kroz rad organizuje škola, uz podršku Ministarstva, jedinice lokalne samouprave i Privredne komore Srbije, kod drugog poslodavca sa kojim zaključi ugovor o dualnom obrazovanju.\nUgovor o učenju kroz rad zaključuju poslodavac i roditelj odnosno drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika ili punoletan učenik, u pisanoj formi.\nUgovor o učenju kroz rad zaključuje se najkasnije do početka školske godine u kojoj počinje obavljanje učenja kroz rad.\nObavezni elementi ugovora o učenju na radu su:\n2) ime i prezime roditelja, odnosno drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika;\n3) ime i prezime učenika;\n6) dokaz o posedovanju propisanih zdravstvenih uslova za određeno zanimanje;\n7) obaveza poslodavca da organizuje učeniku učenje kroz rad u skladu sa planom i programom nastave i učenja;\n8) obaveza učenika da redovno obavlja učenje kroz rad kod poslodavca;\n9) obaveza učenika da poštuje interna akta poslodavca;\n10) plan i program realizacije učenja kroz rad;\n11) mesto i vreme koji precizno opisuju tok održavanja učenja kroz rad;\n12) materijalno obezbeđenje učenika;\n13) finansijsko obezbeđenje učenika;\n14) vreme trajanja ugovora;\n15) razlozi za prestanak važenja i raskid ugovora;\nUčenik, odnosno roditelj ili drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika može zaključiti ugovor o učenju kroz rad sa više poslodavaca sa kojima je škola zaključila ugovor o dualnom obrazovanju, ukoliko je to neophodno radi realizacije plana i programa nastave i učenja.\nPoslodavac će raskinuti ugovor o učenju kroz rad ako je učenik:\n1) izgubio svojstvo učenika;\n2) prekršio radnu disciplinu i radne obaveze koje se primenjuju kod poslodavca u skladu sa zakonom;\n3) izgubio zdravstvenu sposobnost za rad u zanimanju za koje se školuje, odnosno više ne ispunjava uslov iz člana 32. stav 1. tačka 5) ovog zakona.\nRaskid od strane učenika odnosno roditelja ili drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika\nUčenik, odnosno roditelj ili drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika može da raskine ugovor o učenju kroz rad kod poslodavca ukoliko:\n1) učenik izgubi zdravstvenu sposobnost za rad u zanimanju za koje se školuje, odnosno više ne ispunjava uslov iz člana 32. stav 1. tačka 5) ovog zakona;\n2) poslodavac ne ispunjava obaveze iz ugovora o učenju kroz rad kod poslodavca.\nAko se raskine ugovor o učenju kroz rad kod poslodavca iz razloga navedenih u članu 24. stav 1. tačka 2), škola je dužna da učeniku organizuje učenje kroz rad u istom obrazovnom profilu kod drugog poslodavca, sa kojim je zaključila ugovor o dualnom obrazovanju.\nNakon raskida ugovora iz stava 1. ovog člana, učenik, odnosno roditelj ili drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika i poslodavac zaključuju ugovor o učenju na radu kod drugog poslodavca sa kojim je škola zaključila ugovor o dualnom obrazovanju.\nO raskidu ugovora iz stav 1. ovog člana, odnosno o zaključenim ugovorima iz stava 2. ovog člana škola obaveštava Ministarstvo, a poslodavac Privrednu komoru\nSrbije, najkasnije u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora.\nUkoliko nema zaključen ugovor o dualnom obrazovanju sa drugim poslodavcem iz stava 2. ovog člana, škola je dužna da u saradnji sa Ministarstvom i Privrednom komorom Srbije, u roku od osam dana obezbedi uslove za nastavak učenja kroz rad u odgovarajućem obrazovnom profilu.\nUstanovljenje i vođenje registra ugovora\nRegistar ugovora o dualnom obrazovanju ustanovljava i vodi Privredna komora Srbije, a evidenciju ugovora o dualnom obrazovanju vodi škola.\nRegistar ugovora o učenju kroz rad ustanovljava i vodi Privredna komora Srbije, a evidenciju ugovora o učenju kroz rad vodi škola.\nU registar iz stava 2. ovog člana upisuju se sledeći podaci:\n3) ime i prezime učenika na učenju kroz;\n4) naziv i adresa poslodavca kod koga se obavlja učenje kroz rad;\nRegistar iz st. 1. i 2. ovog člana se vodi kao jedinstvena elektronska baza podataka.\nZahtev za upis u registar\nZahtev za upis u registar ugovora o dualnom obrazovanju, poslodavac je dužan da dostavi Privrednoj komori Srbije u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora.\nZahtev za upis u registar ugovora o učenju kroz rad, poslodavac je dužan da dostavi Privrednoj komori Srbije, najkasnije u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora.\nZahtev se može podneti u pisanoj ili elektronskoj formi uz kopiju primerka ugovora.\n1) je u radnom odnosu kod poslodavca ili samostalno obavlja delatnost;\n2) ima radno iskustvo od najmanje tri godine u odgovarajućem zanimanju ili grupi zanimanja;\n3) je obavilo obuku za instruktora i ima potvrdu o položenom ispitu za instruktora (u daljem tekstu: Licenca instruktora).\nObuka za instruktora traje 40 sati i sadrži osnove pedagoško-didaktičkih znanja i veština.\nInstruktor, u saradnji sa koordinatorom učenja kroz rad realizuje, rukovodi i nadzire učenje kroz rad kod poslodavca, pod uslovom i na način kojim se obezbeđuje bezbednost i zdravlje na radu, u skladu sa zakonom.\nInstruktor u procesu ocenjivanja učenja kroz rad, sarađuje sa koordinatorom učenja kroz rad.\nProgram obuke za instruktora i bliže uslove o polaganju ispita za instruktora, propisuje ministar na predlog Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja.\nPrivredna komora Srbije realizuje ispit i izdaje Licencu instruktoru i vodi registar o izdatim Licencama instruktora.\nObavezni član Komisije, koju formira Privredna komora Srbije i koja realizuje ispit za instruktora, je i najmanje jedan predstavnik Ministarstva.\nSadržaj i obrazac Licence instruktora propisuje Privredna komora Srbije.\nOCENJIVANJE I ISPITI U DUALNOM OBRAZOVANJU\nInstruktor vrši kontinuirano praćenje napredovanja i u saradnji sa koordinatorom učenja kroz rad ocenjuje učenika po propisanim ishodima, u skladu sa planom i programom nastave i učenja, zakonom i pravilnikom kojim se bliže uređuje ocenjivanje u srednjem obrazovanju i vaspitanju.\nSadržina i način sprovođenja završnog i maturskog ispita definisani su planom i programom nastave i učenja.\nZavršnim i maturskim ispitom u dualnom obrazovanju proveravaju se i stečene kompetencije u skladu sa standardom kvalifikacije.\nU komisiji za proveru stečenih kompetencija na učenju kroz rad iz stava 2. ovog člana, obavezno je učešće predstavnika poslodavaca koje imenuje Privredna komora Srbije.\nNakon položenog završnog ili maturskog ispita učeniku se izdaje javna isprava u skladu sa zakonom.\nDodatak diplome učenika koji je položio završni ili maturski ispit u dualnom obrazovanju sadrži podatak o obimu ostvarene prakse i spisak poslodavaca kod kojih je učenje kroz rad obavljeno.\nMATERIJALNO I FINANSIJSKO OBEZBEĐENjE UČENIKA\nUčeniku koji obavlja učenje kroz rad kod poslodavca, poslodavac iz sopstvenih sredstava obezbeđuje:\n1) prevoz od škole do mesta izvođenja učenja kroz rad i nazad;\n2) sredstava za ličnu bezbednost i zaštitu na radu;\n4) osiguranje kod poslodavca;\n5) proveru zdravstvene sposobnosti za obavljanje učenja korz rad kod poslodavca za određeni obrazovni profil.\nPoslodavac može iz sopstvenih sredstava da obezbedi učeniku troškove smeštaja u učeničkom domu.\nUčenik koji obavlja učenje kroz rad, ima pravo na naknadu za produktivan rad. Naknada za produktivan rad se plaća po svakom satu produktivnog radu u visini od najmanje 50% minimalne cene rada.\nUčeniku koji je upisao obrazovni profil koji se nalazi na listi deficitarnih zanimanja na tržištu rada iz Budžeta Republike Srbije dodeljuje se učenički kredit.\nOdluku o iznosu učeničkog kredita za pojedine obrazovne profile i u odnosu na postignuti uspeh u učenju i radu utvrđuje ministar rešenjem o dodeli učeničkog kredita.\nNadzor nad primenom ovog zakona, u delu koji se odnosi na obrazovanje učenika u školi, odnosno kod poslodavca, vrši Ministarstvo preko nadležne prosvetne inspekcije, odnosno ministarstvo nadležno za poslove rada – preko inspekcije rada u delu koji se odnosi na uslove rada i bezbednost na radu.\nNovčanom kaznom od 50.000 do 100.000 dinara kazniće se za prekršaj škola ako o raskidu ugovora iz člana 25. stav 1. ovog zakona, ne obavesti Ministarstvo u roku iz člana 25. stav 3. ovog zakona.\nNovčanom kaznom od 50.000 do 100.000 dinara kazniće se za prekršaj poslodavac ako:\n1) u roku od osam dana ne dostavi Privrednoj komori Srbije Zahtev za upis u registar iz člana 27. stav 1. ovog zakona;\n2) ne ispuni materijalne obaveze prema učeniku iz člana 32. ovog zakona;\n3) ne ispuni finansijske obaveze prema učeniku iz člana 33. ovog zakona. Novčanom kaznom od 5.000 do 50.000 dinara za prekršaj iz ovog člana kazniće se odgovorno lice kod poslodavca.\nPodzakonske akte za sprovođenje ovog zakona, ministar će doneti u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a primenjuje se od školske 2018/2019. godine.\nZakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja koji je donet 2009. godine i Zakon o srednjem obrazovanju i vaspitanju donetom 2013. godine, nije uređeno dualno obrazovanje, niti zakoni prepoznaju ovaj vid obrazovanja u stručnim školama u Republici Srbiji.\nČlan 30. Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju uređuje pitanje praktične nastave i profesionalne prakse koju škola može da ostvaruje u saradnji sa privrednim društvom, ustanovom, drugom organizacijom ili drugim pravnim licem. Članom je takođe propisano da način sprovođenja praktične nastave uređuje ministar, kao i da se vreme, način i uslovi za ostvarivanje praktične nastave i profesionalne prakse utvrđuju ugovorom.\nSistem srednjeg stručnog obrazovanja u Republici Srbiji karakteriše nedovoljna usklađenost sa tržištem rada koja se ogleda u činjenici da ponuda i struktura obrazovnog sistema, zastareli kurikulumi, kao i plan upisa u srednje škole ne odražavaju potrebe privrede. Za posledicu imamo visoku nezaposlenost mladih koja se ubraja u jednu u najviših u Evropi, sa izuzetno zabrinjavajućim podacima gde se 65% mladih za završenom stručnom školom svrstava u dugoročno nezaposlena lica, a skoro 150.000 mladih uzrasta od 15-24 godine se ne školuje, niti radi.\nSa druge strane, na osnovu sveobuhvatnog istraživanja potreba privrede ustanovljeno je da se privreda suočava sa velikim problemima po pitanju nedostatka kompetentnog kadra i kadra čije kvalifikacije ne odražavaju i ostvarenost kompetencija, ishoda i ciljeva učenja predviđenih kurikulumom.\nIako u postojećem sistemu postoji saradnja između obrazovanja i privrede i praktične nastave po tom osnovu, ona se realizuje na neadekvatan način i ne ostvaruju se očekivani rezultati u pogledu usvajanja znanja, veština i sposobnosti odnosno kompetencija, čime učenici nakon završenog srednjeg stručnog obrazovanja nisu spremni da se odmah uključe u rad u realnom radnom okruženju. Iz tog razloga, poslodavci moraju preuzeti na sebe trošak uvođenja mladih u posao i obučiti ih dodatnim znanjima i veštinama potrebnim da se uključe u rad.\nNa osnovu iznetog, dolazi se do zaključka da je potrebno obezbediti unapređivanje kvaliteta praktične nastave na način kojim će se u sistem realizacije praktičnih aspekata stručnog obrazovanja pored škola uključi i privreda putem uvođenja sistema dualnog obrazovanja.\nOsnovna ideja dualnog obrazovanja podrazumeva sticanje teorijskih znanja u školi, a praktičnih u kompanijama u realnom radnom okruženju imajući u vidu da škole ne mogu ispratiti brzinu tehničko-tehnoloških promena koje se dešavaju na tržištu. Pored toga, povećanjem obima praktične nastave i izradom kurukuluma u koje je uključena privreda - davanjem opisa poslova koji odgovaraju poslovima koje će učenici obavljati nakon školovanja na budućem radnom mestu, podiže se kvalitet praktične nastave i stvara sistem gde kvalifikacija zaista predstavlja izraz stečenih kompetencija, što na kraju dovodi i do povećanja upošljivosti mladih. Time i privreda investiranjem u obrazovanje ulaže u svoje buduće zaposlene i na dugi rok rešava problem u pogledu kadrova. Investiranje se ne odnosi samo na obezbeđivanje materijalno-tehničkih uslova i davanje naknade učenicima, već i imenovanje zaposlenih – instruktora koji će biti zaduženi i odgovorni za rad sa učenicima tokom celog ciklusa školovanja u skladu sa predviđenim kurikulumom.\nUvođenje ovog inovativnog modela obrazovanja bi najpre rešilo problem kompanija koji se tiče nedostatka kvalifikovane radne snage, smanjilo nezaposlenost mladih ljudi do 25 godina i troškove koje Ministarstvo izdvaja za stručno obrazovanje. Ovaj model učenicima će omogućiti da se zaposle u nekoj od kompanija, pokrenu svoj posao ili nastave školovanje na strukovnim studijama i fakultetima.\nOsim toga Strategija razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine, definisala je kao ciljeve u oblasti stručnog obrazovanja, sledeće: stvaranje uslova za uvođenje kvalitetne radne prakse (stimulacija poslodavaca npr. kroz poreske olakšice za razvoj socijalnog partnerstva praktične nastave, realizaciji ispita itd.); obezbeđivanje da najmanje 50% nastavnika/instruktora praktične nastave u preduzećima položi majstorski ispit i akreditovani kao nastavnici u nadležnoj instituciji; uspostavljanje sistema akreditacije i sertifikacije poslodavaca i instruktora koji rade sa učenicima u preduzećima; akreditacija radnih mesta za realizaciju praktične nastave, poreske olakšice za preduzeća u kojima se realizuje praktična nastava, donošenje zakonske i podzakonske regulative za finansijske stimulacije poslodavaca u čijim se privrednim društvima realizuje praktična nastava, te uključivanje najmanje 10% poslodavaca u rad sektorskih veća, ispitnih komisija i u realizaciju praktične nastave.\nNacrtom Zakona o dualnom obrazovanju (u daljem tekstu: Nacrt zakona) pristupilo se sa ciljem da se koncepcija dualnog obrazovanja prilagodi vremenu, potrebama i uslovima u kojima se može odvijati ovaj proces u Republici Srbiji, ujedno koristeći sva iskustva evropskih zemalja koje imaju razvijen ovaj sistem obrazovanja.\nDosadašnja iskustva u okviru projekata podržanih od strane zemalja Nemačke, Austrije i Švajcarske govore u prilog činjenici da je sistem dualnog obrazovanja našem obrazovanju i našoj privredi neophodan. Na osnovu dosadašnjeg iskustva u implementaciji dualnog obrazovanja u kome trenutno učestvuje 21 stručna škola sa 1272 učenika i 68 kompanija, sa jednom generacijom koja je prošla ciklus po dualom modelu i dobila zaposlenje, 1800 privrednika koji su potpisivanjem izjave o namerama pokazali interesovanje i spremnost da se uključe u sistem obrazovanja, neophodna su zakonska rešenja sa jasno regulisanim pravima i obavezama koji će povezati interese države, poslodavaca i radnika i učenika i stručno obrazovanje staviti u funkciju privrednog rasta i razvoja.\nKao što smo već naveli, važeći Zakon o srednjem obrazovanju i vaspitanju uređuje samo praktičnu nastavu i profesionalnu praksu koju škola može da ostvaruje u saradnji sa privrednim društvom, ustanovom, drugom organizacijom ili drugim pravnim licem, ali nisu precizirani uslovi pod kojima ta saradnja treba da se odvija, odnosno pod kojima se obavlja učenje na radu u realnom radnom okruženju. Ono što Zakonom o dualnom obrazovanju i relevantnim podzakonskim aktima treba da bude precizirano su uslovi koje privredni subjekt treba da ispuni da bi mogao da obrazuje učenike, odnosno kojom delatnošću treba da se bavi i koje materijalno- tehničke mogućnosti i uslove treba da ispunjava.\nNacrtom zakona omogućava se sistematičan, racionalan i postupan pristup uvođenju i razvijanju dualnog obrazovanja uz sveobuhvatno sagledavanje procesa, od početka do kraja školovanja. Takođe jasno definisan sistem prava i obaveza škole, poslodavca i učenika, treba da obezbedi uključivanje većeg broja kompanija i škola u novi model praktične nastave, usklađivanje obrazovanja sa potrebama privrede, i mogućnost da kompanije dobiju odgovarajuće kadrove, a učenici odgovarajuća znanja, veština i sposobnosti čime će se omogućiti brža i lakša zapošljivost mladih.\nKako se predložene novine u Nacrtu zakona ne mogu rešavati podzakonskim aktom ili na drugi način, to je neophodno doneti zakon radi uređivanja dualnog obrazovanja.\nIII. OBJAŠNJENJE OSNOVNIH PRAVNIH INSTITUTA IPOJEDINAČNIH REŠENJA\nMaterija Nacrta zakona sistematizovana je u jedanaest glava, i to: I. Osnovne odredbe; II. Ostvarivanje dualnog obrazovanja; III. Ugovori u dualnom obrazovanju; IV. Registar ugovora; V. Instruktor; VI. Ocenjivanje i ispiti u dualnom obrazovanju; VII. Materijalno i finansijsko obezbeđenje učenika; VIII. Nadzor; IX. Kaznene odredbe; X. Prelazne i završne odredbe.\nČlanom 1. Nacrta zakona o dualnom obrazovanju (u daljem tekstu: Nacrt zakona) uređuje se predmet Nacrta zakona, a to su: sadržaj i način ostvarivanja dualnog obrazovanja, provera ispunjenosti uslova poslodavca za učenje kroz rad, uzajamna prava i obaveze učenika, roditelja, odnosno drugih zakonskih zastupnika, škole i poslodavca, materijalno i finansijsko obezbeđenje učenika, druga pitanja od značaja za dualno obrazovanje, kao i oblast primene ovog zakona.\nČlanom 2. Nacrta zakona definiše se značenje pojmova u smislu ovog zakona, kao što su pojam: dualno obrazovanje, poslodavac, učenje kroz rad, instruktor i koordinatoručenja kroz rad.\nČlanom 3. Nacrta zakona definišu se principi na kojima se zasniva dualno obrazovanje, kao što su: dostupnost, relevantnost, prohodnost, celoživotno učenje, pravo izbora, jednake mogućnosti, partnerstvo, profesionalnost i etičnost, osiguranje kvaliteta.\nČlanom 4. Nacrta zakona utvrđeno je da su ciljevi dualnog obrazovanja: obezbeđivanje uslova za sticanje, usavršavanje i razvoj kompetencija u skladu sa potrebama tržišta rada; razvijanje preduzimljivosti, inovativnosti, profesionalni i karijerni razvoj svakog pojedinca; obezbeđivanje uslova za dalje obrazovanje, kao i za lični, ekonomski i društveni razvoj;razvijanje sposobnosti za timski rad i osećaj lične odgovornosti u radu, svesti o važnosti bezbednosti i zdravlja na radu i razvijanje sposobnosti samovrednovanja, izražavanja sopstvenog mišljenja i samostalnog donošenja odluka.\nČlanom 5. Nacrta zakona definisano je daosnov za donošenje planova i programa nastave i učenja u dualnom obrazovanju predstavlja standard kvalifikacija, te da se standard sastoji od opisa rada, ciljeva i ishoda učenja.\nČlanom su utvrđene ustanove koje na osnovu inicijative sektorskog veća ili utvrđenih potreba privrede izrađuju opis rada kao deo standarda kvalifikacija i dostavljaju ga Ministarstvu radi usvajanja. Članom je utvrđeno da na osnovu opisa rada, Zavod za unepređivanje obrazovanja i vaspitanja izrađuje i dostavlja Ministarstvu radi usvajanja predlog ciljeva i ishoda učenja, kao i predlog nastavnog plana i programa koji sadrži standard kvalifikacija. Članom je utvrđen i obavezan sadržaj plana i programa nastave i učenja.\nČlanom 6. Nacrta zakona propisan je obim učenja kroz rad kod poslodavca za obrazovne profile u trogodišnjem i četvorogodišnjem trajanju, propisanih planom nastave i učenja; period u toku dana kada se vrši učenje kroz rad i maksimalan broj časova nedeljno; mesto učenja kroz rad, kao izuzeci i procenat u kojem se učenje kroz rad može odvijati u školskoj radionici koja mora posedovati odgovarajući materijal i opremu.\nČlan 7. Nacrta zakona definiše način upisa u srednje škole, po područjima rada i profilima, kao i predlagače plana upisa u srednje škole, koji taj plan izrađujuuz učešće različitih aktera, kao što su: poslodavci, služba za zapošljavanje u jedinici lokalne samouprave, Privredna komora Srbije i druge zainteresovane strane.\nČlanom 8. Nacrta zakona uređena je uloga učenika, škole i poslodavcau sprovođenju učenja kroz rad kod poslodavca i njihovi međusobni odnosi.\nČlanom 9. Nacrta zakon adefinisano je da se zaštita prava učenika ostvaruje u skladu sa zakonom kojim su uređene osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\nČlanom 10. Nacrta zakonataksativno su navedeni uslovi koje poslodavac mora da ispuni radi izvođenja učenja kroz rad, a koji se odnose na delatnost, prostor, opremu, sredstva, broj licenciranih instruktora, obezbeđivanje bezbednosti i zdravlja na radu, uslovi koje mora da ispuni poslodavac u pogledu likvidnosti, kao i uslovi za odgovorno lice poslodavca.\nČlanom 11. Nacrta zakona utvrđeno je da postupak provere ispunjenosti uslova poslodavca za izvođenje učenja vrši Privredna komora Srbije koja obrazuje Komisije za utvrđivanje ispunjenosti uslova za obrazovni profil, odnosno grupu obrazovnih profila. Članom je utvrđen i sastav ove Komisije, način i rok za podnošenje Zahteva za proveru ispunjenosti uslova i izdavanje Potvrde o ispunjenosti uslova, vođenje Registra poslodavaca kojima je izdata Potvrda.\nIII.UGOVORI U DUALNOM OBRAZOVANJU\nČlanom 12. Nacrta zakonaregulišu se postojanje dve vrste ugovora – ugovor o dualnom obrazovanju kojim se uređuje međusobni odnos škole i poslodavca i ugovor o učenju kroz rad kojim se uređuje međusobni odnos poslodavca i učenika, odnosno roditelja ili drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika.\nČl. 13 – 16. Nacrta zakona definisani su forma i sadržina ugovora o dualnom obrazovanju koji se zaključuje između škole i poslodavca, kao i mogućnost škole da ovaj ugovor zaključi sa jednim ili više poslodavaca koji imaju Potvrdu, kao i mogućnost poslodavca da ovaj ugovor zaključi sa više škola. Definisana je obaveza škole da o zaključenim ugovorima o dualnom obrazovanju obavesti Ministarstvo u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora. Ustanovljava se i obaveza škole i poslodavca da najkasnije u roku od osam dana od dana zaključivanja ugovora o dualnom obazovanju, na svojim zvaničnim internet stranicama objave informaciju o mogućnosti obavljanja učenja kroz rad kod poslodavca, a taksativno je naveden i sadržaj tih informacija.\nČl. 17– 19. Nacrta zakonapropisani su uslovi i razlozi za raskid ugovora o dualnom obrazovanju, kako od strane škole, tako i od strane poslodavca, i predviđene posledice raskida tog ugovora.\nČl. 20 – 22. Nacrta zakona definisani su forma i sadržina ugovora o učenju kroz rad koji zaključuju poslodavac i roditelj odnosno drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika ili punoletan učenik, najkasnije do početka školske godine u kojoj počinje obavljanje učenja kroz rad, kao i mogućnost da roditelj odnosno drugi zakonski zastupnik maloletnog učenika ili punoletan učenik zaključe ugovor sa više poslodavaca ukoliko je to neophodno radi realizacije nastavnog plana i programa.\nČl. 23 – 25. Nacrta zakona propisani su uslovi i razlozi za raskid ugovora o učenju kroz rad, kako od strane poslodavca, tako i od strane roditelja odnosno drugog zakonskog zastupnika maloletnog učenika ili punoletanog učenika, i predviđene posledice raskida tog ugovora.\nČlan 26. Nacrta zakona propisuje ustanovljenje i vođenje Registra ugovora i evidencije ugovora, s tim da Registar o ugovorima o dualnom obrazovanju i Registar ugovora o obrazovanju kroz vodi Privredna komora Srbije, a evidenciju o tim ugovorima vodi škola. Članom su taksativno navedeni podaci koji se upisuju u registre.\nČlanom 27. Nacrta zakona uređuje kome se podnosi Zahtev za upis u registar, kao i ovlašćene podnosioce zahteva, rok u kome se podnosi Zahtev i forma u kojoj se podnosi.\nČlanom 28. Nacrta zakona utvrđeni su uslovi koje mora da ispunjava lice koje ima svojstvo instruktora u dualnom obrazovanju, obuku instruktora, saradnju sa koordinatorom učenja kroz rad, način ocenjivanja instruktora. Članom je propisano da program obuke za instruktora i bliže uslove o polaganju ispita za instruktora, propisuje ministar na predlog Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja.\nČlanom 29. Nacrta zakona propisana je nadležnost za sprovođenje ispita i idavanje Licence instruktorima, za vođenje Registra o izdatim Licencama instruktora, kao i za propisivanje sadržaja i obrasca Licence instruktora. Član definiše i da ispit za instruktora realizuje posebna Komisija koju formira Privredna komora Srbije, a najmanje jedan predstavnik Ministarstva je obavezan član ove Komisije.\nČlanom 30. Nacrta zakona propisano je kontinuirano praćenje napredovanja učenika i ocenjivanje učenika koje vrši instruktor u saradnji sa koordinatorom učenja kroz rad, po ishodima propisanim pravilnikom kojim se bliže uređuje ocenjivanje u srednjem obrazovanju i vaspitanju.\nČlanom 31. Nacrta zakona uređeni su završni i maturski ispit u dualnom obrazovanju, komisija za proveru stečenih kompetencija, javne isprave i dodatak diplome koji se izdaje učeniku koji je položio završni ili maturski ispit u dualnom obrazovanju.\nVII.MATERIJALNO I FINANSIJSKO OBEZBEĐENJE UČENIKA\nČl. 32. i 33. Nacrta zakona definisano je materijalno i finansijsko obezbeđenje učenika iz sopstvenih sredstava poslodavca, odnosno taksativno su navedene obaveze poslodavca u pogledu materijalnog i finansijskog obezbeđenja učenika.Članom je predviđena i mogućnost da se iz sredstava budžeta Republike Srbije dodeljuje kredit učeniku koji je upisao obrazovni profil koji se nalazi na listi deficitarnih zanimanja na tržištu rada.\nČlan 34. Nacrta zakona definiše prosvetnu inspekciju, odnosno inspekciju rada kao nadležnu za nadzor nad primenom ovog zakona, odnosno uslova rada i bezbednosti na radu.\nČl. 35. i 36. Nacrta zakona propisane su novčane kazne za prekršaje škole, kao i direktora, odnosno odgovornog lica škole i novčana kazna za prekršaje poslodavca, odnosno odgovornog lica kod poslodavca.\nČlan 37.Nacrta zakona definiše rok u kojem će ministar doneti predviđene podzakonske akte.\nČlan 38. Nacrta zakona propisuje da će zakon stupiti na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", a da se primenjuje od školske 2018/2019. godine.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva prosvete, 19.05.2017.


Biznis Autor:Stefan Miljuš25. okt. 202112:50 > 12:5147 komentara\nDeo članova Sindikata Elektroprivrede Srbije nastavio je danas protest ispred upravne zgrade tog preduzeća u Beogradu sa zahtevom da se radnicima isporuči ranije uplaćeni ugalj za predstojeću grejnu sezonu i isplati razlika plata za prethodnih devet meseci koja je ugovorena Kolektivnim ugovorom. Ako zahtevi ne budu ispunjeni, najavljuju generalni štrajk.\nVođa protesta Milan Đorđević kaže da je EPS uveo unutrašnju kontrolu koja se ponaša „kao parapolicijska organizacija“ i traži da se utvrdi odgovornost v.d. direktora EPS-a Milorada Grčića za, kako kaže, „rasipničko poslovanje i kupovinu brojnih kamera i uređaja za prisluškivanje“.\nĐorđević koji je smenjen sa čela sindikata kaže da je sednica bila lažirana i da je Grčić zloupotrebio sindikalnu organizaciju rudnika „Kolubare“ na čelu sa Miodragom Rankovićem da ga na, kako kaže, „fingiranoj“ sednici smeni.\nDodaje i da je veliki broj radnika EPS-a dobilo pretnje kako ne bi došli na današnji protest.\n„Takvu strahovladu sprovode u EPS-u koja nije viđena od 1947. godine pa naovamo. Ja sam bio 5. oktobra štrajkač u Kolubari, bio sam jedan od onih koji su optuženi da su rušili sistem i ustavni poredak Srbije. Mi ovakvu torturu tada nismo imali. I zato sam ja pozvao sve političke činioce – od predsednika Republike, predsednice Vlade, ministre resorne, da dođu da vide šta se dešava u EPS-u. Ovde ima oko 800 do 1000 ljudi, još uvek stižu, ja sam danas mogao da dovede 5.000 ljudi, ali sindikat radnika EPS-a neće da da zadovoljstvo gospodinu Grčiću da urušimo, kako on kaže, energetski bilans zemlje. Ne, rudari Kolubari će kopati ugalj, struje u ovoj zemlji će biti“, naveo je.


RTS :: Odluke Kriznog štaba: Kome će biti potreban negativan pi-si-ar test za ulazak u Srbiju i od kada\nKoronavirus u Srbiji Odluke Kriznog štaba: Kome će biti potreban negativan pi-si-ar test za ulazak u Srbiju i od kada\nponedeljak, 14. dec 2020, 17:26 -> 22:09\nOdluke Kriznog štaba: Kome će biti potreban negativan pi-si-ar test za ulazak u Srbiju i od kada\nAktuelne mere za suzbijanje epidemije koronavirusa ostaće na snazi do petka 18 decembra. Posle toga će ponovo zasedati Krizni štab, saopštila je posle današnje sednice Darija Kisić Tepavčević. Iznela je i nove uslove za ulazak u zemlju. Stranim državljanima biće potreban negativan pi-si-ar test, a državljani Srbije koji ne budu imali negativan test ići će u izolaciju od deset dana.\nZa sve strane državljane biće obavezn pi-si-ar test pri ulasku u zemlju ne stariji od 48 sati, i to od 20. decembra najverovatnije do 10. januara, rekla je Darija Kisić Tepavčević.\n"Ako je vaše pitanje da li će neko po kućama kontrolisati slave, to naravno nije moguće, a niko ni ne želi da vrši takve vrste kontrola. Nadam se da polazimo svi od sebe i da svi želimo u našem domu da imamo jednu zdravu atmosferu i da ne budu porodični domovi mesta gde će virus da se prenosi", navela je Darija Kisić Tepavčević.\n"Ali, ako je nešto obećavajuće, manje je opterećenje na ambulante i manji broj pregleda", zaključila je Darija Kisić Tepavčević.


Univerzitetu potrebno 34 miliona maraka | Student Info\n“Predloženim budžetom za narednu godinu, koji je za naš univerzitet nešto viši od 31 milion KM, nismo zadovoljni. Za normalno funkcionisanje Univerziteta u Banjaluci potrebno je da budžet bude kao ovogodišnji, odnosno oko 34 miliona KM”, rekao je Stanić novinarima nakon rasprave sa predstavnicima Vlade RS.\nOn je kazao da postoji spemnost za pronalaženje kvalitetnog rješenja i da ohrabruje spremnost Vlade RS da budžet za Unverzitet u Banjaluci bude na nivou kojim će se obezbijediti realizaciji svih funkcija.\nMinistar prosvjete i kulture RS Anton Kasipović naglasio je da troškovi neminovno rastu na banjalučkom Univerzitetu koji je u procesu razvoja.\n“Predstavnici Univerziteta su rekli da se sa velikim teškoćama u pogledu predložnog budžeta može ostvariti funkcija visokog obrazovanja. Postoji mogućnost da se na neki način dodatnim uštedama ova funkcija ostvari”, rekao je Kasipović.\nOn je naveo da je danas razgovarao i sa rukovodstvom Univerziteta u Istočnom Sarajevu, koje nije moglo prisustvovati javnoj raspravi zbog preuzetih obaveza.


Land Rover Range Rover Sport 5.0 V8 SVR vs Toyota Land Cruiser V8 4.6 VVT-i - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Land Rover Range Rover Sport 5.0 V8 SVR vs Toyota Land Cruiser V8 4.6 VVT-i\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju terensko vozilo / suv i koriste oblik karoserije suv sa 5 vrata uz 4 x 4 pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Jaguar, 8-cilindrični agregat sa 32 ventila i 550ks , dok je drugi 8-cilindrični agregat sa 32 ventila i 318ks koji potpisuje Toyota.\nNažalost, ni jedan od automobila nije dostavljen na European New Car Assessment Programme (Euro NCAP) testiranje radi utvrđivanja nivoa bezbednosti. To umnogome otežava zauzimanje stava po pitanju zaštite putnika koju pružaju i ja ću uvek preporučiti da takve automobile zaobiđete. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju terensko vozilo / suv, što u principu znači odličnu poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, japanski automobil nudi popriličnu razliku od 12% više metala.\nLand Rover je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 3.9 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 260 kilometara na čas, 55km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 13.1 litara goriva na 100 kilometara (22 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, japanski automobil pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Land Rover ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Land Rover. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Imovina pravnih lica – MED III\nInvestitor pravno lice XXX DOO je izgradilo stambeno-poslovni objekat neto površine 4.371,00 m². Objekat je ozakonjen Rešenjem o ozakonjenju 16.08.2019. godine. Deo stambeno-poslovnog prostora investitor je prodao, za šta smo od javnog beležnika dobili ugovore. Kada nastaje poreska obaveza za investitora kao pravno lice? Pravno lice nije podnelo poresku prijavu.\nJavno preduzeće “Autobuska stanica” ima registrovanu šifru delatnosti 5221 – Uslužne delatnosti u kopnenom saobraćaju. Da li je oslobođeno plaćanja poreza u skladu sa članom 12. stav 1. tačka 11. Zakona o porezima na imovinu kao i članom 2. stav 3. tačka 5. Zakona o komunalnim delatnostima? Ovo preduzeće prijavilo je sledeće: peroni sa nadstrešnicama, zgrada biletare, restoran sa sanitarni čvorom, računarski centar, dolazni peron, takođe poseduju i kancelarijski deo gde se obavljaju poslovi administracije. Da li su preduzeća koja obavljaju komunalne delatnosti oslobođena plaćanja poreza za sve nepokretnosti koje poseduju, na primer restoran, kancelarije, ostave itd. koje nemaju direktne veze sa samom komunalnom delatnošću?\nPoreski obveznik je neke nepokretnosti procenio na osnovu prosečne cene, nadstrešice po fer vrednsoti gde je vrednost 0,00 dinara, takođe neke nepokretnosti po fer vrednosti gde je pretežno vrednost 0,00 dinara. Kako postupati?\nImamo problem sa preduzećem u stečaju i molimo da nam pošaljete mišljenja ministarstva kako bi ispravno odgovorili na zahtev stranke.


Ekstravaganca, Kako nabaciti dobru guzu?\nVaša lokacija: ... » Zdravlje » Fitnes » Kako nabaciti dobru guzu?\nKako nabaciti dobru guzu?\n03. April 2007.\nVerovali ili ne, sedeći. Kada bi vaše kolege znale da stiskate svoju guzu dok sedite pored njih, verovatno bi pomislili da ste malo čudni. Ali, vežbica koju možete da radite sedeći vam omogućava da imate guzu koju s ponosom pokazujete u bikiniju.\nDakle, bazira se na potpuno istoj izometrijskoj kontrakciji koju koristite i kad radite sa tegovima, samo što vam ovde nisu potrebni. Stegnete glutealni mišić i držite ga stegnutog. Potom opustite. I to je sve. Možete raditi ovu vežbu dok sedite u kancelariji, stojite u redu, čekate na semaforu... U početku nećete moći dugo da izdržite, ali probajte da već prvi put držite stegnuti mišić oko 30 sekundi. Postepeno povećavajte na 60. Pauze između kontrakcija ne treba da budu duže od 5-10 sekundi. Možete raditi i jednostavniju varijantu - samo stezanje i opuštanje, minimum 15 ponavljanja. Plus, stezanjem glutealnih mišića takođe stežete i Kegelove mišiće, odnosno, mišiće karličnog i vaginalnog pojasa. Ovo će vam omogućiti intenzivnije orgazme.\nPlivanje za duži život Ko redovno pliva biće fit i duže će živeti. Koja još pozitivna dejstva ima plivanje, ...\nDizanje tegova troši više kalorija nego što mislite Ako želite da izgubite kilograme, šta vam svi govore? Trčite. Trčanje jeste vežba ...\nBelgrade Sport fest Jubilarni peti po redu Belgrade Sport Fest i ove godine održava se na Adi Ciganliji od ...\nMali korak za vas ... ali veliki korak za vaš vitak struk Rim nije izgrađen za jedan dan, kaže stara poslovica. A ni vi ne treba da verujete ...\nIzaberite pravu teretanu Odluka da konačno zakoračite u teretanu nekada zna biti nezgodna zahvaljujući svim tim ...\nPrikazano 11-15 od 53 tekstova « Predhodna | Sledeća »


Novi nacionalni rekord Munćanove\ndesk - 18. jul 2012. u 09.55\nDrugi put u tri dana oboren je državni rekord na 1.500 metara. Ovoga puta to je učinila Marina Munćan koja je na atletskom mitingu u italijanskom Linjanu Sabijadoru. Pre dva dana rekord je oborila Amela Terzić koja je to učinila u finalu omladinskog Svetskog prvenstva gde je uzela srebrnu medalju.\nSrpska atletičarka Marina Munćan postavila je novi nacionalni rekord na 1.500 metara pošto je juče na mitingu u italijanskom gradu Linjanu Sabijadoru napravila rezultat četiri minuta, šest sekundi i 48 stotinki, saopštio je Atletski savez Srbije.\nOvo je drugi put u poslednja tri dana da se obara rekord na 1.500 metara nakon što je Amela Terzić u finalu omladinskog prvenstva sveta osvojila srebrnu medalju sa vremenom 4:07,59.\nPre toga rekord je takođe bio u vlasništvu Munćanove - 4:08,02, postavljen 2007. godine u Osaki.\n„Zadovoljna sam ostvarenim rezultatom i ovo mi je dobar indikator da u London odlazim u odličnoj formi”, izjavila je Munćan.\nNjen trener Mile Ugrin rekao je da je ovako dobar rezultat očekivao i ranije.\n„Drago mi je što je ovaj rezultat postignut pred Olimpijske igre i ne bi me čudilo da Marina na Igrama napravi još bolji. Ostaje možda žal što na prvenstvu Evrope u Helsinkiju nije uspela da istrči ovako dobar rezultat, jer je stigla iz Amerike samo desetak dana uoči takmičenja i nije se aklimatizovala”, izjavio je Ugrin.\nMunćanova je u Helsinkiju osvojila 12. mesto sa vremenom 4:15,63. (RTS)\nSledeći članak: Seks i selo\nMinistarka ispratila sportiste\nAlisa Marić poželela sreću i uspeh timu Srbije na Mediteranskim igrama, koje će se od 20. do 30. juna održati u Mersinu. Srbiju će u Mersinu predstavljati ukupno 151 sportista, pošto je zbog povrede…\nPutin: Nisam ukrao prsten\nPortparol Vladimira Putina negirao da je predsednik Rusije ukrao šampionski prsten od vlasnika Nju Ingland Petriotsa Roberta Krafta, kao što on tvrdi. Kraft je prošlog vikenda obelodanio da mu je Putin…\nKAJAK: Medalje, medalje...\nPosle zlatne Dalme Benedek Ružičić, stigla su nova odličja za Srbiju sa Evropskog prventva u Portugaliji. Srpski kajakaši Simo Boltić i Marko Dragosavljević osvojili su srebrnu medalju u olimpijskoj…\nKAJAK: Novo zlato od Dalme za Srbiju!\nDalma Benedek Ružičić osvojila je drugo zlato u dva dana takmičenja na Evropskom prvenstvu u Portugaliji! Srpska kajakašica Dalma Benedek Ružičić osvojila je u nedelju zlatnu medalju u olimpijskoj…\nEvropsko zlato za Dalmu Benedek!\nSrpska kajakašica Dalma Benedek Ružičić osvojila je zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Portugaliji. Ona je u trci na 1.000 metara u disciplini k-1 bila brža od konkurentkinja i sa vremenom 3.54,225…\nZlato i srebro za naše trijatlonce\nSrpski reprezentativci u trijatlonu, Vladimir Savić i Bojan Karanović osvojili su zlatnu i srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u Alanji. Pančevac Savić je trijumfovao u konkurenciji 35-39 godina…\nIvana šesta u Oslu\nSrpska skakačica u dalj na mitingu Dijamantske lige u glavnom gradu Norveške preskočila 6,50 metara, a zatim prekinula takmičenje. Milica Mandić predvodi sportiste na Mediteranskim igrama\nPoznat je konačan spisak sportista koji će od 20. do 30. juna braniti boje Srbije na Mediteranskim igrama u Mersinu. Dudaša omela povreda u Češkoj\nNajbolji srpski desetobojac zbog bolova u peti odustao od prvog takmičenja ove sezone u Kladnu. Mihail Dudaš odlično je startovao na desetoboju u češkom Kladnu, ali je posle dve discipline odlučio…\nOliveri Jevtić bronza na Kupu Evrope\nSrpska atletičarka Olivera Jevtić osvojila je bronzanu medalju u trci na 10.000 metara na Kupu Evrope u Bugarskoj. Jevtićeva je trku istrčala za 32 minuta, 52 sekunde i 25 stotinki. „Jako sam zadovoljn…”\nDžastin Getlin brži od Bolta! (video)\nAmerički sprinter iznenadio je Jamajčanina i atletski svet na mitingu Dijamantske lige u Rimu! Getlin trčao 9.94, Bolt 9.95. Opušten je bio Usein Bolt pred start trke na 100 metara na Olimpijskom stadionu…\nKolašinac šesti u Rimu\nSrpski bacač kugle Asmir Kolašinac postigao je zapažen uspeh na mitingu Dijamantske lige u Rimu, gde je zauzeo šesto mesto hicem od 20,06 metara. U izuzetnoj jakoj konkurenciji 11 takmičara iza Kolašinca…\nSjajni rezultati srpskih atletičara\nSrpske atletičarke Amela Terzić i Ivana Španović trijumfovale su u svojim disciplinama na mitingu u slovenačkom gradu Velenju. Emir Bekrić bio drugi na 400 metara s preponama, oborivši državni…\nStjepanović u Dubaiju pobedio u svih devet trka!\nProtekle nedelje održan je veliki plivački miting Dubai Open 2013. na kome je bez konkurencije dominirao jedan od najboljih srpskih plivača, šesti sa Olimpijskih igrara u Londonu, Velimir Stjepanović,…\nBravo momci: Zlato za Srbiju!\nSporo i tmurno nedeljno jutro „razbila” je jedna lepa vest - srpski dvojac bez kormilara, Nikola Stojić/Nenad Beđik, postao je novi prvak Evrope! U finalu Evropskog prvenstva u Sevilji naši veslači…\nLjudi su se krstili kad me vide (video)\nFizička snaga oduvek je bila predmet divljenja, ali se na treniranje u našoj zemlji nije oduvek gledalo sa odobravanjem. Pionir bodibildinga kod nas Petar Čelik i aktuelni rekorder u dizanju tegova…\n„Rvanje je dobilo drugu šansu”\nPredsednik Međunarodne rvačke federacije Nenad Lalović rekao je da je zadovoljan što je taj sport dobio šansu da se bori za mesto na Olimpijskim igrama 2020. Međunarodni olimpijski komitet objavio…\nReprezentativac Srbije u streljaštvu Nemanja Mirosavljev osvojio je zlatnu medalju u disciplini trostav puška 50 metara na Svetskom kupu u Minhenu. Mirosavljev je osvojio zlatnu medalju rezultatom od…\nZlatiću i srebro u Mihnenu\nReprezentativac Srbije osvojio u utorak srebrnu medalju na Svetskom kupu u Minhenu, u disciplini vazdušni pištolj. Sjajnim učinkom, rezultatom 199,6 upucanih krugova, Andrija Zlatić osvojio je još…\nZlato osmerca, tri medalje na EP\nVeslači Srbije postigli su veliki uspeh na prvenstvu Evrope za juniore u Minsku osvojivši tri medalje - zlatnu, srebrnu i bronzanu, i tako utrostručila bilans sa prošlogodišnjeg šampionata na Bledu,…\nAndrija Zlatić osvojio zlato u Minhenu\nReprezentativac Srbije u streljaštvu Andrija Zlatić osvojio je zlatnu medalju u gađanju malokalibarskim pištoljem na Svetskom kupu u Minhenu postigavši rezultat od 196, 7 krugova. Drugi srpski predstavnik…\nBronza srpskim kuglašima\nReprezentacija Srbije u kuglanju osvojila bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu u Zalaegersegu. Srbija u polufinalu izgubila od Makedonije. Uteha za srpske kuglaše - svetski rekord ostvaren u četvrtfinalu…\nDijamantska liga: Kolašinac sedmi, Ameli rekord\nSrpski atletičar Asmir Kolašinac zauzeo je sedmo mesto na mitingu Dijamantske lige u Nujorku, dok je Amela Terzić ostvarila lični rekord sezone. Kolašincu je u bacanju kugle pripala sedma pozicija…\nKuglаškа seniorskа reprezentаcijа Srbije oborilа je nа šаmpionаtu svetа u Zаlаegersegu u Mаđаrskoj sopstveni svetski rekord. Prethodni je bio 3.969 čunjeva, a naši reprezentativci su…\nProslavljeni košarkaš i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Vlade Divac u utorak je po drugi put primljen u bolnicu, pošto mu je opet prokrvario čir. „Vlade je opet prokrvario, opet bolnica”,…\nMinistarka sporta i omladine Alisa Marić održala je u beogradskoj osnovnoj školi „Jelena Ćetković” javni čas tolerancije u okviru akcije „Fer-plej je pobeda” i učenicima poručila da nasilju…\nSavić postavio novi svetski rekord\nSrpski dizač tegova („powerlifter”) Rade Savić oborio je sopstveni svetski rekord u benč presu koji sada iznosi 290 kilograma. Savić je na prvenstvu Evrope u Knjaževcu išao do 290…\nHokejaši Švedske osvojili su titulu svetskog prvaka, pošto su u finalu šampionata u Stokholmu deklasirali Švajcarsku sa 5:1 (2:1, 0:0, 3:0). Švedska je tako postala prva zemlja koja je osvojila trofej…\nDva zlata, srebro i bronza za srpske kajakaše u Češkoj\nReprezentativac Srbije u kajaku Marko Dragosavljević osvojio je zlatnu medalju u disciplini K-1 na 200 metara na Svetskom kupu u Račicama, u Češkoj. Dragosavljević koji je juniorski vicešampion Evrope…\nNovi trener fudbalera Crvene zvezde trebalo bi da bude Milovan Rajevac, nezvanično saznaje „Blic”. Pred odlazak na pripreme u Sloveniju crveno-beli su (ne)očekivano ostali bez trenera, pošto je…\nPašanski bez Vimbldona ove godine\nVažna pobeda košarkašica Srbije!


Catan: Istraživači i Gusari (SR/HR/SLO) | Drustvena i edukativna igra\nCatan: Istraživači i Gusari (SR/HR/SLO)\nDruštvene igre, Porodična igra, Prodaja, Beograd, Srbija, Games4you\nCena: 5 000 RSD\nSledeća velika "Catan" ekspanzija je stigla! Proširitve vaše trgovačke i avanturističke vidike sa najnovijom ekspanzijom "Catan: Istraživači i Gusari"\nU igri "Catan" (ranije Settlers of Catan ), igrači pokušavaju da budu dominantna sila na ostrvu Catan izgradnjom naselja, gradova i puteve. Na svakom potezu kockice utvrđuju šta će se od resursa novo porizvoditi na ostrvu. Igrači prikuplja ova sredstva (kartice) drvo , pšenicu, cigle, ovce ili kamen - da izgrade svoje civilizacije i dođu do 10 poena i ostvare pobedu!\n"Catan: Istraživači i Gusari" razlikuje se od osnovne igre u više od jednog pogleda. Umesto da u igri imaju samo jedno ostrvo na kojem igrači grade i takmiče se za resurse, prisutna su tri ostrva - ali pejzaž samo jednog od tih ostrva poznat je na početku igre. Igrači počinju na ovom ostrvu, zatim grade brodove i dovode doseljenike u igru, kako bi potom mogli putovati u nove krajeve. Kada brod završi kretanje na neistraženom teritoriju, ta pločica se otkriva i na njega se postavlja slučajno izvučeni čipov broj, pri čemu igrač zarađuje jedan resurs kao nagradu! (Broj nepoznatih pločica varira od 16 do 32, zavisno od scenarija.) Stanovnik i brod mogu se pretvoriti u lučko naselje od kojeg se mogu graditi putevi i novi brodovi da bi se omogućilo dalje istraživanje!\nIgra "Catan: Istraživači i Gusari" sadrži:\n- 16 lučka naselja\n- 36 posada\n- 12 brodova\n- 8 doseljenika\n- 4 pirata\n- 6 tokena piratskih pećina\n- 6 izvidjača\n- 24 vreće sa začinima\n- 76 zlatnih novčića\n- 6 zlatnih polja\n- 6 heksagonih začina\n- 12 heksagonih terenskih pločica\n- 15 komada okvira\n- 12 markera brojeva\n- 3 karte misija\n- 3 karte viktori poena\n- 4 nove kartice troškova gradnje\nCatan: Mesta i vitezi (SR/HR/SLO)\nCatan Pomorci (SLO/HR/SRB)


Bljesak.info | Objavili rezultate popisa u Službenom glasniku, iako zakon to ne propisuje\nObjavili rezultate popisa u Službenom glasniku, iako zakon to ne propisuje\nRS pita čemu žurba?\nOBJAVA: Četvrtak, 18. kolovoza 2016. 22:03\nParlament traži poboljšanje kapaciteta Agencije za nadzor nad tržištem Na popisu najsigurnijih zemalja na svijetu, BiH na 76. mjestu ''Dosadili'' Srbi, Bošnjaci i Hrvati: U BiH 515 novih etničkih skupina Do kraja prosinca o priznavanju rezultata popisa u BiH\nAgencija Za Statistiku,Bih,Popis,Radmila Čičković,Rezultati\nU srijedu su rezultati popisa objavljeni u Službenom listu BiH čime je ispunjen posljednji uvjet za njihovu službenu upotrebu i korištenje, dok RS to i dalje osporava\nIako zakonom nije propisano, Agencija za statistiku BiH dva mjeseca nakon objavljivanja rezultata popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH te podatke objavila je i u "Službenom glasniku Bosne i Hercegovine".\nZakon nije spomenuo 'Službeni glasnik'\n"Takva objava je preuranjena i u suštini samo je nastojanje da se tobože objave službeno rezultati nastali obradom prema jednostrano donesenom programu", rekla je Radmila Čičković, direktorica Republičkog zavoda za statistiku, dodajući da su objavljivanjem rezultata u "Službenom glasniku" sve pokazali, jer žurba da se nešto službeno objavi dovoljno govori o cijelom procesu, pišu Nezavisne.com.\nPROČITAJTE I: Nema više dileme: Rezultati popisa u BiH su službeni\nNaglašava da u okviru Središnjeg popisnog biroa nikada nije bilo riječi o potrebi objavljivanja tih rezultata u "Službenom glasniku BiH" jer ni u jednom dijelu, zakon nije to ni spomenuo. U svom reagiranju Republički zavod za statistiku podsjeća da ni Međunarodna promatračka operacija (IMO) nije dala svoj konačan izvještaj o popisu BiH, tek nakon kojeg bi se trebalo znati mogu li takvi rezultati biti međunarodno priznati.\n"Praksa međunarodnih eksperata i dosad je bila da verificiraju sve ono kakvo god da je, daleko od struke i zakona, samo ako dolazi iz Agencije za statistiku BiH, a suprotno je stavovima iz Zavoda za statistiku RS", navodi se, između ostalog, u reagiranju Republičkog zavoda za statistiku RS.\nKada su u pitanju sami podaci koji su objavljeni, a s kojima se RS ne slaže jer su objavljeni nakon preglasavanja, odnosno nakon jednostrane odluke direktora Agencije za statistiku BiH, u njima se navodi da u BiH živi 3.531.159 stanovnika i to 50,11 posto Bošnjaka, 30,78 posto Srba i 15,43 posto Hrvata. Prema tim podacima, u FBiH živi 2.219.220 stanovnika ili 62,85 posto, u RS 1.228.423 stanovnika ili 34,79 posto, dok u distriktu Brčko živi 83.516 stanovnika ili 2,37 posto.\nProsječna starost stanovnika u BiH prema podacima objavljenim u "Službenom glasniku BiH" je 39,5 posto, najmnogoljudniji grad sa 275.524 stanovnika je Sarajevo, dok je stopa nepismenosti 2,82 posto, a broj visokoobrazovanih 12,7 posto, što je uvjerljivo najmanje u regiji. S obzirom na to da RS ne priznaje ove rezultate i tvrdi da su objavljeni mimo zakona jer je oko 200.000 ljudi koji ne žive u BiH dobilo status rezidenta u narednih nekoliko mjeseci može se očekivati objavljivanje podataka samo za RS. "Trenutno se radi na donošenju metodologije za obradu rezultata popisa i imamo zakonom definiran rok za to koji ćemo poštovati", rekla je Čičković.\nPodsjetimo, u srijedu su rezultati popisa objavljeni u Službenom listu BiH čime je ispunjen posljednji uvjet za njihovu službenu upotrebu i korištenje.


ISTEKLO FINANSIRANJE MILETOVIH LOBISTIČKIH KUĆA: Evo koliko je Dodik dosad potrošio za lobiranje u SAD-u... | Slobodna Bosna\nISTEKLO FINANSIRANJE MILETOVIH LOBISTIČKIH KUĆA: Evo koliko je Dodik dosad potrošio za lobiranje u SAD-u...\nZa ugovor sa pravnom kućom Myrmidon Group nema ažurnih informacija o finansiranju, dok je polugodišnji ugovor sa Picard Kentz & Rowe istekao krajem maja prošle godine\nKrajem prošlog mjeseca isteklo je finansiranje Predstavništva Republike Srpske u Sjedinjenim Američkim Državama, saznaje Nezavisni istraživački centar NICK.\nVlada manjeg bh. entiteta je u SAD registrirala tri tzv. strana agenta, odnosno lobističke kuće, no prema posljednjem izvještaju američkog ministarstva pravde s kraja prošle godine, ugovori o finansiranju sve tri kuće su istekli.\nZa ugovor sa pravnom kućom Myrmidon Group nema ažurnih informacija o finansiranju, dok je polugodišnji ugovor sa Picard Kentz & Rowe istekao krajem maja prošle godine.\nBio je vrijedan 460.000 američkih dolara. Prema analizi Glasa Amerike objavljenoj prošle godine, Milorad Dodik i njegove partijske kolege su dosad u SAD potrošile ukupno 29.635.062,83 dolara za troškove zastupanja ili lobiranja.


Budžet općine Gradačac za 2018. godinu 17,8 miliona KM, Općinsko vijeće donijelo set rješenja za projekat vodosnabdijevanja Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nBudžet općine Gradačac za 2018. godinu 17,8 miliona KM, Općinsko vijeće donijelo set rješenja za projekat vodosnabdijevanja\n27/12/2017 | objavio Radio Gradačac\nNa posljednjem ovogodišnjem zasijedanju Općinsko vijeće Gradačac usvojilo je Budžet općine za 2018. godinu u iznosu od 17.843.210 KM, što predstavlja do sada najveći planirani iznos. Tekući izdaci su planirani u iznosu od 9.820.610 KM, a 8.022.600 KM predviđeno za kapitalne izdatke, od čega 600.000 KM za kupovinu dionica i otplatu kredita.\nNajznačajniji planski dokument općine za narednu godinu usvojen je većinom glasova bez rasprave, koja nije izostala tokom razmatranja seta rješenja o podugovorima za nastavak projekta vodosnabdijevanja općine Gradačac. Radi se o podugovorima između FBiH i Općine Gradačac, odnosno Općine i JP „Komunalac“ d.d., te Ugovora između FBiH, Općine Gradačac i EBRD-a. Ističući njihov značaj Općinski načelnik Edis Dervišagić pojasnio je faze koje je cjelokupan projekat prošao u posljednje 3 godine. Naglasio je da se današnjim odlukama postiže njegova efektivnost, a da je krajnji rok za povlačenje sredstava 31. decembar 2020. godine. Iako su vijećnici u svojim izlaganjima izrazili opredjeljenost za rješavanje problema vodosnabdijevanja svih građana općine Gradačac, iz Kluba vijećnika SDA zatraženo je pojašnjenje otplatnog plana kredita od 6 miliona eura. Pomoćnik Općinskog načelnika Damir Kurjaković iznio je podatak da je JP „Komunalac“ d.d. u ovu svrhu do sada prikupilo 700.000 KM, te da se na osnovu projekcija u narednih 15 godina otplate kredita na isti način planira prikupljanje 3 miliona KM. Dalje je dodao da se od 3.500 novih korisnika (720 KM po priključku) očekuje još 3 miliona, a da se svojom odlukom Vlada TK obavezala da u narednih 10 godina kroz Program sredstava od vodnih naknada osigura 4 miliona KM. Tokom današnje rasprave vijećnici su upoznati sa rizicima koje ovakvo kreditno zaduženje donosi, a to su godišnja kamata od 0,5% na nepovučena sredstva i 1% provizije, kao i sa grant sredstvima koja nije moguće realizovati bez prihvatanja kredita. Set rješenja je prihvaćen uz obavezu kvartalnog izvještavanja o povlačenju i utrošku sredstava, a njegov sastavni dio su i Rješenje o zadržavanju cijena vode u 2018. godini i nastavak subvencioniranja troškova potrošnje vode i otpadne vode za socijalno ugrožene kategorije.\nVijećnici su danas prihvatili izmjenu Odluke o provođenju Regulacionog plana slobodne industrijske zone II i zaključak o stavljanju na javni uvid i raspravu u trajanju od 30 dana nacrta izmjene Urbanističkog plana Gradačac 2020. u dijelu koji se odnosi na obuhvat Regulacionog plana „Centar“.\nNa prijedlog vijećnika Elvira Herčinovića (SDA) u dnevni red današnje sjednice uvrštena je informacija o izgradnji područnih škola u Vučkovcima i na Požarikama. Iako za ovu tačku nije bilo ranije pripremljenog materijala, načelnik Edis Dervišagić ponudio je usmenu informaciju praćenu raspoloživom dokumentacijom koja je tokom zasijedanja dostavljena vijećnicima. Vijećnik Herčinović je uputio zahtjev da se uvaži molba OŠ „Ivan Goran Kovačić“ i ovoj ustanovi dodijeli zemljište na Požarikama koje je Općina Gradačac za tu namjenu kupila 2010. godine. Postavio je pitanje zašto je Općina poništila građevinsku dozvolu za izgradnju objekta i predložila zamjenu zemljišta za prostor u centru grada, neposredno uz školu. Prilažući dokumentaciju načelnik Dervišagić je pojasnio da pripremljenu građevinsku dozvolu uprava škole nikada nije preuzela, niti platila odgovarajuće rente, a da je direktor škole u avgustu ove godine odustao od postupka pokrenutog 2010., te podnio zahtjev za novi urbanistički projekat. Građevinska dozvola nije mogla biti poništena jer nije ni preuzeta, ustvrdio je Dervišagić, te dodao da je saglasnost o zamjeni zemljišta usmeno pružena tokom sastanka sa Premijerom TK i resornim ministrom.\nGovoreći o područnoj školi u Vučkovcima, Općinski načelnik je podsjetio na sporazum sa OŠ „Mehed-beg Kapetanović Ljubušak“ po kojem se Općina obavezala na sufinansiranje izgradnje objekta u visini od 100.000 KM. Po dva tendera odobrena su sredstva od ukupno 90.000 KM koja nisu realizovana zbog izostanka izvještaja i faktura. Na kraju diskusije jednoglasno su doneseni zaključci kojim OV Gradačac podržava sve aktivnosti na izgradnji škola na području općine, kao i aktivnosti svih općinskih organa na rješavanju imovinsko-pravnih odnosa. Upućen je poziv resornom kantonalnom ministarstvu da se aktivno uključi u rješavanje ovih pitanja.\nNa današnjem višesatnom zasijedanju vijećnici su, između ostalog, prihvatili Odluku o davanju u zakup poslovnih zgrada i prostorija u vlasništvu Općine, Odluku o neposrednom učešću građana u lokalnoj samoupravi i Informaciju o rezultatima mjerenja zadovoljstva građana javnim uslugama, koja će biti sastavni dio izvještavanja u okviru MEG projekta.\nSnimak danas održane, 10. radne sjednice OV emitujemo u programu Radija Gradačac sutra (28. decembra) od 10 sati.


Zavesa od 5.000 papirnih vetrenjača - Plezir\nLibanska umetnica Najla El Zein (Najla El Zein) i dizajner za osvetljenje Mauris Asso (Maurice Asso) udružili su svoje talente kako bi napravili vetro-portal (Wind Portal) – osam metara visoku zavesu koja je cela izrađena od ručno napravljenih papirnih vetrenjača.\nOva instalacija je bila izložena u muzeju Viktorija i Albert (Victoria and Albert Museum) za vreme londonskog festivala dizajna sa ciljem da poveća svest posetilaca o značaju energije vetra kroz igru svetlosti, senki i zvukova.\nSvaka vetrenjača je ručno izrađena i zakačena za uspravnu plastičnu cev. Cela instalacija bila je povezana kompjuterskim programom koji je napravio Mauris Asso, a program je kontrolisao osvetljenje kao i kretanje celog sistema. Elektronski signali su kontrolisali kada i gde se ispuštao vazduh kako bi se vetrenjače pomerale i stvarale prelepe pokrete i senke. Osvetljenje je naizmenično prelazilo iz svetlijeg u tamnije kako bi pratilo stalno zujanje koje su proizvodile papirne vetrenjače.\nTAGS: EkologijaMaurice AssoNajla El ZeinPlezirSvetlana Divljakovvetroportal


Zlato, franak i nekretnine nikada naglo ne gube vrijednost – The PRESTIGE\nZlato, franak i nekretnine nikada naglo ne gube vrijednost\nPrije dvije godine zadesila nas je pandemija koronavirusa koja je pokrenula prvenstveno krizu u lancima snabdijevanja, da bi se nakon stišavanja epidemiološke situacije ove godine izbio sukob između Ukrajine i Rusije koji je već uneo pometnju u sektorima poljoprivrede i energetike, i koji za sobom prete da povuku ostatak svetske privrede.\nSa rastom ekonomskih neizvjesnosti u razgovorima među ljudima se sve više pokreće pitanje da li i kako štedjeti ili sačuvati ušteđen novac/prikupljeni kapital, u novonastalom kontekstu. Iako je doslovno ne moguće tvrditi da je bilo koji vid štednje, u apsolutnom smislu bezbjedan od svakog rizika, ako se osvrnemo na istorijske podatke i iskustvo ipak postoje načini da se novac „spasi“.\nIskusni i učeni investitori ih nazivaju „sigurnim utočištima“ i ovi globalni proizvodi su dokazali svoju stabilnost i sposobnost čuvanja vrijednosti u nekoliko instanci, tj. kroz nekoliko ekonomskih kriza, te su mnogi koji su se odlučivali da tu ulože, kraj krize dočekali nešto bogatiji nego prije nje.\nKako za „Blic Biznis“ kaže redovni profesor Beogradske bankarske akademije prof. dr. Zoran Grubišić da su do sada, po pravilu, sigurna utočišta za svoj novac i kapital investitori, i mali i veliki, pronalazili u zlatu, nekretninama i stabilnim valutama jakih ekonomija.\nU ovu robu se ulaže na više načina: od investicionog zlata u obliku poluga različite veličine i težine, zlatnih dukata pa do investiranja na svjetskim berzama, i ako pogledamo istorijske podatke vidimo i zašto.\nUzmimo za primjer finansijsku krizu 2007.-2008. godine i kako se zlato tada ponašalo. Kao i svaki put do tada, vrijednost zlata je inicijalno pala nakon što su Leman Bradrs saopštili bankrot, da bi se rast vrednosti zlata nastavio i nakon kraja recesije 2009. godine, i zaustavio tek 2011. godine (kada je dostiglo cijenu od oko 59 dolara po gramu), a pad vrijednosti sa tih nivoa je zabeležen prvi put tek početkom 2013. godine.\nIstorijski maksimum u pogledu cijena zlato je dostiglo u avgustu 2020. godine kada je unca vrijedjela tik ispod 2.075 dolara, dok sada jedna unca vrijedi nepunih 1.947 dolara. Ako pogledamo samo kretanje cena u posljednjih mjesec dana, od kada je i intenziviran novi talas geopolitičkih previranja (podaci preuzeti sa sajta goldprice.org).\n– Ono što se često preporučuje u datom kontekstu je i investiranje u zlato na berzi, kao i u hartije izvedene iz samog zlata. Takođe mnogi investitori koji su ulagali direktno u akcije nekih kompanija, sada to rade u indekse izvedene iz akcija velikih svjetskih kompanija, kaže za „Blic Biznis“ broker Branislav Jorgić.\nKako stručnjaci sve vrijeme objašnjavaju, cijene na tržištu nekretnina će nastaviti da rastu i tokom ove godine, da je pad cijena malo izvjestan te da će se pre cene stabilizovati na nekom nivou gdje više potražnja neće biti u ovoj mjeri povećana.\n– Svi statistički parametri pokazuju da će se nastaviti sa blagim rastom cijena. U svakom slučaju povećanje cijena zavisi od ponude i tražnje, od lokacije nekretnine, kao i od količine novca na tržištu. Placevi su jako skupi, nabavka materijala isto, ceijna radne snage takođe raste. Ljudi su masovno plasirali novac u nekretnine kao u sigurnu štednju, rekao je za „Blic Biznis“, procjenitelj i stručnjak za tržište nekretnina, Milić Đoković.\n– Nekretnine su i dalje preskupe za ulaganje na malo, te veliki broj malih investitora ne može na njih da se osloni kako bi sačuvali svoja sredstva, ističe Jorgić.\nIako smo mi o ovom ekonomskom zahvatu sa ciljem čuvanja vrijednosti poučeni iskustvom posljednje decenije dvadesetog vijeka, razmena sopstvene za druge, stabilnije, valute je praksa širom svijeta. Koliko god da su dolari i euri popularni među nama i našim sunarodnicima, stručnjaci u fokus stavljaju jednu drugu valutu.\n– Ljudi često u svrhu čuvanja vrijednosti ulažu u valute, u najvećem broju slučajeva one najstabilije kao što je na primjer, švajcarski franak, kaže Grubišić.\nKako kaže Grubišić vremenom su određeni „globalni proizvodi“ u koje se ranije ulagalo sa ciljem da se novac sačuva i po mogućstvu „oplodi“, sada to više nisu.\n– Energenti su nekada shvaćeni kao tzv. sigurno utočitšte, ali ako pogledamo u posljednje dvije godine kretanje cene nafte, ona je išla i u minus 37 dolara po barelu prije dvije godine, dakle bukvalno su davali novac samo da je uzmete, a preskakala je i preko 150 dolara po barelu. Nedavno je opet probila 130 dolara po barelu. To je ok za kratke pozicije, za kratkoročno spekulisanje, ali to više nema veze sa sigurnim dugoročnim investicijama, zaključuje Grubišić\n– S’tim na umu, kriptovalute i dalje predstavljaju dobar izbor za investiranje. Novac koji nije uložen trpi veliki rizik od negativnih kamatnih stopa koje propisuju centralne banke, ili inflacije (koju pokreću eksterni šokovi na strani ponude) koja je zahvatila svjetsko tržište, dokle god su druge investicione opcije poput nekretnina nedostižne za sitne investitore, kaže za „Blic Biznis“ analitičar tržišta digitalnih dobara, Igor Mirković.\nOn zaključuje da jedan nezavisni, decentralizovani „čuvar vrijednosti“, kakav je bitkoin, treba da bude dio svakog investitorskog portfolia, te da shodno brizi o riziku svako može da odluči koliko će diverzifikovati kapital ka ovoj opciji.\nVisoka inflacija kao najava podizanja kamatnih stopa u 2022.\nViše globalnih investitora uskoro na kineskom tržištu obveznica\nSwift odgodio novi “revolucionarni” sistem plaćanja\nNajbolja godina za robu od 1996. i najlošija za obveznice od 1949.\nVisoka inflacija prijeti svjetskoj ekonomiji\nMMF: Sankcije Rusiji će poljuljati dominaciju dolara\nInflacija u Americi previsoka, podizaće se kamate\nŠta možemo da naučimo o novcu od Japanaca?\nTržište korporativnog duga izuzetno aktivno na početku godine


4K Dahua komplet sa 6 kamera - Sve za video nadzor\n4K Dahua komplet sa 6 kamera\n87999,00 RSD sa PDV\n6 x HAC-HFW1800TH-I8-0360B Dahua kamera\nAvailability: Na lageru! Šifra proizvoda: DAH8MD3T05A6KB\nDahua komplet video nadzor sa šest 4K (8MP) kamere nudi mogućnost da pokrijete ulaz u kuću ili dvorište, odnosno manji lokal ili trafiku.\nU kompletu se nalazi šest 4K (2160p) kamere oblika bullet sa napajanjem. Kamera poseduje BLC, HLC, 2D DNR, D-WDR, kao i inteligentnu IR rasvetu dometa do čak 80 m (Smart IR). Ukoliko želite svaku bullet kameru možemo zameniti da bude oblika dome – HAC-HDW1800M-0280B.\nVideo se skladišti na hard disku veličine 3TB što je dovoljno za 24 dana snimanja 24 sata bez prestanka sa videom kvaliteta 7fps@2160p. Umesto vas podešavamo sistem da radi na detekciju pokreta tj. da beleži samo kada promena na ekranu, tada snimanje produženo i do nekoliko meseci.


Obeležen 9. maj, Dan pobede nad fašizmom | RTK\nObeležen 9. maj, Dan pobede nad fašizmom\nObjavljeno: subota, 9. maj 2020.\nSkromno i bez velike pompe, u Kruševcu je obeležen 9. maj, Dan pobede nad fašizmom. Delegacije Grada i Vojske Srbije i Rasinskog okruga položili su vence na Spomenik crvenoarmejcima na Rasini i na spomen obeležja Slobodištu.\nPovodom 9. maja dana pobede u Drugom svetskom ratu, delegacije Grada Kruševca, Vojske Srbije i Rasinskog Upravnog Okruga, položile su vence na Spomenik palim Crvenoarmejcima u borbi za oslobodjenje Kruševca u Drugom svetskom ratu. Delegaciju Grada predvodila je zamenik gradonačelnika Vesna Lazarević, dok je na čelu vojne bio komandant za Razvoj Rasinske brigade pukovnik Rade Rnjaković.\nPalim herojima u borbi protiv fašizma, počast su odale i delegacije Vojske Srbije i Rasinskog upravnog okruga.\nZbog aktuelne epidemiološke situacije izostao je kulturno umetnički program i veće prisustvo gradjana.\nNastavljači tradicije Besmrtnog puka udruženja sveslovensko Slavica i Zmaj, u centru grada na posebnom štandu, poštujući propise, obeležili su 9. maj, Dan pobede nad fašizmom. Svako je mogao da stavi sliku svog rodjaka koji je učestvovao u ratu i da dobije „Georgijevu lentu“, simbol pobede u Drugom svetskom ratu.\nDevetog maja 1945., nacistička Nemačka je potpisala kapitulaciju a istoga dana 1950, francuski ministar Rober Šuman predstavio je predlog organizovanja Evrope, zasnovan na principima mira, razumevanja, tolerancije i saradnje, poznat kao „Šumanova deklaracija“.\nPrethodno : Zatvorena privremena Kovid bolnica u Hali sportova u Kruševcu\nSledeće : Katarina Jovanović u Panorami Radio Kruševca: Pandemija koronavirusa zatekla je na Kubi


Noel Dženis-Norton - Knjige - Online knjižara Dereta\nNoel Dženis-Norton već više od četrdeset godina radi kao specijalista za učenje i ponašanje. Bila je učiteljica, pedagog i savetnik za decu s posebnim potrebama, tutor specijalizovan za strategije učenja, direktor škole i predavač u školi roditeljstva. Noel je osnivač i direktor londonskog Centra za mirnije, lakše, srećnije roditeljstvo, u kojem se radi s porodicama i organizuju kursevi za roditelje dece svih uzrasta. Noel redovno učestvuje na stručnim skupovima i često gostuje na televiziji i radiju. Pored toga što drži predavanja u Velikoj Britaniji i Sjedinjenim Državama, ona takođe obučava učitelje i predavače na kursevima roditeljstva govoreći o svojim jedinstvenim i izuzetno efikasnim metodama. Noel je portparol Nacionalne nedelje porodice, a radi i za Macaroni Kid, popularni vebsajt za roditelje u Sjedinjenim Državama.\nGenerated: 03.55.23TRU CHACHE


Ljubivoje ršumović i deca sa novim forama - Mačva Press informativni portal\nLjubivoje ršumović i deca sa novim forama\nLjubivoje Ršumvić više od pola veka piše za decu. Kada je on počinjao kao dečiji pisac, deca su se smatrala sporednim likovima života. Ljubivoje Ršumović je želeo to da promeni. I uspeo je da kroz svoja dela pokaže koliko je važno da razumemo decu i u deci vidimo male ljude. Takođe, pokazuje nam da je dečija književnost i važna i poželjna u formiranju najmlađih.\nLjubivoje Ršumović piše za decu u ljudima i ljude u deci\nU svojim delim Ljubivoje Ršumović se trudio da otkrije tajne detinjstva, da razume, shvati i pomogne malim ljudima, a i njihovim rositeljima, bakama i dekama, u njihovom odrastanju. I on sam često ističe da mu je najveći uspeh to što ima veliku, radosnu porodicu. Svojim bogatim jezikom ispunjenim humorom uspeo je da dotakne srca malih čitalaca i da tu ostane i danas. Smatra da je humor važan kako bi se približili deci. Kroz njega, deca najbolje razumeju i prihvataju stvari. A kada se taj humor pomeša sa pričom, dobija se pravi smisao. Svaka pesma sadrži neku poruku, ali ta poruka nije ni malo dosadna, u vidu definicije, već je potpuno drugarska. I stvarno, Ljubivoje Ršumović je pravi prijatelj dece. Pravi drugar.\nBorba sa novim tehnologijama\nSvuda već dugo traje kriza čitanja knjiga. Danas deca brže odrastaju, interesovanja su se promenila, ali promenilo se i okruženje. Ono što je ostalo isto je to da se deca rađaju radoznala, željna znanja i ljubavi. Od nas zavisi šta ćemo da im ponudimo. A deci se sviđa ono što im mi damo. Ljubivoje Ršumović često ističe to da je on do svoje 10.godine odrastao u selu i da je to možda i najbolji ambijent za odrastanje jednog deteta. Mašta tu radi punom parom, razvijaju se veština penjanja na drvo, trčanje i sve ono što zdravom detetu treba. Ističe da današnjoj deci ne treba ništa uzimati, već im dati više odgovornosti i više samostalnosti, da budu ravnopravni članovi svoje porodice kojoj doprinose na svoj način. A deca uvek budu kakvi smo i mi. Ona najbrže uče od nas. Pa možda bi bilo dobro da i mi zajedno sa našom decom večernje sate posvetimo čitanju pesama Ljubivoja Ršumovića, umesto gledanja Sunđer Boba.\nDela Ljubivoja Ršumovića su nesumnjivo vanvremenska\nGeneracije dece su odrastale uz njegove pesme: Vuče, vuče bubo lenja, Deset ljutih gusara, Babaroga, Beli slon i crni telefon, koje i danas te generacije prenose na svoju decu. Emisija „Fazoni i fore“ danas ima kultni status i ostavila je veliki pečat 80ih i 90ih kada smo svi bili okupljeni pred televizorom. Ljubivoje Ršumović je zaista dao nemerljiv doprinos dečijoj literaturi. Do sada je objavio preko 80 knjiga, i još piše. Neka dela su izvođena u pozorištu, a mnoge pesme je pevao hor „Kolibri“.Svi smo kao mali pevali „Lako je prutu da se sokoli“, a naša deca danas obožavaju da im se peva „Miš je dobio grip“. Zanimljiva je anegdota da je Ljubivoje Ršumović zajedno sa svojim sinovima dok su bili mali pravio novine koje su nazvali RŠUM: Radostan, Šaljiv, Uman, Mudar. Pokazivali su ih gostima, a koštale su jedan osmeh. Na taj način je želeo svojoj deci da pokaže koliko je važno ostati dete i kad porasteš, koliko je važno smejati se i igrati se.\nZadržimo decu u sebi, a u deci vidimo ljude i ohrabrimo ih da budu radoznala, da istražuju i da se igraju, jer samo tako će biti srećna. Baš kao što nam i Ljubivoje Ršumović govori decenijama unazad.\nVreme je za razmišljanje o nabavci uglja\nProdaja uglja ne zvuči kao tema kojom se treba baviti u ovim veoma toplim danima kada se pažnja posv...\nZašto je vremenska prognoza često pogrešna?\nSvako od nas se barem jednom nedeljno zapita zašto je vremenska prognoza često pogrešn...\nEmotivni, finansijski i drugi razlozi za razvod braka\nSve češća pojava u 21. veku jeste razvod braka. Veliki broj parova odlučuje se na ovaj, ne ta...\nDa li ugraditi kadu ili tuš kabinu?\nKada renovirate kupatilo vrlo je bitno šta ćete staviti u njega, kadu ili tuš kabinu? ...


PREDLOG ZA OSTANAK KOD KUĆE: POZORIŠNE PREDSTAVE NA INTERNETU U DOBA TEŠKE IZOLACIJE | musicpocket\nPREDLOG ZA OSTANAK KOD KUĆE: POZORIŠNE PREDSTAVE NA INTERNETU U DOBA TEŠKE IZOLACIJE\nVEČERAS ONLINE: “TESLA”, “BURE BARUTA”, “KRALJICA MARGO”\nIspovest snažnih žena u formi serije monologa Povodom svetske kampanje “16 dana aktivizma protiv...\nDomaći film „Vikend sa ćaletom“ intrigira domaću publiku.Uz sve preporučene mere predostrožnosti kojih se zbog trenutne situacije...\nZnamo, teško je nekada ispuniti vreme kada ste non stop kod kuće, posebno ako vam je i vikend u karantinu, jer je to nova oštra mera uvedena, 40 sati u cugu nema mrdanja iz stana. Osim online koncerata i svirki pojedinih muzičara ili premijere najnovijih spotova, singlova, reizdanja starih albuma, naravno gledanja toliko stranih i domaćih filmova na svim kablovskim i osnovnim kanalima, TV serija u ponudi koliko želite, a tu je i ona “živa” umetnost koja nam veoma nedostaje, a to je – pozorište!\nNormalno, nije i ne može biti isto da gledate prenos ili snimak nekog koncerta na TV-u i imati taj doživljaj uživo. Isto je i sa pozorišnim predstavama. Neki kažu da je gledanje filma na piratskoj kopiji ili pratiti snimak predstave isto kao i slušati Simfonijski orkestar preko telefona. Jednostavno, nije taj ugođaj.\nIpak, da li sada imamo izbora? Nikako.\nNekoliko beogradskih pozorišta se upustilo u ovaj poduhvat da publici pruži surogat u vidu snimaka nekoliko svojih legendarnih predstava.\nDanas, nedelja, 5. april, na repertoaru virtuelnog online pozorišta su sledeće predstave:\n1) YouTube kanal pozorišta Madlenianum, 19.30h\nTESLA, drama Miloša Crnjanskog, režija Nikita Milivojević\nU ulozi Tesle uvek sjajni – Dragan Mićanović\nOstale uloge: Ana Sofrenović, Danijela Ugrenović, Miodrag Krivokapić, Mihailo Miša Janketić, Feđa Stojanović, Boris Komnenić, Miodrag Radovanović, Branislav Zeremski, Vladimir Ćirković, Nenad Pećinar, Slobodan Tešić\nPremijerno izvedena 2005. godine.\nPredstave ovog elitnog privatnog zemunskog teatra će se emitovati preko youtube kanala sredom, petkom i nedeljom u terminu od 19.30 časova, dok će predstave iz Programa za mlade ići u terminu od 18 časova. Svako premijerno izvođenje će imati i dva reprizna izvođenja. Na programu je bila i komična opera “Sinjor Bruskino” Đoakina Rosinija, a u planu je i balet “Praznik ljubavi” prema romanu Teodore Sujić.\nViše o samoj predstavi i drugim projektima za emitovanje možete čitati ovde:\n2) YouTube kanal pozorišta JDP 18.00h i 21.00h\nBURE BARUTA, drama spektakl Dejana Dukovskog, režija Slobodan Unkovski\nUloge: Vojislav Brajović, Nebojša Glogovac, Slobodan Boda Ninković, Dragan Jovanović, Dragan Mićanović, Branko Cvejić, Nebojša Ljubišić, Goran Šušljik, Dragan Nikolić / Branislav Lečić, Sergej Trifunović, Vojin Ćetković …\nDrama je imala premijeru 18. marta 1995, a poslednje izvođenje 08.04.2006.\nJDP je prikazao i odličnu dramu “Hadersfild” po drami Uglješe Šajtinca, gde su briljirali svi vredom: Nebojša Glogovac, Goran Šušljik, Vojin Ćetković, Josif Tatić, Damjan Kecojević i Tijana Čurović / Suzana Lukić.\nUskoro se prikazuje i komad “Skakavci” Biljane Srbljanović, u režiji Dejana Mijača, tačnije u četvrtak, 9. aprila u 21.00h.\nSve predstave se emituju i reprizno u naredna tri dana ovim redosledom: petkom i subotom u 21h, a zatim nedeljom, kao i večeras, od 18h i 21h.\nMožete gledati predstave i na sajtu JDP-a www.jdp.rs i na YouTube kanalu pozorište.\n3) YouTube kanal Narodnog pozorišta, 21.00h\nOsim večeras čuvenog baleta, Narodno pozorište u Beogradu na svom youTube kanalu pruža publici repertoar za celu narednu nedelju, što možete videti na linku dole:\nLjubitelji opere, baleta i drame tako mogu pratiti sledeća dela:\n06.04. opera “Hasanaginica”\n07.04. drama “Zlatno tele” u režiji Gorana Markovića\n08.04. opera “Koštana” Petra Konjovića\n09.04. drama “Ivanov” Antona Pavloviča Čehova\n10.04. balet “Tripple Bill”\n11.04. drama “Dama s kamelijama” Aleksandra Dime sina\nOSTALA POZORIŠTA ONLINE\nU ponudi su za online prikazivanje su i hit predstave elitnog Zvezdara teatra i to tragi-komedije čuvenog Dušana Kovačevića – “Klaustrofobična komedija”, “Profesionalac”, “Doktor šuster”, zatim “Baš bunar” Aleksandra Popovića, “Đeneral Milan Nedić” Siniše Kovačevića i britanska drama ”Pogled u nebo” Dejvida Hera.\nSve navedene predstave koje se odavno ne igraju više na sceni ovog teatra, možete uvek gledati preko zvaničnog YouTube kanala RTS-a. U većini nabrojanih predstava dominira legenda našeg glumišta, na žalost pokojni Danilo Bata Stojković.\nĐeneral Milan Nedić\nBaš bunar, Đeneral Milan Nedić, Doktor Šuster, Klaustrofobična komedija, Profesionalac\nKultno pozorište u svom onloine programu “POZORIŠTE ZA SVA VREMENA” je tokom marta prikazalo svoje legendarne predstave na YouTube kanalu Ateljea 212: “RAZVOJNI PUT BORE ŠNAJDERA“ Aleksandra Popovića (1972 ), “ KRALJ IBI “ Alfreda Žarija (1973) & “RADOVAN III” gde briljira neprikosnoveni Zoran Radmilović, “RANJENI ORAO“ Mirjane Jakovljević – Mir Jam (1977), “MOLIJER” Mihaila Bulgakova, “KOREŠPODENCIJA” Borislava Pekića i “ČUDO U ŠARGANU” Ljubomira Simovića.\nTokom aprila krenulo se u emitovanje drama “Jelisavetini ljubavni jadi”, “Sveti Georgije ubiva aždahu” i “Filumena Marturano”.\nČekamo spisak i raspored daljih emitovanja.\nPozorišta za decu takođe imaju online prikazivanja svojih predstava, a to su:\nBoško Buha, Duško Radović, Pinokio, Pan teatar.\nDobrodošli u online pozorišta!


Centar za kulturu Vladičin Han | CENTAR ZA KULTURNE DEL\nNikole Tesle 2, 17510, Vladičin Han\nCentar za kulturu Vladičin Han |\nCentar za kulturne delatnosti, turizam i bibliotekarstvo opštine Vladičin Han osnovan je 2000. godine, sa sedištem u Vladičinom Hanu.\nNalazimo se u ulici Nikole Tesle, u samom centru Vladičinog Hana.\nVeć godinama predstavljamo sam centar kulturnih dešavanja u našem gradu i okolini.\nIstakli bismo da organizujemo i dovodimo predstave iz cele Srbije, organizujemo književne večeri, organizujemo prikazivanje najnovijih filmova itd.\nU našoj biblioteci možete pronaći veliki broj dela svetske i domaće književnosti.\nTrenutno imamo 14 zaposlenih u dva odvojena odeljenja. Radno vreme nam je od 8 do 15h, vikendom radimo po potrebi.\nZa sve dodatne informacije nas možete kontaktirati na navedene brojeve telefona ili na posetiti lično.\nCentar za kulturu Vladičin Han - dobrodošli!


Kada biste zaustavili Zemunca na ulici sa pitanjem, koji je najkvalitetniji deo voljenog grada za život, u glas će vam reći „Karađorđev Trg“.\nNa samoj granici sa Novim Beogradom, a baš kod Karađorđevog trga, gradi se jedan novi stambeno-poslovni kompleks - TAURUNUM XXI. Ovaj nov i moderan stil gradnje, do sada mnogo svojstveniji novobeogradskim lokacijama, seli se i do Zemuna.\nSama pozicija objekta pruža jedinstven i moderan stil stanovanja, uz duh Zemuna i udaljenost od gradske vreve, a ujedno omogućava budućim stanarima brz kontakt sa skoro svim delovima grada.\nAtraktivna lokacija, na samoj granici sa Novim Beogradom, predstavlja veliku prednost ovog objekta: nalazi se nadomak uvek tražene lokacije „kod Juge“ (u blizini hotela Jugoslavija), a opet na svega nekoliko minuta hoda do Zemunskog keja odnosno zemunskog parka; na 500m od lokacije je sportski centar, kao i više predškolskih ustanova, osnovnih i srednjih škola i dva faktulteta – Poljoprivredni fakultet i Megatrend univerzitet. Za samo par minuta vožnje kolima možete biti u centru Zemuna, Novog Beograda ili na Brankovom mostu, na putu ka centru starog Beograda.\nPrva useljenja se očekuju tokom marta 2021. godine. Objekat je konstruktivno završen i započeti su radovi na zatvaranju objekta postavljanjem stolarije.\nObjekat čini ukupno 75 stanova različitih stuktura od jednosobnih do šestosobnog. Poslednja dva – povučena sprata su koncipirana da pruže izdvojenost i maksimalan komfor u vidu penthouse stanova.\nPored 5 spratova stambenog dela i dva povučena sprata sa penthouse stanovima, u ponudi je i poslovni prostor u prizemlju objekta.\nOd 75 ostalo je manje od 10 stanova raspoloživih za prodaju.\nRadi se o dvosobnim stanovima površine 65m2, sa jednom spavaćom sobom, koji su dvorišno, južno orijentisani, izolovani od gradske buke. Na raspolaganju je i nekoliko trosobnih stanova (112 i 116m2) na povučenim spratovima koje krase prelepe velike terase.\nPri projektovanju su korišćeni građevinski materijali za obradu fasade poput kamene obloge, fasadne listele i dekorativnog maltera, čime će se objekat u potpunosti uklopiti u okruženje. Dvorišna strana fasade biće završena dekorativnim malterom.\nSa dvorišne strane, biće formirane serije krovnih površina, tretirane kao zeleni krovovi, odnosno terase na povučenim spratovima.\nObjekat je fundiran na temeljnoj ploči, a osnovna konstrukcija je projektovana kao armiranobetonska skeletna, dodatno ojačana bočnim punim platnima prema susednim parcelama.\nZidovi objekta su projektovani kao zidane konstrukcije različitih debljina u skladu sa položajem u zgradi. Objekat je planiran da ostvari visoki B razred energetske efikasnosti.\nFasadna aluminarija je rešena prozorima i balkonskim vratima od aluminijuma u sivoj boji. Podovi u stanovima će biti pod Tarketovim parketom u prirodnom tonu.\nU kuhinjama i kupatilu planirana je granitna keramika, takođe u prirodnim neutralnim tonovima.\nObjekat ima jedno stepenišno jezgro sa tri lifta, dva putnička i jedan teretni renomiranog proizvođača.\nGaraža je smeštena na dve podzemne etaže, i obuhvata standardnih 116 parking mesta od čega 10 parking mesta za lica sa invaliditetom. Garaži je moguće pristupitisa dve strane zgrade.


Rezultat pretrage za pojam: Arias\nMADRID - Španjolsko ministarstvo zdravstva objavilo je u petak da će ograničiti upotrebu cjepiva AstraZeneca/Oxford na mlađe od 55 godina, nakon što su druge europske zemlje navele da će primijeniti slična ograničenja.\nBEOGRAD - Na petom je mestu večne liste Crvene zvezde po broju odigranih utakmica. Kao trener, u sezoni 1991/92 i osvojio titulu šampiona, kao i najvažniji trofej, titulu svetskog šampiona u Tokiju.\nSimeone: Vrsaljko je sve bliži igranju utakmica\nMADRID - Hrvatski nogometni reprezentativac Šime Vrsaljko, koji je zbog ozljede koljena posljednju utakmicu odigrao prije godinu dana, mogao bi se uskoro naći na travnjaku u dresu Atletico Madrida.\nSTRASBOURG - Europski parlament (EP) dao je u utorak snažnu podršku rezoluciji o vojnoj mobilnosti koja predlaže pojednostavljivanje administrativnih, pravnih i regulatornih prepreka koje su dosad kočile brzinu kretanja vojske i vojne opreme unutar Europske unije.\nBRUXELLES - Hrvatska i Mađarska u nazočnosti povjerenika Europske komisije za klimatsku i energetsku politiku Miguela Ariasa Canetea potpisali su u ponedjeljak na marginama sastanka ministara energetike zemalja članica EU-a sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava u iznosu od 101,4 milijuna eura za izgradnju terminala za ukapljeni prirodni plin (LNG) na Krku.\nKomisija želi smanjiti automobilske emisije za 30 posto do 2030.\nBRUXELLES - Europska komisija predložila je u srijedu 30-postotno smanjenje emisija CO2 za nove osobne automobile i kombije do 2030., u odnosu na razine iz 2021., sa srednjoročnim ciljem od 15 posto do 2025. godine.\nPRIJE 145547 MIN\nPRIJE 157674 MIN\nPRIJE 177948 MIN\nPRIJE 317722 MIN\nPRIJE 394658 MIN\nPRIJE 427112 MIN\nPRIJE 602165 MIN\nPRIJE 682046 MIN\nPRIJE 684722 MIN\nPRIJE 776211 MIN\nPRIJE 924560 MIN\nPRIJE 928169 MIN\nPRIJE 982354 MIN\nPRIJE 1074725 MIN\nPRIJE 1320741 MIN\nPRIJE 1555369 MIN\nPRIJE 1561119 MIN\nPRIJE 1840666 MIN\nPRIJE 1864307 MIN\nPRIJE 2076811 MIN\nPRIJE 2134518 MIN\nPRIJE 2185452 MIN\nPRIJE 2250894 MIN\nPRIJE 2273795 MIN


Popunite Formular za Kupovinu Frule - WORLD's No.1 "FRULA & GUSLE" Website\nPopunite Formular za Kupovinu Frule\nAKO RAZMIŠLJATE O KUPOVINI FRULE, popunite ovaj formular, kako bismo što bolje mogli da Vam pomognemo prilikom izbora frule koju biste želeli da kupite. U roku od 48 sati ćemo Vas kontaktirati i dogovoriti sa Vama detalje oko kupovine. Ukoliko Vam je kupovina hitna, ni to nije problem. Frula uvek imamo spremnih na lageru kod nas u Novom Sadu. U slučaju hitne kupovine, odmah nazovite 064 146 46 36. S poštovanjem, Tim Proizvodnje etno-muzičkih instrumenata "FRULA.INFO" - www.frula.info\n1 ) Kako ste saznali za nas\nVEĆ SAM LIČNO nešto kupovao/la od Vas\nPREPORUKA OD NEKOG ko je kupovao od Vas\nPREPORUKA od nekog ko zna za Vas ali nije ništa do sada kupovao od Vas\n2 ) Za koga kupujete frulu\nKUPUJEM ZA POKLON\nDOBIO/LA SAM ZADATAK da kupim frulu za nekog\n3 ) Koliko godina ima osoba koja će svirati frulu\nOd 26 do 50 godina\nOd 51 do 70 godina\n4 ) Koliko se razumete u štimovane frule\nOdlično se razumem, već imam i koristim štimovanu frulu\nDobro se razumem, nemam štimovanu frulu, ali bih sada kupio\nNe razumem se najbolje, tu i tamo ponešto znam, ali ipak nisam siguran u svoje znanje\nUopšte se ne razumem u štimovane frule\n5 ) Da li ste već izabrali frulu koju želite da kupite\nDA - TAČNO ZNAM koju frulu želim da kupim\nIMAM ideju koju bih frulu kupio/la, ali želim DA SE PRVO KONSULTUJEM sa Vama\nNE ZNAM koju frulu da kupim, jer se stvarno ne razumem, PA JE NAJBOLJE da mi Vi odaberete neku prikladnu frulu, u odnosu na ovo sve što sam u ovom formularu naveo/la\n6 ) Kaže se -"Što više para, to više muzike". Kod instrumenata je isto tako. Za bolji instrument se mora izdvojiti veći iznos. Ipak, svako ima neku ideju koliko je za njega prihvatljivo da investira u neku kupovinu. Što se Vaše kupovine frule tiče, koji je to iznos\nDo 3.500 dinara\nOd 4.000 do 6.000 dinara\nOd 7.000 do 12.000 dinara\nOd 13.000 do 20.000 dinara\nPreko 20.000 dinara\n7 ) Što se tiče frule/frula, kako ste mislili da kupite - tehnički kako da se to izvede - možete označiti više odgovora\nDa mi se pošalje pouzećem brzom poštom u Srbiji\nDa mi se pošalje poštom u inostranstvo\nNavratio bi neko da kupi frulu kod Vas\nPlaniram da lično dođem i kupim frulu kod Vas u Novom Sadu\n8 ) Vaše ime i prezime\n9 ) U kom mestu se nalazite ili u koje mesto bi frula trebalo da se pošalje\n10 ) Kontakt telefoni\n11 ) Kontakt e-mail\n12 ) Prilikom kupovine frule kod nas, na poklon dobijate vrećicu od tankog svilenkastog materijala koji se koristi za izradu kravata, frula je upakovana u kvalitetnu transportnu ambalažu od kartona. Da li ste mislili da još nešto kupite prilikom kupovine frule - Možete označiti više odgovora\nOvom prilikom ne bih više ništa kupio\nKupio/-la bih i poklon kutiju za frulu\nKupio/-la bih za tu frulu i profesionalnu zaštitnu futrolu od čvrstog platna postavljenu sunđerom\nKupio/-la bih i profesionalnu zaštitnu torbicu od čvrstog platna postavljenu sunđerom - za više frula\nKupio/-la bih i neku knjigu sa notama za kola i pesme\nKupio/-la bih i elektronski notni zapis za 43 najpoznatije pesme i kola na fruli\nKupio/-la bih i nekoliko video lekcija za učenje kako se sviraju neke pesme ili kola na fruli\nKupio/-la bih još barem jednu frulu ili dvojnice ili kaval - u svakom slučaju kupiću više od jednog instrumenta\nKupio bih nešto drugo iz Vaše prodavnice: gusle, nošnju, deo nošnje, etno-poklon, itd.\n13 ) Ukoliko ovim upitnikom nismo obuhvatili nešto bitno što ste želeli da nam kažete, a bitno je vezano za Vašu kupovinu frule kod nas, ovde možete to da napišete-opišete


incident u Alabami\n25.04.2018. 17:46h 25.04.2018. 17:46h\nSnimak hapšenja mlađe žene u Kući vafla u Alabami, prilikom kojeg su se policajci bukvalno rvali s njom dok su joj grudi ispale iz odeće, podigao je veliku prašinu na društvenim mrežama.\nIako su zaposleni u restoranu pozvali policiju zbog navodnog neprikladnog ponašanja 25-godišnje Čikeše Klemons i njeno dvoje prijatelja, policijska brutalnost prilikom njenog hapšenja glavna je tema nakon što se neverovatnom brzinom društvenim mrežama raširio snimak koji je napravila telefonom njena prijateljica.\nNa snimku, koji su potom objavili i svi vodeći svetski mediji, vide se dvojica policajaca koji, hapseći ženu, počinju bukvalno da se rvu sa njom dok se treći policajac naginje nad njom i u jednom trenutku počinja da je davi.\n"Prestanite, davite me!" čuje se kako kroz plač zapomaže Čikeša.\nTokom borbe na podu restorana, Čikešina odeća je skliznula i ona je pokušala da rukama prekrije obnažene grudi. Ni to nije zaustavilo policajce koji su nastavili da se otimaju s njom i da zahtevaju od nje da prestane da se opire.\n"Šta to radite?" uzviknula je tokom borbe dok joj je jedan od policajaca zavrtao ruku.\n"Ima da ti polomim ruku, eto šta ću da uradim", odgovorio je jedan od njih.\nNa snimku se takođe čuje da Čikeša konstanto pita "Šta sam pogrešno uradila" ali da ne dobija odgovor.\nDuring an arrest, 3 white police officers threw a black woman to the ground, threatened to break her arm, placed a hand on her throat and exposed her breasts. An Alabama police department said the officers acted appropriately. https://t.co/c8cKflSir9\nPovodom ovog incidenta nadležni iz policije su pokrenuli istragu.\nIako je policija pozvana zbog toga što je Čikeša bila pod dejtsvom alkohola i pravila scenu u restoranu kada je zamoljena da izađe, čak i oni očevici koji su osudili njeno prethodno ponašanje, bili su zgroženi načinom na koji se policija ophodila prema njoj.\nPitanje policijske brutalnosti je sve češća tema u SAD a zahvaljujući društvenim mrežama, snimci takvih primera mnogo lakše dospeju u javnost.\nPodsetimo, pre manje od mesec dana veliku reakciju izazvao je snimak policajca koji je ubio nenaoružanog muškarca koji je hodao ulicom sa spuštenim pantalonama.\nKurir.rs / The Washington Post\n(VIDEO) PUTNIK IZ PAKLA: Amerikanac napao ženu u avionu, odbio da ga napusti, policija primenila SUROVU METODU\n(VIDEO) DRAMATIČNA AKCIJA POLICIJE! UPALI U SEDIŠTE MILITANTNE GRUPE I RAZBUCALI IH: 4 ubijeno, 149 pohapšeno u Riju! Pogledajte kako ih vode!\npolicijska brutalnosthapšenjeKuća vaflaAlabama


Izvor: V.S.,Lokalne novine | Obrenovac, 19.11.2017.\nMesečno u slamaricu ostave oko 4.200 dinara za crne dane\nGlavni motiv za čuvanje novca u Srbiji i dalje je stvaranje finansijskih rezervi za hitne slučajeve.\nSvaki drugi građanin Srbije štedi, a mesečno sačuva u proseku 4.621 dinar, pokazalo je istraživanje Erste grupe o štednim navikama i stavovima u našoj zemlji.\nMesečna ušteda je nešto veća no prošle godine, za 406 dinara. Ispitanici su naveli da najčešće mogu da uštede do dve hiljade dinara, njih približno trećina, dok više od 12.000 sačuva pet odsto anketiranih.\nGlavni motiv za čuvanje novca u Srbiji i dalje je stvaranje finansijskih rezervi za hitne slučajeve, i to za približno dve trećine građana, dok skoro četvrtina njih štedi da bi se finansijski obezbedila i mogla sebi da priušti negu u starosti.\nU odnosu na prošlu godinu, 18 odsto više građana štedi za potrebe kupovine, nabavke i putovanja - 37 procenata kako bi sebi moglo „nešto da priušti“, dok približno trećina njih to čini zbog troškova renoviranja i nabavki, a 28 odsto za odmore i putovanja. Štednja je važna za 71 odsto građana, a najznačajnija je starijima od 50 godina. Iako su mesečna ušteđevina i zadovoljstvo sačuvanim novcem viši nego u 2016, i dalje 44 odsto štediša nije zadovoljno iznosom koji stave sa strane.