uputstvo | uputstvo in English - Serbian-English Dictionary | Glosbe\nKeyword Analysis & Research: uputstvo\nuputstvo 1.75 0.7 8639 55 8\nKeyword Research: People who searched uputstvo also searched\nuputstvo 1.83 0.5 6606 30\nuputstvo pdf 1.52 0.3 6631 48\nuputstvo za upotrebu 0.07 1 3512 77\nuputstvo za rad 0.86 0.2 6664 78\nuputstvo ili upustvo 1.6 0.8 5592 63\nuputstvo za pranje ruku 1.95 0.5 225 42\nuputstvo o kancelarijskom poslovanju 1.47 0.8 6274 44\nuputstvo diplomski rad 0.14 0.7 8067 29\nuputstvo popdv 1.55 0.5 3656 37\nuputstvo za bezbedan rad 0.56 0.5 1582 34\nuputstvo za popunjavanje pdv prijave 1.31 0.6 2024 8\nuputstvo za pripremu tenderske dokumentacije 0.1 0.9 7696 55\nuputstvo za univerzalni daljinski moja tv 0.3 0.1 5032 70\nuputstvo za pisanje seminarskog rada 0.8 0.2 8617 51\nuputstvo za elektronsko potpisivanje 1.08 0.1 6142 75\nSearch Results related to uputstvo on Search Engine\nuputstvo in English - Serbian-English Dictionary | Glosbe\nCheck 'uputstvo' translations into English. Look through examples of uputstvo translation in sentences, listen to pronunciation and learn grammar.\nuputstvo ili upustvo | Kako se piše\nPiše se uputstvo. Ovo je izuzetak od pravila da se t gubi ispred suglasničkih grupa koje ponavljaju glas t ( tstvo ). Do gubljenja nije došlo da se ne bismo previše udaljili od značenja osnovne reči. Кретање чланака. ← upropašćivati ili upropašćavati uredu ili u redu →.\nuputstvo - Wiktionary\nSerbo-Croatian: ·instruction, manual, directions ... Definition from Wiktionary, the free dictionary\nKorisničko uputstvo za elektronsko podnošenje poreske prijave za utvrđivanje poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje na paušalni prihod od samostalne delatnosti. PP OA. Korisničko uputstvo za podnošenje poreske prijave o obračunu akcize na obrascu PP OA u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave. PP OAEL.\nPrijevod 'uputstvo' – Rječnik engleski-Hrvatski | Glosbe\nOznačite prijevode "uputstvo" na engleski. Pogledajte primjere prevoda uputstvo u rečenicama, slušajte izgovor i učite gramatiku.\nCanva - uputstvo - YouTube\nApr 23, 2016 · Canva - optimizator veličine slika i još mnogo toga...Ovo uputstvo pokazuje četiri primera kako postaviti:1. Sliku veličine 1200 *628 (600*315) za oglašavan...\nUPUTSTVO - E-SMART SYS\n3 Pojaviće vam se prozor gde možete izabrati da li želite da snimite zip fajl na vaš računar ili da ga odmah otvorite. Ako ga snimite na računar, potrebno ga je naknadno otvoriti duplim klikom.\nUPUTSTVO ZA KORIŠĆENJE TELEVIZIJE - mts Tvoj svet\nuputstvo za koriŠĆenje televizije. uputstvo za koriŠĆenje televizije. daljinski upravljaČ ...\nUPUTSTVO ZA RAD U Excel-u 1. POČETAK RADA Pritisnemo na ikonicu Excel, pojavi se prazna tabela koja predstavlja radni list u koji možemo upisivati brojeve, oznake i formule. Iznad radnog lista se nalazi linija osnovnih menija (File, Edit, View, Insert, Format, Tools, Data, Window i Help), najčešće palete s alatkama su File Size: 251KB Page Count: 20\nKirby - uputstvo za upotrebu - YouTube\nApr 01, 2014 · Detaljno uputustvo za upotrebu Kirby aparata sa priključcima.


– Uvreženo je mišljenje kako ženama seks nije toliko važan kao muškarcima, posebno onim starijim. Međutim, to je daleko od istine. To je dokazalo ovo istraživanje, ali i brojna druga pre njega, jer žene ne prestaju da uživaju u seksu samo zato što su u srednjem dobu ili starije. U stvari, to je vreme kada se seksualni užitak može pretvoriti u nešto fantastično – otkriva seksualna terapeutkinja Lora Berman.\nLora dodaje kako medicina nije pravedna prema ženama jer kako za muškarce postoje pomagala za seksualnu disfunkciju, žene s godinama imaju problem sa suvoćom, a za njih ne postoje dostupni lekovi, prenose mediji.


Intelektualno siromaštvo BiH najočiglednije je na internetu! | Tuzlanski.ba\nIntelektualno siromaštvo BiH najočiglednije je na internetu!\nDijeljenja: | 24.7.2012. u 23:28\nSvako može imati medij\nBosna i Hercegovina je siromašna ako ju se pogleda kroz prizmu medija na virtuelnoj svjetskoj mreži. Nažalost je to odraz naših skromnih apetita. Više od polovine medija na webu liče jedni na druge, ne samo vizuelno nego i sadržajem. Zahvaljujući dostupnosti definisanih predložaka za internet prezentacije i njihovoj relativno niskoj cijeni svako od nas danas može postati vlasnikom medija. Međutim, to ne znači da može pridobiti povjerenje publike.\nNerealno je više i brojati koliko se sajtova vezanih za neko lokalno područje ili oblast svakodnevno pojavljuje na internetu, jer taj broj iz dana u dan i raste, ali se i smanjuje. Varira. Entuzijasti, nerijetko volonteri, patrote i vrlo često mladi ljudi bez naročitih drugih obaveza kreiraju i počinju održavati sajtove čiji su sadržaji bazirani na informacijama iz lokalne sredine. U nedostatku vijesti ili ideja, takvi sajtovi namjenjeni prvenstveno ciljanoj publici često postaju mjesto zbiranja agencijskih vijesti i zanimljivosti kopiranih sa drugih sajtova. Time polagano gube značaj i njihova sudbina, ukoliko nastave tu praksu je sigurno izumiranje. Nikad se u suštini ne uspiju nametnuti publici, jer nemaju kapacitete i moć boriti se sa elektronskim medijima na internetu. Njihovi kreatori skoro u pravilu toga nisu svjesni jer nisu stručnjaci za oblast u koju su se upustili.\nPovjerenje publike na internetu najozbiljnije je u rukama javnih, ali sve češće i privatnih elektronskih medija. Što su generalno poznatiji, to je više korisnika i njihovih online sadržaja. Ozbiljan i objektivan odnos prema aktuelnim događajima, tematiziranje problema i osluškivanje javnosti glavni su faktori čuvanja pažnje na sadržajima određenog medija. Mogućnost reakcije u obliku ocjene ili komentara povećava popularnost medija, ali i osjećaj prema njihovoj odgovornosti. Treća stvar je što mediji formirani prije ili izvan interneta imaju mogućnost više za obogatiti web strane multimedijalnim sadržajima vlastite produkcije i time postati jedinstveni. Njima se po logici generalno najviše i vjeruje! Tu se i krije njihova velika prednost. Tradicionalni profesionalazim novinarstva morao bi biti temelj i online medija, ukoliko žele opstati na mreži. U suprotnom, njihove šanse u startu su osuđene na propast!


Crouzilles - Wikipedia\n47°07′28″N 0°27′37″E / 47.1244444444°N 0.460277777778°E / 47.1244444444; 0.460277777778\nKruzij na karti Francuske\nKruzij (fr. Crouzilles) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Centar, u departmanu Endr i Loara.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 540, a gustina naseljenosti je iznosila 37 stanovnika/km².\n643 619 471 453 540 565\nCrouzilles na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Crouzilles&oldid=32189677"


Glumac podelio izazovnu fotografiju! Čening Tejtum dame ostavio bez teksta! - Hype TV Vesti\nGlumac podelio izazovnu fotografiju! Čening Tejtum dame ostavio bez teksta!\nIako je ušao u petu deceniju, izgleda fantastično, a dame i dalje lude za njim.\nČening Tejtum – Foto:Printscreen\nHolivudski zavodnik Čening Tejtum izneneadio je pratioce širom sveta kada je na Instagram storiju objavio svoju nagu fotografiju, a esplicitne delove pokrio je emotikonima majmuna.\n“Kada si potpuno go u prikolici za šminkanje i držiš peškir preko svog intimnog dela, spremaš se napraviti s*anja na setu na koja ćeš morati pripremiti mamu pre nego što pogleda film” – napisao je Tejtum uz fotografiju.\nČening je ovom fotografijom istakao izvajano telo i trbušnjake.\n“Naprežem se toliko jako da sam dobio grč” – dodao je.\nGlumac trenutno snima film “The Lost City of D” u kome, osim njega glavne uloge imaju Sandra Bulok i Danijel Redklif.


Расписан конкурс за подношење предлога пројеката у оквиру Програма Exchange 4 | Golubac\nDatum objave 23. maj 2013.\nExchange 4 je dvogodišnji program koji finansira Evropska unija. Njime rukovodi Delegacija Evropske unije u Srbiji, a sprovodi Stalna konferencija gradova i opština – Savez gradova i opština Srbije.\nOpšti cilj Programa EXCHANGE 4 je da doprinese procesu strateških promena na lokalnom nivou kroz unapređenje administrativnih kapaciteta i efikasnosti pružanja usluga u jedinicama lokalne samouprave u Srbiji, u skladu sa principima reforme javne uprave, posebnim nacionalnim politikama i praksom EU.\nKako bi doprineo postizanju opšteg cilja, svrha Programa je jačanje jedinica lokalne samouprave u oblasti opštinskog planiranja, finansija i pružanja usluga, na osnovu postignitih rezultata iz prethodnih faza programa podrške jačanju kapaciteta lokalnih samouprava.\nViše informacija o konkursu možete videti na www.exchange.org.rs i www.skgo.org/contests/82/EXCHANGE+4+-+Poziv+za+podno%C5%A1enje+predloga+projekata


Nestali magnetizam ekonomske globalizacije | Ekonomska politika\nPočetna strana > Rubrike > Ekonomska politika > Nestali magnetizam ekonomske globalizacije\nNakon što se desio slom socijalizma u istočnoj Evropi, između istočnoevropskih država, sa jedne strane, i i globalnih institucija poput MMF i SB, kao i institucija EU, uspostavljen je složen odnos međuuticaja koji su definisali način na koji će se istočnoevropske zemlje reformisati u procesu tranzicije. Pojam globalizacije, baš u tom momentu, postaje jedan od najučestalijih pojmova. Uprkos postajanju pluralizma socioloških stanovišta, analiza i stavova u vezi procesa ekonomske, političke i kulturne globalizacije, hiperglobalistički pristup je uspostavljen kao dominantan.\nUmesto da se postavi kritički prema procesu globalizacije, uviđajući njene i pozitivne i negativne aspekte, političke klase istočnoevropskih zemalja su definisale globalizaciju kao proces od kojeg će domaća stanovništva ovih zemalja imati isključivo koristi, i to pre svega ekonomske. Usvajanje hiperglobalističkog pristupa savremenom društvu i promenama u njemu, u istočnoevropskim zemljama bilo je u funkciji proizvodnje masovne podrške promenama. Magnetizam ekonomske globalizacije nestao je 2008. godine, ne samo u zemljama istočne Evrope, nego i u samim zapadnoevropskim zemljama. Danas, zapadnoevropske zemlje, suočene sa sopstvenom ekonomskom krizom, više su zainteresovane za pronalaženje rešenja za izlazak iz krize sopstvenih društava nego za nametanje određenih teorijskih koncepata na globalnom nivou.\nJedna od glavnih osobenosti ekonomske globalizacije jeste nastanak brojnih transnacionalnih institucija ekonomskog tipa nakon Drugog svetskog rata. Kad je reč o ekonomskoj globalizaciji, tu su svakako glavne institucije transnacionalnog tipa Međunarodni monetarni fond i Svetska banka. Naše javno mnjenje uglavnom ima negativan odnos prema ovim institucijama, a naša 25 godina nepromenjena politička klasa često za sve ekonomske probleme okrivljuje isključivo MMF i SB. MMF i SB se mogu smatrati odgovornim za mnoge greške koje su napravljene tokom tranzicije istočnoevropskih zemalja, kao i greške u vezi sa uključivanjem nerazvijenih afričkih i azijskih zemalja u svetsko tržište tokom 90-ih godina. Ali, isto tako MMF i SB pripada slavna uloga koju su ove institucije imale u periodu nakon Drugog svetskog rata u regulisanju ekonomskih odnosa.\nSvetska banka i Međunarodni monetarni fond rezultat su monetarne i finansijske konferencije održane u Breton Vudsu jula 1944. godine kao deo napora da se pomogne obnova ratom razrušene Evrope i spreči ponavljanje ekonomske krize kakva se desila između dva svetska rata. Jedan od glavnih učesnika konferencije bio je DŽon Mejnard Kejnz. On je ponudio jednostavno objašnjenje krize, kao i koncept za izlazak iz nje: ''odsustvo dovoljne agregatne tražnje objašnjava uzroke ekonomskog pada, te bi odgovarajuće politike vlada mogle pomoći da se stimuliše agregatna tražnja.''\nOd 1944. godine pa sve do kraja 70- tih godina, Međunarodni monetarni fond se rukovodio kejnzijanskom ekonomskom politikom. Kejnzijanska politika proistekla je iz potrebe za rekonstrukcijom, to jest preobražajem ratne ekonomije u mirnodopsku ekonomiju, zatim potrebe za obnavljanjem ekonomskog potencijala, uvođenja novih tehnologija, potrebe za saniranjem socijalnih katastrofa nastalih tokom rata. Ovi zahtevi za rekonstrukcijom, socijalizacijom i planiranjem podrazumevali su politiku državne intervencije na alokaciju resursa, ravnotežu cena, nivo štednje, odlučivanje o investicijama itd.\nNo, kejnzijanska politika je ipak odmah posle Drugog svetskog rata kritikovana i napadana od strane američkih i nemačkih neoliberala. Nemačka varijanta neoliberalizma nastala je u krugu nemačkih intelektualaca. Volter Ojken, Aleksandar Rustov, Fridrih fon Hajek, Vilhelm Rupke, Hans Grosman, 1939. godine osnovali su reviju Ordo u kojoj su objavljivali svoje antikejnzijanske radove. Zadatak koji su sebi postavili ovi intelektualci bio je pronalazak mehanizma legitimacije nemačke države nakon Drugog svetskog rata, koja podeljena s jedne strane, i okupirana, s druge strane, nije ni postojala kao država. Odgovor na kompleksno pitanje legitimiteta nemačke države, ovi intelektualci su pronašli upravo u sferi ekonomije.\nApsolutizacija ekonomskih kategorija kao što su ekonomska sloboda, prava, svojina, korisnost, efikasnost, uslovljena nemogućnošću da se legitimitet Nemačke kao države ukoreni u istorijskim pravima, dovela je do toga da savremena, odnosno, posleratna Nemačka postane radikalno ekonomska država u kojoj neprekidni rast supstituiše propalu istoriju. Po rečima Mišela Fukoa, već 60-ih godina sve političke stranke u Nemačkoj bile su neoliberalne orijentacije po pitanju ekonomije, uključujući i nemačku socijaldemokratsku stranku.\nPosleratni ekonomski razvoj u Evropi doveo je do promena u socijalnoj strukturi evropskih društava. Primena kejnzijanske politike u svrhu sanacije posledica katastrofe Drugog svetskog rata, tehnološki razvoj, druga naučno-tehnološka revolucija, jaka uloga sindikata itd, vodili su poboljšavanju položaja radničke klase, podizanju životnog standarda stanovništva, rastu cene rada, ekspanziji srednje klase, poboljšavanju opštih uslova života. To je jedan od uzroka zašto je došlo do slabljenja levice na tlu Evrope posle Drugog svetskog rata. Politički pokreti i protesti, tokom druge polovine 20. veka bili su više okrenuti pitanjima položaja rasnih, verskih, etničkih i seksualnih manjina, nego socijalnim problemima. S nastankom tzv. postindustrijskog društva u kojem dominira treći sektor-sektor usluga, došlo je do pada učešća radnika u ukupnoj strukturi zaposlenih. Ideologiji koja je dobijala zamah, i koja je zagovarala interese krupnog kapitala, više nije imao ko da se suprotstavi. Ona levica, kakva je nekada postojala više nije postojala, a sa slomom socijalizma anti-levičarski intelektualci koji ne haju mnogo za socijalne probleme postali su dominantni. Njihova dominacija postaje skoro globalna s slomom socijalizma i SSSR.\nSlomom socijalizma, nastupa period kojeg je Erik Rejnart nazvao Doba vukova. Na kraju osme i početku devete decenije 20. veka glavna dilema ticala se pitanja da li je ekonomska globalizacija, koja je tog momenta dobila ubrzanje, proces koji će bivša socijalistička društva promeniti na takav način da će te promene voditi progresu, ili je to proces iza kojeg se krije projekat kolonizovanja istočne Evrope, i pretvaranja ovog dela sveta u još siromašniju zonu.\nAmerički ekonomista Pol Semjuelson dokazivao je 1949/1950. godine da će slobodna međunarodna trgovina dovesti do izjednačavanja cena faktora proizvodnje, naime, smatrao je da će cena kapitala i rada izjednačiti na globalnom nivou. Sa druge strane, švedski ekonomista Gunar Midral je smatrao da će slobodna međunarodna trgovina dovesti do još veće polarizacije sveta i razlike u cenama rada i kapitala.\nGlobalizaciju, onako kako se ona sprovodila od pada Berlinskog zida pa sve do 2008. godine, Erik Rejnart smatra novom varijantom kolonijalizma. Kolonijama je tradicionalno nalagano da se bave izvozom sirovina, da ne razvijaju industrijski sektor, sa druge strane, državama u tranziciji se nalagalo slično. Po mišljenju Erika Rejnarta, deindustrijalizacija koja je srž Morgentauovog plana, jedna je od ključnih grešaka koje su napravljene u slučaju istočnoevropskih zemalja. Deindustrijalizacijom, siromašne zemlje se guraju u stanje još većeg siromaštva. Globalizacija, po mišljenju Erika Rejnarta, postala je neokolonijalizam koji nastaje kroz Morgentauov plan, a kolonije su u suštini države koje smeju da proizvode samo sirovine, koje ne smeju da subvencionišu svoje privredne kapacitete niti da koriste bilo koje protekcionističke mere, jer u suprotnom bivaju izložene sankcijama.\nIstočnoevropske zemlje su tokom 90-ih godina bile izložene šok terapiji.Države koje su potraživale zajmove i kredite bile su uslovljavane zahtevima da sprovedu privatizaciju, liberalizaciju i deregulaciju. Većina tih zemalja bile su zemlje niskog stepena razvoja, sa niskom stopom BNP, te nakon šok terapije one su doživele pravu socijalnu i ekonomsku katastrofu. Interesantno je da se pokazalo da zemlje koje nisu sledile sugestije MMF tokom 90- tih i koje su se oslanjale na sopstvene snage uspešnije su prošle kroz tranziciju od zemalja koje su slepo sledile sugestije MMF-a. Kao primer prve grupe zemalja (zemlje koje nisu sledile sugestije MMF tokom 90-tih) Štiglic je navodio Poljsku. A kao primer druge grupe zemalja Rusiju. U periodu od 1990. godine do 1999. godine Rusija je doživela pad proizvodnje za 60%,a pad BNP 54%. Tek kada je Rusija odbacila sugestije MMF u vezi sa devalvacijom rublje i kada je došlo do devalvacije rublje počeo je ekonomski rast.\nU knjizi Globalizacija-dva lika sveta Miroslav Pečujlić je pisao da socijalna topografija sveta krajem 20. veka sadrži hegemonski pol (''sever'' i ''centar'') kojeg čine najbogatije države Zapada, Japan i SAD koji kontroliše 75% do 85% bogatstva sveta. Tu je ''nova periferija'', zona koju čine postsocijalističke zemlje koje su u poslednjoj deceniji 20. veka doživele socijalni slom. Zatim ''Četvrti svet'' u kojem se nalaze one zemlje koje su nekada činile Treći svet,ali koje su poslednjih decenija pogoršale svoj položaj u svakom pogledu. I na kraju, u socijalnoj topografiji sveta ocrtava se Srednja zona, zona uspona i padova, a čine je :Tajland, Singapur, Malezija, itd...\nPočetkom 90-ih vladala je opsednutost neoliberalnim dogmama i globalizacijom. Dve decenije kasnije, magnetizam neoliberalnih dogmi, ali i same ekonomske globalizacije je skoro nestao. Ekonomska globalizacija, između ostalog, bila je percipirana kao širenje kapitalizma i blagostanja koje kapitalizam s sobom nosi. Ali ko danas još uvek veruje u ovo kada na ulicama Pariza, Londona, Atine, Toronta, vidi česte i masovne proteste, bankrotirane američke gradove poput Detroita, države jugoistočne Evrope u kojima je stopa nezaposlenosti veća od stope nezaposlenosti u afričkim državama, i kada vidi da je u savremenom svetu najjača ekonomija zapravo ekonomija komunističke Kine.\nČak su i najznačajniji predstavnici neoliberalne filozofije i ekonomske politike i sami odustali od sopstvenih principa i teorijskih pozicija, uključujući i one koje se mogu podvesti pod kategoriju hiperglobalizma.\nDanas, u savremenom svetu, mi se više ne suočavamo sa onim svetom kojeg su predvideli najvatreniji zagovornici neoliberalizma i hiperglobalizma, odnosno dominacijom jednog centra moći nad celim globalnim poretkom. Suprotno, mi se danas suočavamo sa procesom multipolarizacije sveta, sa svetom koji će novim tehnologijama još više revolucionisati proizvodnju, ali i sve društvene odnose, sa svetom u kojem je uticaj i značaj kineske ekonomije sve veći. Takođe, suočavamo se sa svetom kojeg očekuju energetska i ekološka kriza.\nZanimljivo, od globalizacije koja je legitimisana ideologijom slobodnog, od države, nesputanog tržišta, najviše koristi imala je zemlja koja je još uvek komunistička, i u kojoj država predstavlja i posle brojnih ekonomskih reformi značajnog aktera ekonomskog života.\nKada se pronađe rešenje za savremene ekonomske probleme koji se jasno artikulišu u stopi nezaposlenosti, kao i visini stope BNP kako na globalnom nivou, tako i na nivou svakog regiona ponaosob, ekonomska globalizacija će verovatno dobiti novi zamah. No, to ne znači da društvo treba da dozvoli da bude prevareno raznim pseudoterijama. Svako društvo treba da vodi računa o svetskim trendovima i uklapanju u svetske trendove, no to uklapanje treba da izvede na takav način da ono ne ugrozi sopstvene ekonomske interese.


BIJELJINA – Bobar banka u stečaju izgubila je veliki broj sporova koje je pokrenula protiv bivših radnika firmi iz sastava Bobar grupacije s ciljem naplate fiktivnih kredita. Osim što su povjerioci ostali bez miliona maraka lažnih kredita koji su samo\nBIJELJINA, Osim što mu je otkazao punomoć u predmetu pred Tužilaštvom BiH, koji se tiče poslovanja “Pavlović banke”, biznismen iz Čikaga, Slobodan Majkl Pavlović, otkazao je advokatu Dušku Tomiću i ono koje važi za zastupanje njegove kompanije protiv firme “Final\nDOBOJ, Grad Doboj je po pozivu gradonačelnika Obrena Petrovića kupio poslovni prostor površine 383 metra kvadratna za potrebe lokalne administracije po cijeni od 2.550 KM po kvadratu, iako je prodavac za taj lokal tražio 1.850 KM po kvadratnom metru, čime\nAbramovič platio advokata 7,8 miliona funti\n10.09.2012. / 8:20\nLONDON, Britanski advokat Romana Abramoviča, Džonatan Sampšn, dobio je najveći honorar u istoriji pravne prakse u Britaniji u visini od 7,8 miliona funti ili 12 miliona dolara, za zastupanje u procesu po tužbi koju je protiv tog oligarha podnio milijarder


POKVARENA MAŠTA I PRLJAVE STRASTI... Ali ženske! - Informer\n17:36 Seks i veze 1\nmondo.rs/informer.rs | 25. 11. 2016.\nU fantazijama nema ničeg lošeg, ne govore ko smo i šta smo, već samo - šta nas uzbuđuje. Da li znate o čemu maštaju žene i devojke?\nO seksu sa drugim muškarcem (najčešće sa nekom poznatom ličnošću)\nOvo, naravno, ne znači da ona nije zadovoljna seksom u vezi, već samo da je privlače nova iskustva (i taj zgodni glumac, pevač...).\n"Trojka" je druga na listi najčešćih ženskih fantazija\nAko je u pitanju seks sa dvojicom muškarca, onda se radi o ženi koja, zapravo, želi da bude obožavana i da joj se to jasno stavi do znanja.\nAko zamišlja sebe i svog partnera u igricama sa još jednom ženom, najverovatnije je uzbuđuje pomisao da je njen muškarac privlačan i drugim devojkama (a ona ga ima samo za sebe).\nŽene često sanjare i o dominaciji\nIdeja o tome da se ni za šta ne snosi odgovornost je za neke dame neodoljiva. Mnogim ženama, pre svega onim koje su rastrzane između poslovnih i porodičnih obaveza, prija da maštaju o tome da neko drugi nad njima dominira, i da one budu lišene svake odgovornosti.\nOvo ne znači da ona preispituje svoju seksualnost, već samo da je širokih shvatanja kad je reč o uživanju u sopstvenoj seksualnosti.\nTo može da znači i da se žena boji konkurencije, zbog čega pokušava da je barem u mašti osvoji i učini ravnopravnoj sebi.\nFantazije o seksu sa aktuelnim partnerom\nNa petom mestu liste najčešćih ženskih fantazija je seks sa sadašnjim partnerom. Možda ne baš onaj svakodnevni, nego sa letovanja ili medenog meseca, ali to i nije toliko bitno.\nVažno je da ste i vi na listi.\nseks Lezbo Žene poznati fantazija\nАко "сањају" секс са Премијером...значи; гласаће за њега на следећим изборима...Ако "сањају" секс са Министром рада и "социјале", значи: Нису још платиле ни кирију, ни комуналије... Ако пак "сањају" секс са... - "Палмом" , значи: да им је потребан много "већи" "онај", од овога који тренутно имају на... - "располагању"...!!


Ne, roming nije ukinut u Grčkoj, a ni u zemljama Zapadnog Balkana – samo smo dobili popust – DnevniZurnal\nPosted by Napisao admin May 24, 2021 17 Views\nRoming tarife za Grčku se ne ukidaju, već je potpisan Memorandum o smanjenju međunarodih tarifa. Ukidanje rominga u zemljama Zapadnog Balkana koje je bombastično najavljivano u medijima za 1. jul još nije potvrđeno. Iz Telekoma smo dobili informaciju da “nisu dobili ništa zvanično”, tako da o ukidanju rominga za sada: tresla se gora rodio se miš.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjana Matić i ministar za digitalnu upravu Grčke Kirijakos Pijerakakis potpisali su u Atini 21. maja, Memorandum o smanjenju međunarodnih tarifa za roming elektronskih komunikacionih usluga.\nOvo ne znači da je roming ukinut već da su cene za telefonske pozive, razmenu podataka i poruka daleko niže.\nAko imate paket sa minutima, sms i internetom (postpaid) to vam neće ništa značiti jer ćete plaćati slično kao da ste prekoračili mesečni limit. Dakle, svaki poziv, sms i megabajt se plaćaju, s tim da se plaća bez obzira na postojeći paket.\nDakle da skratimo:\nOdlazni poziv iz GR oko 7 dinara po minutu. Dolazni poziv oko 3.5 dinara (ovo je ostalo kao što je bio roaming samo desetak puta jeftinije). Odlazni SMS nešto manje od 3 dinara, 1 megabajt interneta oko 2 dinara.\nDakle nije ukinut roming u tom smislu, samo su cene drastično smanjene što opet zadovoljava. Kada se neko pogreši i pošalje sliku neće platiti 100 dinara ili mnogo više od toga nego manje od 10 dinara piše u Facebook grupi, Nikana.gr\n“Potpisivanje Memoranduma o smanjenju rominga sa Grčkom predstavlja jasnu opredeljenost Vlada Srbije i Grčke da utiču na smanjenje cena rominga na obostranu korist i zadovoljstvo građana. Time su naši tradicionalno dobri, prijateljski odnosi podignuti na još viši nivo, i potvrđena je spremnost dve države da podstiču međusobnu saradnju i ekonomski razvoj”, napisala je ministarka.


Zeleni najavili inicijativu protiv bombodroma | Politika | DW | 12.04.2004\nZeleni najavili inicijativu protiv bombodroma\nJos u aprilu ce biti postavljen zahtjev Bundestagu- 3000 stanovnika protestvovali protiv poligona za vjezbe bombardovanja iz aviona\nUskrsnji mars protiv bombodroma Wittstock\nZeleni namjeravaju jednom inicijativom u parlamentu podrzati stanovnike Nordbrandenburga u njihovoj borbi protiv koristenja dosadasnjeg ruskog poligona za vojnu vjezbu, kao poligona za bombardovanje, takozvanog "bombodroma". Obbrambeno-politicki glasnogovornik zelenih, Winfried Nachtwei je u Berlinu saopstio, da ce frakcija jos u aprilu podnijeti odgovarajuci zahtjev Bundestagu. Oko 3.000 ljudi protestirali su ovog vikenda protiv vojnog koristenja ovog poligona. Medju demonstrantima je bio i premijer ove savezne zemlje, Matthias Platzeck, iz redova SPD-a.\nOvaj poligon je ranije pripadao Sovjetskoj armiji, kao poligon za vojne vjezbe, a planirano je da ga Bundeswehr ubuduce koristi za vjezbe vojne avijacije. Zeleni isticu da vojna avijacija ni do sada takodjer nije imala bombodroma, i da joj nije ni nedostajao.\nZa buducnost njemacke vojske Bundeswehra, nije neophodan bombodrom, istakao je Nachtwei, jer ni u angazmanu njemacke vojske na Balkanu, u cilju ocuvanja mira, kao ni u Afganistanu, napadi iz vazduha na ciljeve na zemlji, nisu bili potrebni, izjavio je Nachtwei.\nOd pocetka 50-tih godina pa do svog povlacenja 92 godine, sovjetska armija je na ovom poligonu vjezbala nisko nadlijetanje i bombardovanje. Ministar odbrane Struck je najavio oko 1.700 akcija godisnje, u kojima ce "jetovi" Bundeswehra i avioni NATO-partnera izvoditi vjezbe bombardovanja bez pravog eksploziva, dakle koristeci bombe koje ne detoniraju. Po misljenju kriticara, to zanci da bi bilo izvedeno vise od 10.000 letova godisnje, ukljucujuci i nocne letove i to ispod 300 metara visine. Stanovnici smatraju da bi to bilo prebucno i da ce niski letovi skoditi turistickim mjestima regiona.\nZbog suprotstavljanja stanovnika i zbog predstojecih pokrajinskih izbora u Brandenburgu, crveno-zelena vlada pokrajine je nedavno izmijenila stav o bombodromu i presla na suprotni kurs. Protekle godine je premijer Platzek izjavio da ce respektirati planove ministra Strucka o koristenju pligona kao bombodroma.


Ljuba Milanović u ambasadi Srbije u Podgorici? - RTV\nVesti » RTV 12.10.2018\nBEOGRAD - Ljubiša Ljuba Milanović, nekadašnji operativac i rukovodilac grupe "Poskok", formirane posle pada režima Slobodana Miloševića da bi rasvetlio najteže zločine, do kraja godine bi trebalo da bude upućen na rad u ambasadu Srbije u Podgorici, piše Politika.\nRTV petak, 12. oktobar 2018. | Tanjug, Politika\nPrema navodima tog lista, Milanović bi, kao iskusan operativac, u susednoj zemlji bio angažovan na zaštiti Srbije od crnogorskih organizovanih kriminalnih grupa. Zvaničnu potvrdu informacije o odlasku Milanovića u Crnu Goru, Politika je dobila i u Ministarstvu spoljnih poslova, u kojem je nekadašnji operativac zaposlen. Sagovornik lista navodi da će Milanović u ambasadi u Podgorici biti "čovek broj dva", odmah iza ambasadora Zorana...\nBivši rukovodilac grupe "Poskok" ide u ambasadu u Podgorici\nB92 (1) RTV (1)\nSlobodan Milošević Crna Gora


RAZBILI SU I TERORISTE: Ovo je engleski klub koji SRBI NAJVIŠE VOLE, a oni su nikad veći "ludaci" - Objektiv\nNaslovna » Sport » Fudbal » RAZBILI SU I TERORISTE: Ovo je engleski klub koji SRBI NAJVIŠE VOLE, a oni su nikad veći “ludaci”\nRAZBILI SU I TERORISTE: Ovo je engleski klub koji SRBI NAJVIŠE VOLE, a oni su nikad veći “ludaci”\nLondon, glavni grad Engleske i Ujedinjenog Kraljevstva, prestonica sa skoro 9.000.000 stanovnika, poznata je u fudbalskom svetu i kao “košnica” klubova\n• 21:44 • 14.05.2020. • 14.05.2020.\nPrimera radi, ove sezone u Premijer ligi ima čak pet timova – Čelsi, Totenhem, Arsenal, Vest Hem i Kristal Palas. Nekada je bilo i pola lige iz Londona.\n“Niko nas ne voli, baš nas briga, mi smo Milvol, super Milvol sa stadiona Den”, lajtmotiv je navijača kluba iz Bermondsija, jugoistočnog dela Londona. U blizini je i ozgloglašeni Pekam, pa se Milvol vezuje za ovaj deo grada, koje se i dalje smatra londonskim getom, iako je sa razvojem britanske prestonice, Pekam dobio drugačiji, umetnički prizvuk i danas je to centar andergraund muzike. Pekam i Milvol proslavili su Del Boj i Rodni iz kultne britanske serije “Mućke”, koje su imale veliku popularnost i u Srbiji.\nTvorac “Mućki”, Džon Salivan, bio je impresioniran ovim delom Londona, odsečenog od svetla velegrada. Pijace i “šverc komerc” kombinacije i sumnjiv tipovi bili su inspiracija za nastanak lika Del Boja. Pekam je bio inspiracija, ali radnje serije ipak nije snimana u ovom delu Londona.\nVratimo se Milvolu, klubu koga su osnovali škotski lučki radnici iz okoline Dandija 1885. godine. Originalno naziv je bio Milvol Rovers, a lav i plava boja bila su zaštitni znak. Ubrzo se stvorilo veliko rivalstvo koje i danas traje sa komšijama, Vest Hemom. Ovaj klub osnovali su takođe lučki radnici, koju su radili za suparničku kompaniju. U prvom susretu odigranom 9. decembra 1899. godine Milvol je pobedio sa 2:1. I tada je vladala velika mržnja između ova dva kluba. Do Prvog svetskog rata, Milvol je bio mnogo uspešniji od ljutog rivala. Danas nije tako.\nPrvih nekoliko godina postojanja, Milvol se selio na nekoliko stadiona, a od 1910. do 1993. igrao je na legendarnom Old Denu, poznatijem kao “jazbina”. Poslednjih 27 godina, “lavovi” igraju na Novom Denu, modernom stadionu koji može da primi 20.146 gledalaca. Zanimljivo, to je bio prvi stadion u Engleskoj koji je sa svim stolicama. Posle tragedije na Hejselu u Briselu 29. maja 1985. godine i smrti koje su sejale huliganske grupe na Ostrvu, tadašnja premijerka Velike Britanije, Margaret Tačer, odlučila je da stane na put huliganskim pirovima.\n“Gvozdena Lejdi” uspela je da obuzda nasilje na tribinama, a navijači Milvola su bili najozloglašeniji na Ostrvu. I sada slove kao takvi, ali “zakon je jači” , nema više toliko huliganizma kao pre nekoliko decenija, što ne znači da i dalje nema sporadičnih nasilja.\nDoduše, incidenti se poslednjih godina vezuju za ulicu i ispred stadiona, ali ne na njemu. Osim poznate pesme “Niko nas ne voli, baš nas briga“, popularna kod navijača je i ona: “Kad sam bio mali, pitao sam majku, da li ću biti Arsenal ili Spars (Totenhem), ona mi je rekla “O, Milvol, Milvol, Milvol”.\nŠesdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, Pekam je bilo londonsko naselje poznato po kriminalu. Tuče, grafiti, podmetanje požara, pljačke, vandalizam bili su deo svakodnevice, pa je ta oblast postala poznata kao slivnik Londona, geto, naročito njen severni deo. Dokovi, koji su se vezivali za klub i taj deo grada, vremenom su bili premali da prime sve glomaznije brodove, pa su oni i zatvoreni 1971. godine. Nastala je velika nezaposlenost i siromaštvo, a samim tim i kriminal i zločini su bujali. Iste godine Milvolu je izmakla promocija u elitni rang Engleske. Zanimljivo, jedan bod ga je delilo od elite. U najjaču ligu je ušao Birmingem. Navijači Milvola su sve pokušavali da njihov klub uđe u elitu i napravi najveći uspeh u istoriji. Pokušali su da izazovu nerede. Nekoliko huligana je uletelo na teren tokom meča Lejton Orijenta i Birmingema, kako bi napravili prekid, ali utakmica je odigrana, gosti su pobedili sa 1:0 i za bod bili bolji od “lavova”.\nZatvaranje dokova značilo je i stagnaciju kluba. Milvol je tih godina postao ozloglašen zbog svojih navijača koji se nisu libili da se pobiju sa svima. “Sami protiv svih”, bila je njihova vodilja. Britanski tabloidi brujali su o huliganima iz Pekama. Snimano je i nekoliko filmova sa tom tematikom. Često je “jazbina” bila zatvarana zbog huliganskih ispada grupe koje je prvo nosila naziv “F-Troop”, a kasnije postala poznata kao “Milvol Bušvokers”. Nisu bili toliko brojni, nekoliko stotina ih je bilo u kopu, ali su uvek bili raspoloženi za tuču. Gostujući navijači u širokom luku su zaobilazili Old Den.\nPoznat je i incident iz 1965. godine, kada je Milvol igrao gradski derbi sa Brentfordom na Grifin parku. “Lavovi” su slavili sa 2:1, a meč je ostao u sećanju po bačenoj napravi koja je doletela do golmana Brentforda. U prvih mah se činilo da je ručna bomba. Čuvar mreže ju je šutnuo u gol, a policija je kasnila utvrdila da se ipak radilo o bezopasnoj lutki. Posle utakmice su bili žestoki sukobi navijača ova dva kluba. Najpoznatiji tabloid na Ostrvu “San” senzacionalističkim naslovima samo je dolivao ulje na vatru. Milvol je postao klub za koji se vezuje huliganizam, ali i rasizam.\nDokumentarni film “Panorama” javnog servisa “BBC” iz 1977. godine ogolila je Milvolove navijače, stavila ih na stub srama na Ostrvu. Prikazivani su kao rasisti, da su protiv imigranata, a povezivali su ih i sa desničarskom političkom partijom “Nacionalni front”. Ova partija se borila za prava belaca, a protiv imigranata iz bivših kolonija Velike Britanije, koji navodno kradu radna mesta starosedeocima. Istina je bila da su neki od vođa “Milvol Bušvokers” bili simpatizeti ove partije, ali da se to ne može reći za celu grupu, piše Maxbetsport.\nI narednih godina, Milvol je trpeo zbog navijača i njihovih huliganskih ispada. Tuče sa protivničkim navijačima, policijom bili su stalni dekor na tribinama. Brutalni su bili i neredi u četvrtfinalu FA kupa 11. marta 1978. godine, kada je Ipsvič pobedio na Old Denu sa 6:1. Tada je povređeno na destine navijača i policijaca. Najveći uspesi sedamdesetih bila su dva četvrtfinala Liga kupa 1974. i 1977. godine. Od 22. avgusta 1964. do 14. januara 1967. godine, “lavovi” su imali najduži niz bez poraza u istoriji. Čak na 59 domaćih mečeva Milvol nije izgubio (43 pobeda i 16 nerešenih ishoda). Predsednik Milvola Alan Torn je 1982. godine zapretio gašenjem kluba posle nasilja navijača prouzrokovanom ispadanjem “lavova” iz FA kupa od niželigaša Slau Tauna.\nKlub je bio na lošem glasu početkom osamdesetih godina prošlog veka. Poseta je bila slaba, pravi navijači nisu smeli više da dolaze na legendarni Den. Milvol je decenijama bio na granici između drugog i trećeg ranga engleskog fudbala. San o elitnoj ligi je tinjao na Denu. Najbliže tome je Milvol bio spomenute 1971. godine.\nSredinom osamdesetih godina prošlog veka došlo je do renesanse Milvola, a za to je najzaslužniji bila škotska legenda Džordž Grejem, nekadašnji fudbaler Arsenala i Mančester junajteda. On je vodio “lavova” od 1983. do 1986. godine. Uveo je klub iz jugoistočnog Londona opet u drugi rang, tada Drugu diviziju (sadašnji Čempionšip) i stigao do četvrtfinala FA kupa.\nZlatan period Milvola je krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina prošlog veka. Posle 103 godine od osnivanja kluba, Milvol je kao lider Druge divizije ušao u elitni rang u Engleskoj 1988. godine. Perjanice ekipe bili su legendarni napadači Toni Kaskarino i Tedi Šeringem. Menadžer kluba bio je Škot Džon Doerti. Ubitačni tandem “lavova” je te sezone postigao čak 42 gola u prvenstvu. Elan momaka sa Den stadiona je tada bio na vrhuncu. U prvoj sezoni u eliti bili su odlični, deseti. Do tradicionalnog “Boksing deja” bili su čak u vrhu. Prvi put je utakmica Milvola na Denu prenošena na televiziji. Navijači su spremili i prigodan transperent.\n– Dugo vam je trebalo da nađete našu “jazbinu“.\nU narednoj sezoni, klub nije ponovio rezultate iz debitantske sezone u engleskom kremu. Milvol je bio ubedljivo poslednji, a nije više bilo ubojitog tandema napadača. Irac Kaskarino je otišao u Aston Vilu, a kasnije je branio boje i Setika, Čelsija, kao i francuskih klubova Marselja, Nansija i Red Stara. Tedi Šeringem je ostao u klubu i pored ispadanja. Imao je fantastičnu sezonu sa 33 golova u drugoj diviziji (ukupno u sezoni 38), ali je Milvolu izmakao povratak u elitu.\nŠeringem je nastavio karijeru u Notingem Forestu za tada fantastičnih 2.000.000 funti. Oni malo mlađi pamte ga i kao napadača Totenhema i Mančester junajteda iz najboljih dana “đavola” pod komandom Sera Aleksa Fergusona. S timom sa Old Traforda je osvojio i Ligu šampiona. Šeringem je jedini igrač koji je završio u engleskoj “Kući slavnih”, u muzeju u Mančesteru, a da je nekada nosio dres Milvola. Za navijače ikona kluba, najvoljeniji fudbaler, ostao je ipak Nil Heris, najefikasniji igrač u istoriji Milvola, koji je čak 10 godina nosio dres “lavova” u dva navrata i postigao 125 prvenstvenih golova na 380 utakmica.\nKlub je narednih godina tavorio. Stari Den je srušen, tu je izgrađena stambeni kompleks. Klub je od zemljišta prihodovao oko 7.000.000 evra, a samo nekoliko stotina metara dalje, 1993. godine, nikao je novi, supermoderan stadion, koji je dobio prefiks “novi” , a ostao je Den ili kako ga navijači vole “jazbina”. I danas “lavovi” igraju na tom stadionu.\nPosle tih zlatnih godina, kada je dve sezone Milvol bio član elite došlo je do krize i ispadanja u treću ligu. Milvol je tavorio desetak godina, bio čas u drugom, čas u trećem rangu takmičenja. Blistave trenutke doživeo je 2004. godine, kada je kao član Čempionšipa igrao finale FA kupa sa velikim Mančester junajtedom. “Lavovi” su glatko poraženi od Fergusonovih “đavola” sa 3:0 na stadionu Milenijum u Kardifu (londonski Vembli se tada renovirao). To je bio početak velike karijere Australijanca Tima Kejhila, najpoznatijeg igrača tima iz Londona u ovom milenijumu. Kasnije je Ozi napravio lepu karijeru u Evertonu, za koji je igrao od 2004. do 2012. godine.\nNa klupu Milvola sedeo je nekadašnji kapiten Čelsija, Denis Vajs. Pre toga se neumorna “radilica” na sredini terena proslavila kao fudbaler Vimbldona, sa kojim je 1988. godine osvojio FA kup posle pobede protiv Liverpula sa 1:0, a kasnije je bio kapiten u Čelsiju, kada su za “plave” igrali velika imena svetskog fudbala kao što su Đanluka Vijali, Đanfranko Zola, Rud Gulit…\nPONOS NACIJE: Đokovići nisu hteli da se prodaju dušmanima i sada su HEROJI SRBIJE!\nMilvol je bio prvi klub od osnivanja Premijer lige (1992. godine), koji je igrao finale najstarijeg takmičenja na svetu, a da nije bio član elite. U finalu, u prestonici Velsa, Milvol nije imao šta da traži. Osim znatno jačeg rivala igrao je bez 16 igrača, što povređenih što suspendovanih. Naredne sezone su “lavovi” prvi put u istoriji igrali neko međunarodno takmičenje, ali su ispali već na startu kvalifikacija za Kup UEFA od mađarskog Ferencvaroša, ukupnim rezultatom 4:2.\nSamo dve sezone od tog novog uspona kluba, Milvol je opet ispao u Ligu 1, a klub je bio u konstantnim finansijskim problemima. Novi elan “lavovima” uneo je američki milioner iz Bostona, harvardski đak, Džon Berilson, koji kupuje Milvol u martu 2007. godine za 5.500.000 evra i spasava ga bankrota. On postaje glavni akcionar kluba. Do sada je uložio u klub više od 60.000.000 evra, a cilj je Premijer liga u narednim godinama.\nU novembru iste godine, Berilson imenuje Kenija Džeketa za menadžera. Dva puta su “lavovi” bili peti i treći u Ligi 1, ali u plej-ofu su ispadali u finalu baraža za Čempionšip. Ipak, 2010. godine iz trećeg pokušaja Milvol pobeđuju Svindon na Vembliju sa 1:0 i vraća se u Čempionšip. Stabilizaciju kluba doneo je Nil Heris, miljenik navijača i najbolji strelac u istoriji kluba. On se vratio u klub 23. juna 2013. godine kao privremeni menadžer. Vodio je ekipu sa klupe zajedno sa trenerom mladog tima Skotom Fidžeraldom.\nNovaku i Jeleni se ZAPALIO BALON, romantični trenutak mogao je da se pretvori u TRAGEDIJU! (VIDEO)\nNaredne sezone, klub je bio na začelju, pa je u januaru na klupu stigao Jan Halovej, koji je nekako u sezoni 2013/2014 Milvol uspeo da dovede do opstanka. U narednom prvenstvu Čempionšipa kola su krenula nizbrdo, pa je Halovej otpušten. Heris je dobio stalan posao menadžera, ali nije uspeo da sačuva “lavove” u drugom rangu takmičenja. Sa Herisom, popularnim “Bombašem”, Milvol je opet krenuo od trećeg ranga. Uspeo je da dođe do baraža za povratak u Čempionšip, ali je poražen od Barnslija u finalu baraža 2016. godine.\nU sezoni 2016/2017, Milvol je igrao četvrtfinale FA kupa. Uspeo je da izbaci premijerligaše Votford i Bornmut, da se dokopa plej-ofa u Ligi 1, a onda preko Skantorpa u polufinalu i Brentforda u finalu stigne do Čempionišipa gde i sada igra. U sezoni 2018/2019 “lavovi” stižu opet do četvrtfinala FA kupa, gde ispadaju od Brajtona posle penala. U oktobru 2019. godine, posle četiri i po godine na kormilu, Heris podnosi ostavku posle lošeg starta sezone i 21. mesta u Čempionšipu. Najbolji strelac u istoriji Milvola je po stažu peti trener u istoriji. Posle mesec dana bez posla, “Bombaš” je postao menadžer Kardifa u novembru prošle godine.\nHerisa je na klupi Milvola ove sezone uspešno zamenio nekadašnji menadžer Stouka Geri Rouet, koji je do prekida sezone usled pandemije koronavirusa bio na kormilu kluba. “Lavovi” su ove sezone u Čempionšipu bili odlični, na osmom mestu sa 54 boda. Ako se šampionat nastavi imaju priliku da stignu makar do šeste pozicije koja vodi u baraž za ulazak u Premijer ligu (Preston beži samo dva boda). “Lavovi” su igrali samo dve sezone u elitnom rangu Engleske, ali nikada u Premijer ligi. Možda uskoro momke sa stadiona Den vidimo i u eliti. Prvi strelac za “lavove” ove sezone je iskusni engleski napadač Met Smit, strelac 10 pogodaka. On je u poslednjem meču ove godine, pre prekida sezone, postigao het-trik na gostovanju slavnom Forestu u Notingemu. Milvol je bio ubedljiv, trijumfovao je sa 3:0 početkom marta.\nDotakli smo se rivalstva Vest Hema i Milvola koje datira još s kraja 19. veka. Navijači ova dva kluba, malo je reći, se ne podnose. Retko su se sastajali u ovom milenujumu jer su “čekićari” po pravilu bili u Premijer ligi, dok su “lavovi” tumarali između drugog i trećeg ranga. Igrali su u Čempionšipu u sezoni 2011/2012. Nije bilo većih sukoba navijača ova dva omražena kluba iako je bila zanimljiva uvertira sezonu pre.\nLegende Milvola su Tedi Šeringem, Nil Heris, ali i nekadašnji trener Partizana, Izraelac Avram Grant. On nikada nije ni igrao ni trenirao “lavove”, ali… Kako onda je ostao u srcima navijača kluba iz jugoistočnog Londona? Svet se zabavio provokacijom navijača Milvola u maju 2011. godine. Omraženi Vest Hem sa menadžerom Grantom je igrao u Viganu ključni meč u borbi za opstanak u Premijer ligi.\nIako su “čekićari” vodili sa 2:0, na kraju su izgubili sa 3:2, a već kod izjednačujućeg pogotka Vigana, avion sa porukom: “Avram Grant – legenda Milvola” leteo je iznad stadiona, dolivajući so na ranu očajnim navijačima Vest Hema. Navijači “lavova” su iznajmili mali avion koji je leteo iznad DV stadiona u Viganu, gde je gradski rival izgubio tada premijerligaški status.\nPoslednjih godina najveća mržnja je uperena prema Lidsu i navijačima kluba iz Jorkšira, a lokalni derbi je protiv Čarltona. Između Dena i Valija (stadiona Čarltona) razdaljina je samo šest i po kilometara.\nHERO: @MillwallFC fan Roy Larner fought the three London terror attackers shouting “F**k you, I’m Millwall” and saved countless lives. ? pic.twitter.com/7B5qV8Resn\n— S P O R F (At ?) (@Sporf) June 6, 2017\nZa kraj ovog teksta o Milvolu, klubu sa bogatom istorijom i ludim pristalicama, podsetićemo se i događaja iz juna 2017. godine, a u glavnoj ulozi bio je ludo hrabri 47-godišnji navijač “lavova” Roj Lerner. On je prkosio smrti u večeri jezivog terorističkog napada u Londonu kada je pesnicama krenuo na naoružane islamske ekstremiste i suprotstavio im se kada su svi drugi bežali iz jednog paba. Završio je u bolnici sa osam uboda i rasekotina, ali je postao heroj na Ostrvu.\n– Imali su te duge noževe kada su upali u pab i počeli da viču o Alahu. “Islam, Islam, Islam”, vikali su. Ja sam im, poput idiota, uzvratio. Pomislio sam u tom trenutku “moram da izlupetam tu đubrad”. Napravio sam par koraka ka njima i viknuo “Je*ite se, ja sam Milvol”. I tada su krenuli da me napadaju – pričao je za britanske medije Lerner.\nLudo hrabar bio je i lude sreće. Preživeo je napad. Brzom intervencijom Hitne pomoći sanirane su mu povrede glave, grudi i ruku. Čim se pročula priča o heroju Roju pohvale za hrabrost su počele da stižu sa svih strana, a najviše ih je od njegovih drugara iz čuvenog kopa na stadionu Den.\n– Svaki navijač Milvola ubuduće neka se pobrine da Roj više nikad ne plati piće na Denu – pokrenuo je inicijativu jedan fan kluba iz Londona.\nSRAMNA provokacija Albanaca: Na Košarama osvanuo uvredljiv pano – veličaju terorističkog vođu OVK (FOTO)\nLudnica na ulicama Budimpešte: Francuze čeka pakao, Mađari napravili pravu feštu pred meč (VIDEO)\nPrva tuča na EURU: Ko će drugi da se dohvati, nego Englezi i Škoti! (VIDEO)\nLudnica uoči duela Engleske i Škotske: Haos na ulicama, navijači se kupali usred Londona (VIDEO)


Pogledajte NAJGNUSNIJE političke manipulacije u Pazaru za vrijeme epidemije! | - Sandžak Danas Pogledajte NAJGNUSNIJE političke manipulacije u Pazaru za vrijeme epidemije! – – Sandžak Danas\nHome Aktuelno Pogledajte NAJGNUSNIJE političke manipulacije u Pazaru za vrijeme epidemije!\nPogledajte NAJGNUSNIJE političke manipulacije u Pazaru za vrijeme epidemije!\njul 05, 2020, 19:58 pm\nNajgnusniji pokusaji manipulacije medija pod kontrolom SPP-a od početka epidemije:\n1) Podijelili su vijest o smrti djevojke od 25 godina, koja ne postoji, niti je ko poznaje, niti je iko iz medicinskog centra čuo za nju, iako je javljeno da je “cijela bolnica plakala za njom”. Ovo je možda i najgsnusija laž jer se radi o izmišljenoj smri izuzetno mlade osobe (da bi se postigao što bolji efekat) u pokušaju izazivanja panike u dovoljno stresnoj situaciji za sve građane.\n2) Dijeljene su slike djevojčice ispred dječjeg odjeljenja koja na stolici prima infuziju uz objašnjenje da je u pitanju upala pluća aludirajući da dijete ima koron virus, ponovo pokušavajuci da korišćenjem djeteta manipulišu osjećanjima većine. Nigdje nije objašnjeno da se radi o djetetu bolesnom od astme koje je na zahtjev majke primilo infuziju napolju jer je su na dječjem odjeljenju odnedavno smješteni kovid pacijenti.\n3) Organizacija skupa u znak protesta protiv opštinske vlasti zbog epidemije korona virusom?! Zašto onda ne pozovu ljude na isti protest u Prijepolju gdje je takođe došlo do naglog širenja virusa korone?! Je li i tamo vlast odgovorna?! Je li i tamo vlast krila podatke? A držali su preizborne skupove. Opštinska vlast ne donosi odluke o načinu funkcionisanja bolnice niti o rukovodstvu iste, već je pomenuto u ingerenciji Ministarstva zdravlja, što ukazuje da je protest organizovan u cilju političke manipulacije ljudima koji možda nisu imali namjeru da budu dio političke manipulacije, ali su obmanuti. Skup je predstavljen kao nepolitički, a na čelu kolone su isključivo članovi jedne stranke – SPP, iako je neosporno bila i nekolicina ljudi koji nisu došli kao simpatizeri pomenute stranke, već kao uplašeni i zabrinuti građani. Na skupu su uzvikivane političke parole, a svakako je pohvalno što je poštovana mjera distanciranja, iako u jeku epidemije nije bilo poželjno organizovati bilo kakve skupove.\n4) Pokušaj još jedne manipulacije ljudima u vrijeme najvećeg straha i panike i korišćenje tih emocija u cilju opovrgavanja izbora i “mijenjanja” njihovih rezultata. Čak i otvoren poziv lidera SPP, Muamera Zukorlića da se organizuju vanredni izbori.\n5) Najprije opovrgavanje samog virusa korone, nazivajući ga zavjerom i dovođenje ljudi u zabludu da je bezopasan, i to od strane lidera SPP-a, Muamera Zukorlića. Nakon što je situacija postala ozbiljna, to se zaboravlja, i počinju da se šire tvrdnje da korona ipak postoji, ali ljudi ne umiru od nje, već od prljave vode. Na snimku ispod možete poslušati kako 21.marta Muamer Zukorlić daje “stručno” mišljenje o koroni.\n6) Nakon i tog neuspjelog pokušaja, slijedi pokušaj ubjeđivanja građana da ih vlast truje raznim bojnim otrovima, a kad su i tu naišli na neuspjeh, potegli su aktuelnu svjetsku temu: 5G mrežu i njen uticaj na širenje korone, tvrdeći kao vrsni eksperti iz oblasti elektrotehnike da je sigurno 5G mreža za koju je, naravno, aktuelna vlast kriva, odgovorna za širenje korona virusa, što svako sa minimalnim znanjem iz oblasti medicine i elektrotehnike može da opovrge. Indirektno pozivanje ljudi da uklone 5G antene, čime se opet ljudi dovode u opasnost zarad političkih ciljeva.\n7) Satanizovanje vlasti (naročito čovjeka koji niti jednu mrlju u dosadašnjem radu nema, Nihada Biševca) iako i najuspješniji svjetski državni sistemi ne mogu da se izbore sa navalom virusa korone, jer nije moguće kontrolisati nešto što je cijelu planetu bacilo na koljena. Iako simpatizeri pomenute grupacije tvrde da bi njihov lider uspio, iz svoje fotelje, u kojoj sjedi od početka epidemije i s vremena na vrijeme besjedom pruži “podršku” svojim simpatizerima, on do sad nije dao nikakav doprinos ovoj borbi.\n8) Osuđivanje vlasti zbog izbora, koje nije organizovala opštinska vlast, već raspisala država. Muamer Zukorlić je tvrdio da ljude ne bi izlagao riziku, da je na vrijeme znao za situaciju sa korona virusom. U periodu najveće eskalacije virusa bez problema su pozvali građane na ponovljene izbore, ni bi li SPP dobio četvrtog poslanika u Skupštini Srbije. Iako su na vlasti u Prijepolju, gdje je takođe došlo do eskalacije virusa, bez problema je održavao mitinge, i tu krivca ne nalazi u vlasti?!\nOvom jezivom spisku bi se moglo pridodati još mnoštvo nimalo beznačajnih manipulacija brojem umrlih, vrijeđanja, kletvi ljudi i njihovih porodica, i na kraju od strane tih istih pozivanje da se stvari ne politizuju.\nTAGKorona manipulacije novi pazar politika\nPrevious PostPodgorica uplaćuje 10.000 evra Novom Pazaru! Next PostLejla Ćeranić za „Avaz“: Ma kakva heroina, ja sam samo ljekar koji obavlja svoj posao\nOne thought on “Pogledajte NAJGNUSNIJE političke manipulacije u Pazaru za vrijeme epidemije!”\nZoran 7. Jula 2020. at 16:45\nOsuđujem državu srbiju zašto je uložila toliko novaca i srestava da pomogne onima kojisu protiv te iste države ,lično dolazi presednik država i dovozi silnu opremu i lekove za lečenje ,ti isti kojima je doneo opremu danima i noćima pune kafiće i đžamije bez ikakve zaštite ,lekari i ostalo medecinsko osoblje namerno odlaze na bolovanje i samo izolaciju ostavivši svoj narod na milost i nemilost državi ,umesto da pomognu svom narodu mnogi aktivisti seju mržnju šire paniku i šalju ružne slike u svet kakomje u novom pazaru haos ,kako masovno umiru nema opreme nema lekova ,srbija naseda na njihove laži šalje ministra zdravlja i presdednicu vlade opet donose opremu i lekove a oni organizuju protest i žvižde im i vređaju,srbija šalje druge lekare iz krkagujevca valjeva kraljeva da im pomognu i da rizikuju svoje živote a lekari muslimani i med sestre odmaraju u svojim domovima u samoizolaciji ,i na kraju da upitam sve kako to da u novom pazaru tutinu senici umiru samo muslimani gde su ostali njih očito ne napada grip ,ovi su gori od šiptara ustvari tosu isti gadovi


Da li je Moskva uticala na ishod britanskog referenduma | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Da li je Moskva uticala na ishod britanskog referenduma\nPojedini političari i mediji na Zapadu pronašli su “krivca” za ishod referenduma u Velikoj Britaniji na kome su se građani te zemlje izjasnili za izlazak iz Evropske unije. To su, razume se, Rusija i njen predsednik Vladimir Putin. Rusija i njen predsednik ne samo što prete ratom zapadnim zemljama, što pripremaju invaziju na baltičke republike, što prete nuklearnim napadom na Varšavu, što predstavljaju opasnost po opštu međunarodnu bezbednost, nego, eto, zabijaju i klin u odnose među zemljama članicama Unije i čak utiču na ishod referenduma u jednoj od glavnih članica Unije. Sutra će verovatno izmisliti nove optužbe. Sve u stilu da Moskva nastavlja imperijalističku politiku, da je imperija zla kao što je to nekad bio Sovjetski Savez. A od takvog neprijatelja i takve politike treba se braniti. Zato se u baltičke zemlje šalju vojna pojačanja, organizuju veliki manevri, a u istočnoevropskim zemljama ojačavaju vojne stukture.\nSa čuđenjem sam na sajtovima pogledao naslovne stranice pojedinih srpskih listova: “Putin sve pobedio”; “Putin rasturio Evropsku uniju - osveta braće Rusa zbog sankcija”; “Vučićev drug razbio Evropu”. Nije mi jasno kakvim su se to agrumentima služili pisci ovih članaka i urednici spoljnopolitičkih rubrika koji odobravaju takve tekstove. Nije mi takođe jasno kako je Putin uspeo da utiče na sedamnaest miliona britanskih građana koji su rekli “ne” Evropskoj uniji.\nObjašnjenje se može naći u tome što je današnje srpsko novinarstvo na veoma niskim granama, što nazovi-novinari mogu da pišu što im padne na pamet bez ikakvih argumenata i posledica i što je političko znanje i obrazovanje uz društvenu odgovornost i novinarsku etiku, na krajnje niskom nivou. Pravi uzroci velike krize u kojoj se Evropska unija danas nalazi mnogim srpskim novinarima nisu poznati. Oni se očigledno bolje snalaze u opisivanju događaja sa rijaliti TV programa i sličnih događaja.\nSa političarima i novinarima na Zapadu je druga stvar. Oni imaju svoje prioritete, svoje ciljeve, i za njihovo ostvarenje ne biraju sredstva. Tamo se laže, vara, obmanjuje i građanima prodaje pamet na drugi način i iz drugih razloga.\nDa podsetim. Predsednik Putin je nekoliko dana pre britanskog referenduma, na međunarodnom skupu u Sankt Peterburgu, izjavio da je Rusija spremna na obnavljanje odnosa sa Evropskom unijom uz konstataciju da je Unija ključni trgovinski partner Moskve. “Rusija je spremna da se sa Evropom nađe na pola puta, ali nije u pitanju jednosmeran saobraćaj." Predložio je početak pregovora sa Evropskom unijom o tehničkoj saradnji kao prvom koraku u obnavljanju odnosa. Rusija nije bila inicijator naglog prekida odnosa sa Briselom.\nPojedni zapadni, ali i ruski analitičari bili su iznenađeni blagim tonom kojim je Putin govorio o Sjedinjenim Američkim Državama.\nI pored svih napada kojima je izložen, pa i uvredama, ruski predsednik je bio vrlo uzdržan i korektan ne samo kada je u pitanju Evropska unija nego i Vašington. Pojedni zapadni, ali i ruski analitičari bili su iznenađeni blagim tonom kojim je Putin govorio o Sjedinjenim Američkim Državama.\n“Amerika je verovatno jedina supersila…To je velika zemlja. Mi to prihvatamo i želimo da radimo sa njom, bez obzira na to ko će biti njen predsednik. Problem u odnosima sa Vašingtonom je to što on želi da se meša u stvari drugih zemalja. Dodao je da je Rusiji Vašington potreban, ali ne kao subjekat koji se stalno meša u naše stvari, govori nam kako da živimo ili koji huška Evropu na negativan odnos prema nama. "Sankcije nemaju efekat na Amrikance, ali oni traže od svojih evropskih partnera da ih produže. Ne razumem zašto zemlje Evropske unije prihvataju da pate zbog interesa Vašingtona", rekao je Putin. “Ne želim da tako mislim ali kao da idemo nekakvom hladnom ratu. Uveren sam da to niko ne želi. Koliko nam god izgleda dramatičnom, logika razvoja međunarodnih odnosa nije logika konfrontacije”.\nDakle, ni pomena o nekakvim ratnohuškačkim pretnjama ili pokušajima mešanja u poslove zemalja Evropske unije, a još manje o uticaju na rezultate referenduma u Velikoj Britaniji.\nTakav stav ruski predsednik je javno izneo i posle britanskog referenduma. Tvrdnju britanskog premijera da će zbog izlaska Velike Britanije iz Evropske unije “Putin biti srećan” ruski predsednik je nazvao nekorektnim pokušajem da se utiče na britansko javno mnjenje. Ali, taj pokušaj nije doveo do željenog rezultata. “Mislim da je razumljivo šta se desilo. Niko ne želi da podržava i subvencioniše slabe ekonomije, države i nacije", rekao je Putin. Očigledno je da britanski narod nije zadovoljan načinom na koji se rešavaju problemi u oblasti bezbednosti. Ti problemi su u poslednje vreme postali bitniji sa migracionim procesom, što je očigledno imalo uticaj na opredeljenje glasača.\n“Rusija se nije mešala u proces `bregzita` niti je uticala na njega, niti su njeni zvaničnici davali izjave o njemu. Ponašali smo se veoma korektno i, naravno, pažljivo pratili šta se događa, ali nikada nismo uticali na taj proces niti smo pokušavali da to radimo”, rekao je ruski predsednik. Zaključio je da niko nema pravo da govori o poziciji Rusije nakon “bregzita”. To predstavlja nizak nivo političke kulture”.\nI američki politički analitičar Danijel Server našao je za potrebno da kaže kako je “bregzit” “veoma loša vest za Britaniju, za Evropsku uniju, za SAD i za Balkan. “Dobra je za Putina. Moji prijatelji i ja nećemo slaviti.” Dabome, gospodine Server, da nećete slaviti s obzirom na čitav splet događaja i okolnosti zbog kojih su Evropska unija, sa Britanijom u njoj, potrebni za ostvarenje globalnih američkih političkih, ekonomskih i drugih ciljeva.\nRuski analitičar Israel Šamir kaže da je uoči referenduma u Britaniji, u Vikiliksu obnarodovan tajni dokumenat koji pokazuje da je integracija u Evropi bio američki projekat da bi Vašington mogao uspešnije njome da upravlja. Za Rusiju, Evropska unija se postavila ne baš prijateljski, zavodeći sankcije koje mnoge članice nisu želele. Grčku je Unija dovela gotovo do bankrotstva, uništenja države. U Španiji je buknula nezaposlenost, preko zemalja- članica pojavio se talas izbeglica iz država koje su pogođene američkom vojnom intervencijom. U Evropskoj uniji ogromnu ulogu imaju ekonomski nerazavijene zemlje Istočne Evrope, bivši sovjetski sateliti koji umesto u Moskvi sada imaju gospodare u Vašingtonu.\nz pomoć Evropske unije američke korporacije nameravale su da zemlje Evrope utareju u svojevrstan obor - u transatlantsko partnerstvo koje u stvaru predstavlja savez korporacija protiv naroda. Sve protivnike Evropske unije označavali su kao rasiste, čovekomrsce i prijatelje “krvavog režima u Moskvi”. Sada je tome, izgleda, došao kraj. Britanski pisac i profesor Dzejms Hartfild kaže da to što se sada dešava u Britaniji predstavlja protest naroda protiv elite.\nŽestoko se sukobljavaju pristalice i protivnici Evropske unije, navode se plusevi i minusi članstva.\nReferendum u Velikoj Britaniji pobudio je najveću pažnju političkih krugova i medija u svetu, što je i normalno s obzirom na značaj ovog događaja, a pogotovu njegovih posledica. Žestoko se sukobljavaju pristalice i protivnici Evropske unije, navode se plusevi i minusi članstva.\nEvo šta o tome misle pojedini analitičari u Bugarskoj, koja se smatra jednom od najsiromašnijih zemalja Unije. Već do 2013. godine Bugarska je izgubila 60 odsto radnih mesta, ostala je bez ljudi i pretvorila se u koloniju pod političkom upravom Evropske unije. Najbolja “paradajz-republika” u svetu prestala je da proizvodi paradajz. Poznata šopska salata u Bugarskoj sada se pravi od “plastičnog” paradajza iz Jordana ili Turske, poznata bugarska mesnata crvena paprika (u Rusiji je zovu “bolgarskiй perec”) uvozi se iz Holandije i Makedonije, luk iz Kine, sir iz Francuske. Na lokalnom tržištu više nema bugarskih sokova od paradajza, ali zato ima holandskih napretek. Čak 80 procenata svih vrsta voća i povrća su uzvozni.\nU vreme cara Simeona elektrodistribucija je bila prodata Česima, Austrijancima i Nemcima, vodovodom i kanalizacijom upravljali su Francuzi, bakarna ruda otišla je pod vlasništvo Belgijanaca. Danas je situacija slična. Nacionalna dobra pripadaju uglavnom strancima. To je bio uslov za ulazak Bugarske u Evropsku uniju. Bugarska je prodata na licitaciji - kaže lider nacionalista Angel DŽambaski.\nKada se govori o navodnoj umešanosti i uticaju Rusije oko rezultata referenduma u Britaniji, obično se navodi da je Moskva to učinila da bi se osvetila zbog sankcija i eventualno izdejstvovala da se one ukinu. To je naivno, laičko tumačenje, lišeno svakog osnova. Naravno da Moskva nije srećna zbog sankcija koje su joj uvedene, naravno da su one značajno naškodile ruskoj privredi, naravno da su one uticale na pad vrednosti ruske nacionalne valute rublje i negativno se odrazile na život običnih građana.\nNegativne posledice sankcija niko u Moskvi ne poriče, ali se one ipak nisu dramatično odrazile na rusku ekonomiju niti su slomile duh i elan ruskog čoveka. Ako u nekim sredinama i političkim krugovima u Moskvi ima određenog zadovoljstva zbog rezultata referenduma, onda je to zbog činjenice da je “bregzit” pokazao da građani Evrope nisu zadovoljni klišeima koji im Unija nameće, njenom unutrašnjom i spoljnom politikom, da nisu jednodušni u oceni da je Evropska unija bogomdani model za srećan bezbrižan život i blagostanje, da ne žele da im se iz Brisela diktiraju norme ponašanja i način življenja. U Moskvi se, inače, smatra da se “bregzit” neće odraziti na pitanje evropskih sankcija, barem ne u većoj meri, što je ocenio i predsednik Putin.\nDa svako zlo ima bar koje zrnce dobrog svedoče i sankcije zavedene Rusiji. Upravo zbog tog dobrog “zrnca” (ispostavlja se da to čak i nije “zrnce” već nešo mnogo krupnije), postoji mišljenje da su se sankcije povoljno odrazile na neke aspekte privrednog života u Rusiji. Rukovodilac administracije Kremlja, Sergej Ivanov, smatra čak da bi bilo korisno da sankcije potraju i da bi to doprinelo ozdravljenju ruske privrede. U jednoj emisiji moskovske teleizije Ivanov je rekao da sankcije podstiču razvoj vlastite privrede i da je najteži period zbog zavođenja sankcija prošao. “Moje je lično mišljenje da bi za nas bilo dobro da sankcije potraju. Mi smo dugo govorili o diverzifikaciji privrede. Postoji izreka da “ne bi bilo sreće da nesreća u tome nije pomogla”. Eto to se upravo desilo i sa sankicijama”, rekao je Ivanov.\nIvanov kaže da danas dve trećine sredstava koja se ulivaju u državni budzet nije iz oblasti nafte gasa. To je kolosalni napredak i potpuno drugaciji kvalitet”, kaže Ivanov. On je napomenuo da u hemijskoj industriji, na primer, godišnjni porast iznosi između 30 i 35 procenata, uz učešće stranih investitora. Time možemo da se ponosimo i to je postignuto zahvaljujući sankcijama. Naravno, sancije su nanele Rusiji, prilično ozbiljnu štetu, ali najgore je prošlo, smatra Ivanov. Po njegovim rečima, zemlje Evropske unije su shvatile da sankcije nisu postigle cilj i da izolacija Rusije nije uspela, “pošto Evropa i Severna Amerika nisu ceo svet”.\na. Gotovo svi analitičari, bez obzira na to da li su iz zemalja Unije ili ne, smatraju da je “bregzit” istorijski događaj. Za neke to je trenutak buđenja, za druge pokretanje lavine, za treće događaj sa nepredvidivim posledicama.\nČini se da se da se u pojedinim zemljama Evropske unije i na Zapadu uopšte počinje da shvata da je zavođenje sankcija i uopšte politika prema Rusiji velika greška. Na to upućuje i izjava nemačkog ministra inostranih poslova Štajnmajera u kojoj je kritikovao politiku NATO prema Rusiji koju je ocenio kao ratobornu. “Treba da izbegavamo pogoršavanje situacije zveckanjem oružja i zvukom čizama”- rekao je Štajnmajer u intervjuu nemačkom Bildu.\nNemački ministar dao je ovu izjavu povodom velikih manevara NATO pakta u Poljskoj u kojima učestvuje preko 30.000 vojnika, desetine borbenih aviona, ratni brodovi i 3.000 vozila.\nDa se vratim osnovnoj temi - britanskom referendumu, uzrocima i mogućim posledicama. Gotovo svi analitičari, bez obzira na to da li su iz zemalja Unije ili ne, smatraju da je “bregzit” istorijski događaj. Za neke to je trenutak buđenja, za druge pokretanje lavine, za treće događaj sa nepredvidivim posledicama.\nAnalitičari na Zapadu konstatuju da je poslednjih sedamdeset godina kooperacija među zemljama zapadne Evrope rasla i postajala više-manje jedinstvena ideološki, ekonomski, pa i politički. Odlazak Britanije je prvi korak unazad. Da li će on označiti prelomni momenat ka kraju Evropske unije - ostaje da se vidi. Ali, u svakom slučaju, izlazak tako značajnog i uticajnog člana iz zajednice je presedan.\nPo mišljenju britanskog Telegrafa, čiji je analitičar desetak dana pre referenduma napisao uvodnik, izlazak Britanije iz Evropske unije bio bi akt uspostavljanja državnog samoupravljanja i odbijanja nadnacionalnog režima koga građani Britanije nisu izabrali niti ga mogu smeniti iako on čini grešku za greškom. Kolumnista lista upoređuje taj režim sa srednjovekovnim papstvom.\nSastoji se od ljudi za koje se ne zna ni odakle su došli niti čime se rukovode kada donose odluke. Uz to, evrobirokrate se bez pardona mešaju u unutrašnje poslove suverenih država; diktiraju socijalnu i fiskalnu politiku vladi Grčke, Italije, Španije i drugih zemalja, faktički lišavajući zakonski izabranu vlast tih zemalja da donose sopstvene odluke. Kolumnista Telegrafa Embrouz Evans Pritčard kaže da se takva praksa graniči sa državnim prevratom. Evropska unija malo podseća na Sjedinjene Države Evrope o kojoj su možda maštali oni koji su je osnovali.\nDrugi značajan argumenat je novac. Velika Britanija je zemlja-donator Evropske unije i kada, na primer, Unija pomaže Grčkoj, to čini i novcem britanskih poreznika.\nŠto se Rusije tiče, britanski referendum se na nju neće bitnije odraziti, kaži ruski analitičari. Vize za Britaniju važiće i dalje, u Londonu će i dalje živeti značajan broj bogatih Rusa koji su tamo kupili nekretnine, koje u narednom periodu mogu nešto pojeftiniti. Druga je stvar ako “bregzit” bude predstavljao početak dezintegracionog procesa, ako se vrati recesija, ako ponovo padnu cene nafte i gasa i ako dođe do poremećaja u međunarodnoj trgovinskoj razmeni.\nPostavlja se pitanje da li je rezultatima referenduma Britanija definitivno izašla iz Evropske unije? Da li ne postoji nikakva mogućnost da se odluka izmeni?\nKao prvo, do sada još niko nije izašao iz Unije. Članom EU smatra se država koja je potpisala niz pristupnih dokumenata. Velika Britanije svoje potpise nije povukla. Drugo (iako ne i poslednje) postoji teoretska mogućnost da se rezultati referenduma ignorišu. Referendum ima snagu preporuke, a sve pravne odluke donosi parlament u kome većinu čine pristalice ostanka Britanije u Evropskoj uniji.\nŠkotska, u kojoj su građani glasali za ostajanje u Evropskoj uniji, najavila je da će blokirati rezultate referenduma i zapretila otcepljenjem. Severna Irska takođe žestoko negoduje i preti pripajanjem sa susednom Republikom Irskom. U Londonu ima funkcionera koji traže izdvajanje prestonice iz državne zajednice i ostanak u Evropskoj uniji. Ujedinjeno kraljevstvo više ne postoji, kažu pojedini analitičari na Ostrvu. Referendume i nagoveštaje izlaska iz Unije šalju i neke druge članice. Očigledno, članstvo im nije donelo neki opipljivi boljitak, niti im je ispunilo očekivanja.\nLavina je, dakle, krenula. Uzburkala je duhove ne samo u Velikoj Britaniji, pa čak i ne samo u Evropskoj uniji i starom kontinentu, nego i širom sveta. Da li će se zaustaviti na samom početku, ili će početi da ruši sve pred sobom, ostavljajući pustoš ili će pak doprineti nečem drugom: poređati kockice onako kako bi bilo prirodno trebalo da stoje, oslanjajući se svaka na sopstvene noge, sarađujući na način koji odgovara sopstvenom, ali i opštem međunarodnom interesu, a ne u interesu samo jedne strane, ma kako ona bila snažna i uticajna.\nA za to vreme, u tom iščekivanju, ogromna armija izvanredno plaćenih funkcionera i službenika u Briselu, nastaviće svoje poslove, grčevito se držeći za fotelje, čiju sadržinu najveći broj poreznika ne razume. Odlučivaće kakvi krastavci treba da se gaje (da kojim slučajem ne budu krivi), koliki obim treba da imaju breskve i kajsije, koliko vode treba da ima u kazančetu iznad ve-ce šolja, koliko seljak može da ispeče rakije, kako se pravilno gaje guske i plovke.\nVreme je za buđenje, kažu tim povodom analitičari.


Laguna - Bukmarker - Nikola Malović i Miljenko Jergović na ovogodišnjem festivalu „Grad teatar – Budva“ - Knjige o kojima se priča\nNikola Malović i Miljenko Jergović na ovogodišnjem festivalu „Grad teatar – Budva“\nAko ste odlučili da ove letnje dane provedete u Budvi, predlažemo vam da posetite festival „Grad teatar“ koji će do 10. avgusta ponuditi bogat kulturni program.\nNa ovogodišnjem 28. festivalu „Grad teatar“ u Budvi, koji se održava u nešto izmenjenom terminu u odnosu na prethodne godine, u sredu 9. jula u 21 sat svoje književno veče imaće Nikola Malović. Na Trgu pjesnika biće priče o Malovićevom najnovijem romanu „Jedro nade“ u kojem nastavlja da baroknim izrazom oživljava Mediteran i istražuje njegove tajne i istoriju.\n„’Jedro nade’ puni nam oči pričom o najpoznatijem, najseksualnijem avanturističkom modnom dezenu na svetu, koji je ujedno i vojna uniforma, ili logo 21. veka. ’Jedro nade’ je roman o globalnom fenomenu mornarske majice“, ističe Malović.\nZa ovu godinu planirano je i autorsko veče Miljenka Jergovića, prošlogodišnjeg dobitnika nagrade „S. M. Ljubiša“, koji će na Trgu pjesnika gostovati u nedelju, 20. jula u 21 sat. Jergović je jedan od autora knjige „Tušta i tma“, a već je imao učešće na festivalu „Grad teatar – Budva“, koji ima tradiciju dugu skoro tri decenije i ove godine predstavlja najzanimljivija ostvarenja kulturne delatnosti regiona.


Danilo Gurjanov | 9. avgust. 2019. | 11:29 | Društvo\nNeolitski arheološki lokalitet Borđoš u blizini Novog Bečeja i dalje je predmet istraživanja arheologa Muzeja Vojvodine iz Novog Sada i njihovih kolega sa Instituta za praistoriju i ranu istoriju „Kristijan Albreht“ Univerziteta u Kilu, čemu su se ove godine pridružili i arheolozi Univerziteta u Oslu. Prema mnogobrojnim nalazima i rezultatima koji se nižu iz godine u godinu jasno je da će se iskopavanja na Borđošu nastaviti i u budućnosti. Kada je Borđoš, kao lokalitet, u pitanju očekivanju su velika, potvrdila nam je Tijana Stanković Pešterac, pomoćnica direktora Muzeja Vojvodine i jedna od rukovodilaca na projektu “Borđoš”. Ona smatra da je perspektiva ovog lokaliteta znatna, ali i da on u velikoj meri obećeva u istraživačko-naučnom smislu.\nIdeja arheoloških istraživanja nije da se iskopava samo jedan arheološki lokalitet, već je cilj da se prouči čitav mikro-region kako bi se shvatili svi procesi koji su se dešavali u određenom periodu u prošlosti. Upravo zato u sklopu ovogodišnjih istraživanja na Borđošu geomagnetnom prospekcijom ispitano je još šest lokacija u okruženju gde su, takođe, otkrivena neverovatna neolitska naselja. Borđoš se ipak izdvaja kao najznačajnije i svojom strukturom najkompleksnije naselje, kaže Stanković Pešterac.\nNa takozvanom borđoškom platou do sada je otkriveno 23 naselja iz različitih perioda iz prošlosti. Ovaj arheološki lokalitet obiluje nalazima i raznovrsnim materijalom, a period neolita na ovim prostorima naročito zanima Martina Furholta, profesora na Univerzitetu u Oslu, koji je ove godine u Novi Bečej doveo i svojih šest studenata. Istraživanja na Borđošu tako predstavljaju i svojevrsnu terensku školu za studente arhelogije.: „Borđoš je primer jednog od najranijih, najvećih i naznačajnijih naselja iz tog ranog perioda i veoma je intersantno videti kako su ta rana naselja bila organizovana jer često mislimo da su naselja prirodna stvar, imamo ih svuda, ali u to vreme to je bilo nešto potpuno novo. Ljudi u to vreme nisu bili navikli da žive u većim zajednicama. Pretežno su to bile zasebne porodice koje su manje ili više bile pokretne. Međutim, u nekom trenutku su odlučili da se nasele na određena područja i da tu oforme naselja. Borđoš je u tom smislu svakako jedan od najinteresantnijih lokaliteta iz doba neolita u celoj Evropi“, smatra Furholt.\nU narednom periodu u planu su izrada velike izložbe, kao i izdavanje knjige o Borđošu u okviru kojih će biti predstavljeni rezultati dosadašnjih istraživanja na ovom arheološkom lokalitetu od velikog značaja.


Osnovna škola Domašinec - Upisi u srednje škole\nGimnazija Josipa Slavenskog Čakovec pruža informacije zainteresiranima\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 6. 5. 2020. 11:56\nZa početak približavanja programa koje nudi učenicima koji završavaju osnovnu školu, Gimnazija Josipa Slavenskog iz Čakovca javila se prigodnim letkom.\nU pokušaju da programe obrazovanja koje nudi obrazloži još detaljnije Gimnazija Čakovec javila se i novim vizualnim materijalima (u privitku poruke).\nObavijest o programima Gimnazije Žiger\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 3. 6. 2020. 10:00\nPoštovani učenici osmog razreda,\nu nizu informacija koje vam nude srednje škole s molbom za prosljeđivanje informacija o mogućnostima koje nude za upis i obrazovanja u srednjoj školi javili su se i djelatnici Gimnazije Žiger. Više o svemu možete naći na poveznici https://bit.ly/2LIEsGl.\nDonesena Odluka o upisima u srednje škole\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 29. 5. 2020. 08:12\nO detaljima prijave u portal upisi.hr i još nekim pojedinostima upisa u srednje škole obavijestit će vas razrednici na sastanku koji će se organizirati početkom sljedećeg tjedna. Za sastanak pripremite pitanja koja ćete na sastanku moći postaviti razrednicima ili stručnoj suradnici.\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 28. 4. 2020. 15:59\nPoštovani učenici osmog razreda i njihovi roditelji. Na ovim poveznicama ćemo objavljivati materijale koje nam šalju srednje škole kako bi učenicima olakšale donošenje odluke o izboru svoje buduće profesije kroz izbor programa srednje škole.\nU naslovu svake od poruka objavit ćemo kojoj se srednjoj školi ili instituciji radi kako bismo olakšali izbor područja pretraživanja.\nNadamo se da će ovaj način komuniciranja ( on line komuniciranje )pri izboru srednje škole učenicima biti prihvatljiv kao što je to i proces natstave ne daljinu.\nObrtnička komora Međimurske županije promovira obrtnička zanimanja\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 28. 4. 2020. 16:08\nS obzirom na trenutnu situaciju u kojoj se nalazimo zbog pandemije uzrokovane koronavirusom i nemogućnosti neposrednog predstavljanja obrtničkih zanimanja u Vašim školama, u želji da Vašim učenicima 8. razreda predstavimo obrtnička zanimanja i pomognemo im u odabiru budućih zanimanja, Obrtnička komora Međimurske županije pripremila je video prezentaciju o školovanju za obrtnička zanimanja u Međimurskoj županiji.\nVideo prezentacija postavljena je na You tube, te se nalazi na poveznici https://www.youtube.com/watch?v=6kerLY57RG0.\nIzazov izrade proizvoda vlastitim rukama!\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 27. 5. 2020. 12:47\nPoštovani osmaši, vi koji ste na raskršću u kojem odlučujete o svom životnom pozivu,\nHrvatska obrtnička komora je izradila film u kojem vam nudi informacije o zanimanjima za kojima postoji potražnja kod poduzetnika što znači da ta zanimanja nude i posao i plaću nakon kraćeg perioda obrazovanja.\nZanima te koja su to zanimanja i koje su prednosti koje ona nude? Možda odgovore možeš pronaći u promotivnom filmu koji ti se nudi na izbor na poveznici\nPredstavljanje Graditeljske škole Čakovec\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 6. 5. 2020. 12:03\nBogat program obrazovanja za zanimanja koje dolaze iz različitih područja ljudske djelatnosti predstavlja i Graditeljska škola na poveznici.\nDetaljnije informacije o programima za koje obrazuje dala vam je i Ekonomska i trgovačka škola iz Čakovca\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 28. 4. 2020. 16:15\nIzradili smo kratki video o upisima u Ekonomsku i trgovačku školu Čakovec pa vas molimo da ga pogledate i informirate se o programima koje možete upisati u našoj školi.\nVideo se nalazi i na mrežnim stranicama škole (Facebook, Instagram).\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 28. 4. 2020. 16:11\nTehnička škola Čakovec poslala je poruku sljedećeg sadržaja\nAutor: JASENKA ĐURIĆ, 28. 4. 2020. 16:05\nUčenici Tehničke škole Čakovec, u posljednjim su danima redovne nastave u školi, uspjeli snimiti zadnje kadrove našeg novog promo filma. Da ne mislimo samo na sadašnjost i kako će završiti ova školska godina, dajmo učenicima priliku da se okrenu budućnosti.\nZa snimanje i montažu filma možemo zahvaliti Ivanu Debelcu, učeniku 3. razreda tehničke gimnazije, a u filmu se pojavljuje samo mali dio velikog broja naših svestranih učenika. Vjerujem da ćete prepoznati neke svoje bivše učenike, a vaši osmaši svoje bivše kolege.\nPoveznica za video: https://bit.ly/PROMOTSC2020\nSve aktualno o Tehničkoj školi Čakovec učenici mogu pratiti na:\n1) - web stranici škole http://www.ss-tehnicka-ck.skole.hr/\n2) - na Facebooku - https://web.facebook.com/tehnickaskolacakovec/\n3) - na Instagramu – tehnickaskolacakovec\nSve daljnje informacije o upisima, ažurno ćemo objavljivati na navedenim mjestima, a učenici i roditelji mogu se obratiti i putem službene e-mail adrese škole: tsck@tsck.hr .


Ćelavost je znak dobrog zdravlja - tportal\nUTJEHA ZA MUŠKARCE\nZadnja izmjena 16.03.2010 11:23\nObjavljeno 16.03.2010 u 11:23\nGubljenje kose velik je udarac za muški ego, no sad se mogu tješiti da je to zapravo dobar znak. Znanstvenici su, naime, dokazali da je ćelavost povezana s dobrim zdravljem\nMuškarci koji počinju gubiti kosu u mlađoj dobi imaju 45 posto manje šanse da obole od raka prostate, tvrde američki znanstvenici koji su pronašli poveznicu između visoke razine testosterona kod muškaraca koji ranije oćelave i niskog rizika od pojave tumora.\nU istraživanju je sudjelovalo 2.000 muškaraca u dobi od 40 do 47 godina, od kojih je polovica imala rak prostate. Postotak tumora kod muškaraca koji su priznali da su počeli ćelavjeti prije 30. godine uspoređen je s onima koji nisu imali problema s gubljenjem kose. Pokazalo se da ćelavi muškarci imaju manji rizik od obolijevanja od raka prostate za 29 do 45 posto.\nPolovica muškaraca do svoje 50. godine oćelavi, a polovica ih misli da zbog ćelavosti izgleda starije i manje privlačno suprotnom spolu. Trojica od četvorice zbog toga imaju i problema sa samopouzdanjem.


Novi ministri nisu imali veze s politikom - Istinomer\n„Polovina vlade su potpuno novi ljudi. To je ono što smo hteli da uradimo zato što smo čuli ljude koji govore da neke promene su svakako potrebne. Od tih 11 ili 12 novih ministara, šest nikakve veze nije imalo do sada sa politikom, da tako kažem.“\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/novi-ministri-nisu-imali-veze-s-politikom/ 2020-10-26 0 5 0 Kratke noge Istinomer\nGovoreći o sastavu nove Vlade, Ana Brnabić je istakla da “polovina novih ministara” nije imala veze s politikom do sada.\n“Toma Momirović, čovek uspešan za sebe, bez ikakvih političkih veza. Anđelka Atanasković, žena koja je podigla Petoletku na noge. Bez ikakvih političkih leđa uspela da uspostavi autoritet u „muškom“ poslu”, rekla je mandatarka i buduća premijerka.\nZa Maju Popović je kazala da je potpuno novo ime, “žena protiv koje su mnogi bili da im ne bi pokvarila kombinacije”.\n“Darija Kisić Tepavčević je žena neverovatne enrgije, ogromnog znanja i ljudske empatije. Gordana Čomić, kojoj je upao težak resor… Ratko Dmitrović, kadar SPAS-a”, završila je Brnabić s nabrajanjem “novih” lica.\n*Kraljice, asovi i rejting efendije\n*Ništa od uštede na ministarstvima\nPosle sednice Predsedništva SNS Brnabić je već izjavila nešto slično:\n'Od ovoga, od ministara imamo 11 ili 12 novih ministara, videćemo, takođe 50 odsto, od toga 6 do sada nije imalo nikako veze sa Vladom Republike Srbije, sa politikom, sa Srpskom naprednom strankom ili Socijalističkom partijom Srbije. To su Tomislav Momirović, Anđelka Atanasković, Maja Popović, Darija Kisić Tepavčević, Gordana Čomić i Ratko Dmitrović”.\nPolitička premijera ipak davno prošla\nVeć na prvi pogled diskutabilna je izjava Ane Brnabić, s obzirom da je za najmanje troje novih ministara poznato da su imali veze s politikom.\nČak i ako ostavimo po strani to što se kao novinar, politički komentator i urednik prorežimskih medija, Ratko Dmitrović i te kako bavio politikom, ostaje činjenica da je on izvesno vreme bio savetnik Nebojše Čovića, kao potpredsednika Vlade Srbije.\nAleksandar Šapić je u decembru 2019. najavio da će se na listi njegovog Srpskog patriotskog saveza (SPAS) za parlamentarne izbore 2020. naći i Dmitrović.\nZa Gordanu Čomić svi znaju da je u politici “oduvek”, tj. od devedesetih godina kao kadar i funkcionerka Demokratske stranke, a u više navrata je bila narodna poslanica i u više saziva obavljala je funkciju potpredsednice Skupštine Srbije.\nAnđelka Atanasković je buduća ministarka za koju bi Brnabić svakako morala znati da je bila i do sada u politici, s obzirom na to da je u SNS od osnivanja stranke.\nOna je 2004. bila kandidatkinja Srpske radikalne stranke za odbornicu u SO Trstenik.\nNa lokalnim izborima 2016. bila je prva na lokalnoj listi „Aleksandar Vučić-Srbija pobeđuje“ i izabrana je za odbornicu u SO Trstenik. I na izborima 2020. izabrana je za odbornicu u SO Trstenik, a i sama ističe da je u SNS od osnivanja 2008. godine.\nŠto se tiče nove ministarke pravde Maje Popović, ministra građevine Tomislava Momirovića i ministarke rada Darije Kisić Tepavčević, njihove veze s politikom mahom su tema tabloida, ali i pojedinih istraživačkih medija.\nOd Ane Brnabić nismo dobili pojašnjenje kako je prebrojavala ministre sa ili bez političkog bagaža. U svakom slučaju, najmanje troje novih ministara politički je iskusno i aktivno odavno, a ministarka privrede je i članica SNS, te ocenjujemo da izjava Ane Brnabić ima – kratke noge!\nAna Brnabić SNS ministri Vlada Republike Srbije


Hauba za Ford Ranger od 2009. do 2011. god. | Topcena-Autodelovi\nHauba za Ford Ranger od 2009. do 2011. god.\nHauba za Ford Ranger od 2009. do 2011. god. / Dogovor\nModel / godina: Ranger Mk2 / (01.2005 - 07.2012)\nProdaja polovnih orginalnih auto delova za automobile novije generacije. U porukama bi bilo poželjno da pošaljete sliku dela koji tražite ili njegovu šifru. Pogledajte našu radnju i uverite se u veliki broj delova za novije generacije vozila svih marki i modela. U našem asortimanu možete pronaći branike, farove, stop svetla, haube, krila, vrata, krovove, šofer šajbne, brave hladnjake, vezni lim, turbine, zamajce, poluosovine, menjače, alternatore, turbine, kompresore klime, creva, klipove, radilice, egr ventile, usisne grane, kartere, prednji most, zadnji most, siti servo, letve volana, viljuške, amortizere, glavčine, ležajeve, enterijere, instrument table sa jastucima, motorne računare, ključeve, bravice, felne, gume, Hauba, krilo, krila, branik, šina branika, greda, vezni lim, koš, stranica, stub, hladnjak, interkuler, ventilator, far, farovi, stop, stopovi, xenon, maglenka, migavac, maska, most, kolevka, rame, spona, viljuška, letva volana, amortizer, glavčina, opruge, dizne, dizna, motor, klip, radilica, blok, glava motora, bregaste, karter, pumpa, turbina, kompresor, remenica, alternator, anlaser, servo, crevo, vakum, zamajac, kvačilo, menjač, manelni, automatski, automatik, tabla, jastuci, air bag, pojas, zatezač ispaljivač pojasa, klima, reostat, elektronika, abs, sedišta, enterijer, Tapaciri, senzor, centrala, relej, trafo, balast, navigacija, egr, klapna gasa, usisna grana, izduvna grana, šuspleh, potkrilo, vrata, staklo, šoferka, šoferšajbna, brava, špialter, cilindar, podizač, retrovizor, gepek, roletna, rezarvoar, motoric brisača, vanos, poluosovina, diferencijal, kardan, reduktor, felne, gume FD817007 I još mnogo toga. Za više informacija pozovite broj: 064 981 0 981


Epidemiolozi: Korona virus trenutno nije opasniji od sezonske gripe | BiH, Korona virus | Al Jazeera Balkans\nNalazi testiranja na prisustvo korona virusa za četiri osobe čiji su uzorci testirani u Bosni i Hercegovini negativni suDamir Spehar/PIXSELL\nNakon što je potvrđen prvi slučaj korona virusa u susjednoj Hrvatskoj, a predstavnici Klinike za infektivne bolesti Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu na vanrednoj konferenciji za novinare izjavili da "nije pitanje hoće li korona doći u Bosnu i Hercegovinu, jer će ona sigurno doći", među stanovnicima Sarajeva zavladala je panika, koja se intenzivno širila i posredstvom društvenih mreža i SMS-poruka.\nU jednoj od poruka koje su dobijali građani navodi se da bi bilo dobro da se opskrbe hranom i vodom za sljedećih 10–15 dana u slučaju da bude proglašeno vanredno stanje: "Uz namirnice, obavezno kupiti lijekove za jačanje imuniteta, uz maske za lice. Ovo je info koji sam dobio od povjerljivih izvora, uz sugestiju da proslijedim bliskim ljudima."\n'Nema potrebe da se širi panika'\n"Nema potrebe da se širi panika, imamo nekoliko slučajeva sumnje za koje je utvrđeno da se ne radi o korona virusu. Nije potrebno stvarati neke zalihe hrane, kupovati nepotrebne stvari, a jako je važno komunicirati s medijima i stanovništvom. Krizna komunikacija u ovim trenucima mora biti intenzivnija nego inače. Naravno da mora postojati neka hijerarhija, koja kaže da federalno Ministarstvo zdravstva treba davati određena upustva i preporuke, ali svi mi na svom nivou odgovorni smo da razgovaramo o tome", kaže za Al Jazeeru direktor Zavoda za javno zdravstvo Srednjobosanskog kantona Sead Karakaš.\n"Građani imaju jako puno upita i ako mi ne odgovaramo na te upite, naravno da će sva priča otići u negativnom smjeru, kao što je krenula u tom pravcu."\n"U ovom trenutku je ispod dva posto smrtnost od korona virusa. Najveći broj umrlih su osobe koje su starije životne dobi, koje imaju druge hronične bolesti, narušenog imuniteta, koje teško podnose bilo koju infekciju. Imamo vrlo sličnu smrtnost i od sezonske gripe, koju smo već nekako prihvatili iz sezone u sezonu, i nemamo nikakvog razloga da pravimo paniku iako već imamo dvocifren broj umrlih u Bosni i Hercegovini", kaže Karakaš.\n"Mi sada znamo šta je rizik od korona virusa. Dakle, ako je neko boravio u Kini, a sada je to prošireno još na tri zemlje u tom dijelu, oni koji su bili u ugroženom području, pa su im se pojavili ti simptomi. Ako je neko sve vrijeme bio u Bosni i Hercegovini, nije imao nikakvu komunikaciju s rizičnim područjima ili ljudima koji dolaze sa tih područja, onda je on, naravno, u riziku od sezonske gripe. Važno je da oboljeli nazovu odgovornu službu ili, za početak, svog ljekara i da ga ljekar porodične medicine usmjeri dalje", ističe Karakaš.\n"Zaštitna maska ima dvojaku ulogu: jedna je psihološka, da se čovjek osjeća sigurnim, druga je da osoba bude zaštićena. Međutim, masku treba pravilno postaviti i pravilno držati, spuštanje i dizanje kako bi se govorilo nema efekta. Pranje ruku je najbitnije i sredstva za dezinfekciju prostora."\n"Apoteke Sarajevo u zadnje vrijeme kontinuirano bilježe povećanu potražnju za respiratornim maskama i dezinfekcionim sredstvima. Ta potražnja je u utorak, nakon objava koje se odnose na stanje u Italiji i Hrvatskoj, dostigla kulminaciju", kaže za Al Jazeeru Arta Bjelak, rukovodilac službe za prodaju JU "Apoteke Sarajevo".\n"U utorak u poslijepodnevnim satima evidentan je povećan broj kupaca u našim marketima u Sarajevu. Povećana frekvencija je nastavljena i u srijedu. Kupci povećano kupuju uglavnom osnovne životne namirnice. Bez obzira na povećanu potražnju i gužve, lanac snabdijevanja funkcionira nesmetano”, rečeno je za Al Jazeeru.\n"Kao da je proglašeno ratno stanje, tako je izgledalo u utorak. Ogromni redovi su bili na kasama, ljudi su grabili pakete brašna, ulja, kutije tjestenine... Bilo je baš puno posla iako mi nije jasno zašto je zavladala baš tolika panika. Kada sam ih pitala što se toliko namiruju, kažu: 'Neka, za ne-daj-Bože, treba biti spreman'", prepričava prodavačica u Konzumu.\n"Predlažemo da radnici svoje poslove i radne zadatke obavljaju od svojih kuća. Zahtjev temeljimo na zakonu i shodno aktualnoj situaciji o pitanju sigurnosti i zdravlja, imajući u vidu da su već evidentirani prvi slučajevi korona virusa", saopćili su sindikalci.


Nedelja podrške žrtvama torture – Međunarodna mreža pomoći IAN | International Aid Network\nPočetna Aktuelnosti Nedelja podrške žrtvama torture\nObjavljeno pre 1. jula 2019.\nObeležavanje Međunarodnog dana podrške žrtvama torture započelo je 26. juna konferencijom za novinare u Beogradu, kojoj su pored organizatora prisustvovali predstavnici donatora, Leoneta Pajer, iz Delegacije Evropske Unije, Džon Endrju Jang predstavnik UNHCR-a, Milan Marković iz Stalne kancelarije UN-a u Srbiji, kao i mnogobrojni saradnici i prijatelji organizacije.\nReakcije medija na pomenute događaje možete preuzeti preko linkova u nastavku:\nPrethodni članak Međunarodni dan podrške žrtvama torture, 26. jun 2019.\nSledeći članak IAN – CCI_ Prilep, Severna Makedonija, 19.07.2019.


SAD: Haos na više aerodroma još uvijek traje - 2004-12-29\nAmerički ministar saobraćaja naredio je provođenje istrage na federalnom nivou o razlozima otkazivanja i odlaganja avio letova zbog čega su na hiljade putnika poptuno bespomoćni proveli protekli vikend u aerodromskim zgradama.Nekoliko avio kompanija još uvijek nije uspostavilo normalan avio-saobraćaj.\nCOMAIR i USAIRWAIS, dvije kompanije koje su najviše doprinijele haosu na više aerodroma, obećale su punu saradnju tokom istrage. Zbog kraha kompjuterskog sistema COMAIR-a tokom vikenda otkazano je 2 hiljade i 300 letova. Mada iznervirani i iznureni poneki od putnika, kao primjera radi Charles Mans, smogli su snage da se i našale:\n”Izgleda da su izvukli zeca iz šerira. Obećali su nam da će nas danas prevesti na odredište.... Vidjećemo što će biti.”\nZaista, ostaje da se vidi što će biti jer iz COMAIR-a saopštavaju da im treba još dva dana da dosegnu puni kapacitet avio-letova.\nIz USAIRWAIS-a opet poručju da danas pokušavaju da putnicima vrate i posljednji od oko 10 hiljada zalutalih i izgubljenih komada prtljaga. Gomilanje i zaturanje prtljaga počelo je zbog toga što je veliki broj zaposlenih kojima je to posao na arerodromu u Philadephia-i izostao sa posla, navodeći bolest kao razlog.\nGreg Cade iz Atlante srtpljivo čeka na svoj prtljag: ”Moj kofer je tu negdje, ali gdje tačno..... ne znam.“\nAnalitičari koji prate poslovanje američkih avio kompanija smatraju da ovo nije kraj nevoljama i glavoboljama i avio-prevoznika i putnika, jer se smanjivanje plata i drugih privilegija zaposlenih u avio-kompanijama nastavlja.


Pikasove slike prodate za više od 100 miliona dolara u Las Vegasu - B92\nIzvor: klix.ba nedelja, 24.10.2021. | 12:15\nSotebijeva aukcija održana je u hotelu Belagio u Las Vegasu, gde su dela bila godinama izložena, uoèi 140. godišnjice od roðenja španskog umetnika 25. oktobra.\nPet prodatih slika nalazilo se na zidovima hotelskog restorana, u kojem æe nadalje biti izloženo 12 drugih Pikasovih radova.\nNajvišu cenu od 40,5 miliona dolara postigla je slika na kojoj je prikazana Pikasova ljubavnica i muza Mari-Tereza Valter. Portret "Èovek i dete" dostigao je cenu od 24,2 miliona dolara, a "Èovekova bista" 9,5 miliona dolara.\nAukcija je održana u okviru nastojanja hotelske grupe "MGM Resort" da diverzifikuje svoju veliku umetnièku kolekciju i ukljuèi više radova od žena, ljudi druge boje kože, iz novih zemalja, kao i od LGBTQ umetnika i umetnika sa invaliditetom.\nUmetnièka kolekcija ove hotelske grupe sadrži oko 900 radova od 200 umetnika, meðu kojima su savremena dela Boba Dilana i Dejvida Hoknija. Sakupljanje umjetnina zapoèeo je prije više od 20 godina Stiv Vin, bivši vlasnik Bellagia i nekadašnji direktor Vin Resort.


Klima pomera žetvu pšenice, ratari strahuju zbog cene - Infobrif\nKlima pomera žetvu pšenice, ratari strahuju zbog cene\nObjavljeno 15.06.2019. u 14:45 poslednja izmena 15.06.2019. u 14:46\nZbog natprosečno visokih temperatura ovih dana, poljoprivredni proizvođači očekuju da bi žetva pšenice, kojom je u Srbiji, mogla početi desetak dana pre uobičajenog roka, dok žetva ječma na severu Vojvodine već sredinom naredne nedelje.\n„Zasejao sam deset hektara, ali ne očekujemo ništa, rod će biti jako loš zato što je napala bolest, pa je pšenica kasno nikla i retko“, objašnjava Pilipović i dodaje da neće moći da pokrije uloženo.\n„Teško da ćemo moći da pokrijemo uloženo, cenu nećemo dobiti, jer tek kad otkupe žito cena raste, a kada se kosi cena je najmanja“, objašnjava Pilipović.\n„Što se tiče temperature one već ne pogoduju pšenici, skraćuju period nalivanja, ubrzavaju sazrevanje i dalje zavisi od tih temperatura kada će početi žetva i koliko će sve biti ubrzano. Svakako da će se sve to odraziti sve i na smanjenje prinosa“, ističe Zorica Rajačić iz Poljoprivredne stručne službe Zrenjanin.\nEvo šta su građani molili Vučića da uradi za njih


investicija | Web-Tribune.com - Part 2\nHome / Tag Archives: investicija (page 2)\nFoto: Tanjug/AP, Wikipedia/Luka.djalovic Vlasnik vile je izjavio da je ovo za njega „kao da je pronašao sveti gral“ Kristijan de Berdouar i njegova supruga Dženifer Valopi su novi vlasnici nekadašnje vile Pabla Eskobara na Floridi, pa su odlučili da angažuju profesionalne tragače za blagom. Radnici koji su rušili ovu vilu …\nOPASNIJE NEGO ŠTO MISLITE: Ovih 9 stvari ni u ludilu ne smete deliti, čak ni sa sestrom ili najboljom drugaricom…\nDeljenje određenih higijenskih proizvoda sa članovima porodice, cimericom ili partnerom je gotovo neizbežno. Dermatolozi i mikrobiolozi sa Univerziteta u Njujorku došli su do zaključka da dieljenje određenih proizvoda definitivno treba prekinuti. Evo koji su to proizvodi i zašto ih ne smete deliti. Ako ga delite s drugima rizikujete razne infekcije. …


TRESLO SE KAO DA JE GRANATA OPALILA: Novi zemljotres kod Petrinje, jačine 2\t39\n01.06.2018. 19:49h 01.06.2018. 19:50h\nMinistar unutrašnjih poslova Hrvatske Davor Božinović rekao je danas da je policija uhapsila osobu koja je bila u begu, a za koju se sumnja da je krijumčarila migrante kod Donjeg Srba.\n"Prema poslednjim informacijama s terena policija je uhapsila osobu za koju se sumnja da je krijumčar. U ovom trenutku ne mogu više reći samo da je uhapšen u Hrvatskoj i da ga je uhapsila hrvatska policija", rekao je Božinović za RTL.\nDodao je da policajci nisu mogli da znaju da pucaju na kombi pun ljudi, i da su su postupali prema standarnim procedurama.\n'Uhtili smo osumnjičenog za krijumčarenje ljudi kod Srba' https://t.co/IQbdWkBZNu pic.twitter.com/B1Ho33elcC\n— 24sata (@24sata_HR) June 1, 2018\nReč je o državljaninu Srbije koji je uhapšen u krugu od nekoliko kilometara od mesta na kojem se dogodila pucnjava, nezvanično saznaje Jutarnji list.\nPodsetimo, u sredu je policija na području Donjeg Srba, nedaleko od granice s BiH, zaustavila kombi s austrijskim tablicama u kojem je krijumčar prevozio 29 migranata iz Iraka i Avganistana u Hrvatsku.\nPolicajci kod Srba pucali u kombi švercera ljudi, koji je u srijedu navečer probio tri blokade, pa ranili dvoje djece. Je li policija smjela pucati? https://t.co/B9OZTTDhXI pic.twitter.com/aW93mJfnVv\n— Jutarnji List (@jutarnjihr) June 1, 2018\nMeđu migrantima bilo je i 15-oro dece, a dvoje dvanaestogodišnjaka je u ranjeno u policijskoj pucnjavi, nakon što vozač nije poslušao naredbe da zaustaviti vozilo. Stao je tek kada je zapucano, iskočio iz vozila i pobegao.\nmigrantipucnjavaranjavanjehrvatska policijaDavor Božinovićkrijumčarenje ljudiHrvatskaDonji Srb\nTRESLO SE KAO DA JE GRANATA OPALILA: Novi zemljotres kod Petrinje, jačine 3.5 stepeni! 2\t39