Krizni štab UVODI NOVU MERU? - Svrljiske novine\nKrizni štab UVODI NOVU MERU?\nTiodorović, foto: RTV, Dnevnik\n„Lokdaun ne bi došao u obzir“, naveo je on i ukazao da je moguće pooštrovanje mera prema onima koji se vraćaju u zemlju.\n„Budimo oprezni, nema mesta panici, treba biti ozbiljan i provoditi mere koje su već donete“, naveo je on i ukazao da je neophodno nošenje maski gde je više ljudi i držati distancu od metar i po do dva, kao i da se sprovodi dezinfekcija.\n„Nemoguće je sprečiti prodor delta soja… Među Indjcima (koji borave u našoj zemlji), retko ko je potvrđen kao pozitivan, manje od jedan odsto je bilo inficirano… To ne predstavlja opasnost“, kazao je Tiodorović.\nOvaj stručnjak je istakao da je „važnija je vakcinacija“, odnosno da je najvažnije da bude do 60 odsto vakcinisanih.\ncovid 19, delta soj, krizni štab, tiodorović\nPrevPrethodnaObeležena manastirska slava Sv. arhangel Gavrilo u Pirkovcu\nSledećaOPŠTINA SVRLJIG: Provera telesne temperature termo-kameramaNext\n29/07/2021 at 03:59\nVakcinacijom ćemo se spremiti za septembar,da bi smo nekom sledećom vakcinom mogli da se obezbedimo za oktobar,kako bi u slućaju nekog novog soja mogli bezbedno da se vakcinišemo za novembar………………………..


Bajković o kompleksima, Krstajić se izvinio, Đurić bi o pobedi... | Sportske Vesti\nBajković o kompleksima, Krstajić se izvinio, Đurić bi o pobedi...\nI dalje se ne stišavaju strasti nakon "koncerta" iz Partizanove svlacionice. Pale nove teške reci, iz Zvezde. U Partizanu smiruju tenzije.\nNa uvredljive pesme u trenucima Partizanovog slavlja, reagovao je golman Zvezde, Boban Bajkovic.\n"Necu da pricam o njihovim kompleksima, mnogo smo veliki klub, pa moraju da pevaju o nama i kad pobede. Šteta što nismo sproveli ideju Prosineckog i dobili ih, pa bi pevali do sledece sezone", ogorcen je golman Zvezde koji kaže da crveno - beli nikada tako ne bi pevali i vredali rivala.\nOn je odbacio tvrdnje da je ovo osveta za pesmu "Janicar" sa razglasa "Marakane" za koju mnogi smatraju da je provokacija ka Vladimiru Stojkovicu.\n"Mi smo srpski klub i puštamo srpske pesme. Nije naša krivica što se neki prepoznaju u stihovima", dodaje Bajkovic.\nMladen Krstajic smiruje strasti.\n"Pogrešili smo, i nije problem da to priznam. Izvinjavam se, nismo bili svesni da cemo nekoga uvrediti. Ponelo nas je slavlje, to ne prilici profesionalcima", ocenio je staloženi kapiten crno - belih.\nDragan Ðuric ima poruku za medije.\n"Može li malo više da se piše o našoj pobedi, a ne o novom ugovoru Prosineckog i slavlju u svlacionici. Pa nismo dobili Surdulicu, nego Zvezdu", ljuti se prvi covek Partizana, koji je slavlje nazvao neprimerenim, ali smatra da na to treba staviti tacku.\nОбјавио Administrator у 09:42


Home Izdvojeno Izabran novi nacionalni odbor ESN-a, organizacije koja okuplja 34. 000 studenata\nBy maxportalkol 08, 2016, 12:36 pm\nUspomene iz Poljske gdje su pobrali brojne nagrade\nNekima od problema mladih danas smatramo to da mladi ljudi najviše sputavaju sami sebe, stavljajući svoja vlastita (možda revolucionarna) rješenja sa strane, robujući blokadama koje ih sprječavaju da žive svoj san zbog glasova koji im šapću da nema smisla pokušati, da ne mogu postići ono što žele i da je promjena nemoguća. Svjesni situacije u kojoj živimo, i najmanju promjenu smatramo uspjehom, a aktivizam nuždom. Djelujući aktivno na unapređenju visokog školstva zajedno sa ostalim mladim ljudima sličnih interesa, trudimo se doprinijeti nužnim promjenama unutar vlastite struke, usavršavajući pri tome i sami sebe.\nTAGErasmus studentska mreža Hrvatska Hrvoje Grganović Petra Lang Tajana Mohnacki zrinka trusić


Najbolje Durpal hosting kompanije za 2018 | HostAdvice\nVi ste u: HostAdvice Prikazi veb-hostinga 2018 Durpal hosting\nNajbolje Durpal hosting kompanije za 2018\nNađite najbolji Durpal hosting za vas na osnovu mišljenja eksperata i hiljada korisničkih recenzija\nDrupal je besplatan "content management" sistem na bazi otvorenog izvora koga koristi na milione sajtova širom sveta. Nije toliko popularan kao Vordpres, ali nudi odlične usluge koje se lako koriste. Bilo da započinjete novi sajt, ili da ste iskusan veb master, Drupal predstavlja dobar izbor. Jedino što ćete morati da osigurate jeste dobar hosting koji će pouzdano učitavati sajtove. Drupal stranice mogu da budu sve, od personalnih blogova pa sve do ekstremno velikih sajtova. Zapravo, zvanični sajt Bele kuće (WhiteHouse.gov) napravljen je na Drupal platformi, i ovaj sajt ima ogromnu količinu saobraćaja svakog dana. Bilo da li je vaš sajt mali ili veliki, vrlo je važno pronaći pravi izbor. Ovih 50 opcija su dobro ocenjene od strane korisnika, kao i eksperata za hosting. Pogledajte različite opcije i pronađite onu koja će najbolje zadovoljiti vaše potrebe za hostingom.\nPrikazano je 1728 Durpal hosting kompanija\nMajkl Lavnduski (Michael Lavnduski): Hostinger Drupal veb-hosting je dizajniran za brzinu i praktičnost. Drupalov automatski instalacioni program će omogućiti lako pokretanje vašeg projekta. Postoji široka paleta dodatnih funkcija za vaš veb-sajt, a da ne spominjemo sve pogodnosti koje ćete dobiti korišćenjem Hostingerove platforme za deljeni hosting. Automatizovane rezervne kopije za Durpal , besplatni e-mail nalozi i korisnička podrška dostupna 24/7 se takođe nude kako bi vam pomogli u izgradnji uspešnog Drupal poslovanja, veb-sajta ili bloga. Čitajte još\nAjdan Koen (Idan Cohen): Kada pravite nov sajt, moguće je da ćete naići na par problema ili otežavajućih okolnosti. Međutim, sa SiteGround-om to vam se neće dogoditi. Oni imaju jasne i lake opcije, a tehnička podrška im je veoma dobra. Takođe, moći ćete da instalirate CMS poput Drupal-a kroz samo par klikova, što ih čini gotovo idealnim izborom. Čitajte još\nJurij Gandjak (Yuriy Gandyak): Kada je reš o vođenju Drupal sajtova, malo je kompanija koje se mogu nositi sa Inmotion-om. Oni imaju dobar hardver (uključujući SSD drajvove) i veoma kvalitetna rešenja za softver. Ova kompanija je izgradila ime na brzoj instalaciji Drupal-a i drugih softvera, tako da možete brzo i kvalitetno da pokrenete sajt, iako to možda nikad niste radili. Čitajte još\nMaks Ostriško (Max Ostryzhko): TMDHosting je otvorio svoje poslovanje 2007. godine pružajući klijentima pristup visoko kvalitetnom hostingu za sve vrste sajtova. Nude sjajne instalacione skripte jednim klikom za mnoge sisteme za upravljanje sadržajem uključujući Drupal, koji olakšava kreiranje veb sajta više nego ikada. Njihove niske mesečne cene uključuju poluprovodničke diskove (SSD) i besplatan domen sve dok ste u kompaniji.\n•\tDrupal instaliran na poluprovodničkim diskovima\n•\tOpcija da Drupal bude unapred instaliran na serveru\n•\tServeri su posebno optimizovani za Drupal performanse\nKreg Timins (Craig Timmins): A2 Hosting ozbiljno radi na pružanju što većeg broja kvalitetnih hosting usluga, uključujući i besprekorne namenske servere. Bez obzira na veličinu vašeg sajta, oni će vam pružiti to što vam treba. Neke opcije mogu da budu malo skuplje, ali uz pažljiv odabir ćete sigurno doći do dobre odluke. Čitajte još\nIlya Hazanov: Brzina je uvek od velike važnosti, ali je još bolje kad se brzina ukombinuje sa odličnim korisničkim interfejsom. Drupal CMS na FastComet SSD hard drajvovima je odlična opcija, koju bi trebalo razmotriti. Bez obzira na tip sajta koji imate, dopašće vam se ono što pruža FastComet. Čitajte još\nEliran Uzan (Eliran Ouzan): Vrlo važna stvar pri odabiru hosting provajdera je mogućnost brzog i jednostavnog instaliranja CMS-a po vašem izboru. WebHostingPad vam omogućava da instalirate Drupal za samo nekoliko minuta bez ikakvih problema. Ukoliko ste njihov korisnik, dobićete izvrsnu tehničku podršku i druge pogodnosti. Sve u svemu, imaju sjajnu reputaciju kada su u pitanju provajderi hostinga jednostavnog za upotrebu.\nIlya Hazanov: Cene HostPapa Drupal hosting planova kreću od svega 3,95 dolara i uključuju instalaciju skripte jednim klikom uz Softaculous. Pošto je izrađen na istom LAMP-u kao i deljeni Linux hosting planovi, administratori Drupala mogu pokrenuti CMS preko PHP 5.6 ili 7.x i koristiti phpMyAdmin za upravljanje bazom podataka. Uz neograničenu domensku podršku, HostPapa nudi upravljanje većim brojem Drupal veb-sajtova preko jednog cPanel naloga zarad maksimalne ekonomičnosti. Pređite na HostPapa VPS ili namenski server ako korisnički promet na aktivnim Drupal veb-sajtovima postane previše veliki za deljene hosting planove.\nMajkl Lavnduski (Michael Lavnduski): Ova kompanija na svojim serverima veoma uspešno hostuje veliki broj veb-sajtova koje pokreće Drupal. Bilo da želite hosting rešenje početnog nivoa ili nešto naprednije, oni će podesiti Drupal stranicu za vas.\n•\tDobra tehnička podrška 24/7\n•\tNamenski IPs je dostupan\n•\tServeri širom sveta\nAnđela Olaru (Angela Olaru): Ako imate Drupal veb-sajt, Hostwinds će se i za to postarati. Uz LiteSpeed servere, neograničen prostor na disku i neometan protok, Drupal veb-sajtovi funkcionišu savršeno na bilo kojoj Hostwinds hosting opciji. 24/7 podrška uživo i 99,9% garancija stabilnosti mreže i hardvera će vam omogućiti da vaš veb-site uvek bude na mreži. Hostwinds se oslanja na odličnu podršku i usmenu reklamu umesto obimne reklamne kampanje, što znači da će se dobro pobrinuti za vaš veb-sajt. Čitajte još\nPrikaži više Durpal hosting kompanija


Novosti.RS | Tag | Tema | Potres\nPONOVO SE TRESE KOMŠILUK: Novi zemljotres večeras pogodio ovu susednu zemlju!\n09. 04. 2021. u 21:20\nJAK ZEMLJOTRES KOD BEČA: Potresi pogodili Austriju\nZEMLJOTRES magnitude 4,9 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je danas Austriju, javlja Evropski mediteranski seizmološki zavod (EMSC).\n30. 03. 2021. u 18:44\nVIŠE OD 20 POTRESA U JADRANU: Posle snažnog zemljotresa tlo i dalje podrhtava\nOD snažnog potresa magnitude 5,5 stepeni po Rihteru koji je danas posle podne pogodio Jadransko more tu oblast južno od Splita zatreslo je više od 20 potresa.\n27. 03. 2021. u 18:59\nZEMLJOTRES U ALBANIJI: Potres od 3,4 Rihtera na dubini od dva km\nZEMLJOTRES jačine 3,4 stepeni pogodio je posle podne Albaniju, a osetio se i u Severnoj Makedoniji.\nTRESLO SE U KINI: Zemljotres jačine 5,7 stepeni po Rihteru pogodio jugozapad zemlje\n19. 03. 2021. u 09:12\nZEMLJOTRES jačine 4,9 stepeni po Rihterovoj skali zabeležen je u Severnoj Makedoniji, saopštio je Evropski mediteranski seizmološki centar (EMSC).\nZEMLJOTRES NA KiM: Jačine 2,5 stepeni u regionu Gnjilana\nZEMLJOTRES jačine 2,5 stepeni po Rihteru danas je u kasnim popodnevnim časovima registrovan na području KiM.\nPOTRES NA DUBINI OD 10 KILOMETARA: Zemljotres jačine 6,7 stepeni Rihterove skale na granici Mongolije i Rusije\nZemljotres jačine 6,7 stepeni Rihterove skale pogodio je region na granici Rusije i Mongolije, saopštio je večeras Nemački istraživački centar za geološke nauke.\n11. 01. 2021. u 23:48\nPREMA satelitskim snimcima, tlo u Petrinji se zbog razornog zemljotresa koji je u utorak pogodio to područje, spustilo više od 10 centimetara.\nTRI ZEMLJOTRESA U SRBIJI IZMEĐU 23. I 27. DECEMBRA: Evo zbog čega niste znali za njih (FOTO)\nU SRBIJI su u periodu od 23. do 27. decembra registrovana tri zemljotresa i to na području Kosovske Mitrovice, Gnjilana i Kuršumlije.\n30. 12. 2020. u 21:40\nREGISTROVAN JOŠ JEDAN ZEMLJOTRES: Treslo se tlo na Kritu\nZEMLJOTRES jačine 3,7 stepeni registrovan je osamdesetak kilometara od Herakliona na Kritu.\n29. 12. 2020. u 18:54


> Upoznajte kandidate programa EY Preduzetnik godine 2017\nUpoznajte kandidate programa EY Preduzetnik godine 2017\nAlpros d.o.o. je porodična kompanija osnovana u Beogradu, 2001. godine, od strane diplomiranog ekonomiste, gospodina Mladena Aleksića i njegovog oca. Prvobitna delatnost kompanije bila je trgovina aluminijumskim profilima i proizvodnja ALU građevinske stolarije, dok je danas taj pogon za proizvodnju aluminijumske stolarije aktivan samo za interne potrebe kompanije.\nUbrzo po osnivanju, gospodin Aleksić i njegov otac prepoznali su potencijal za uspeh u auto industriji i u oktobru 2003. godine otvaraju auto centar na Vidikovcu i postaju jedan od ovlašćenih prodavaca i servisera Škoda automobila. Danas mogu da se pohvale da su jedan od najuspešnijih Škoda dilera u Srbiji.\nUporedo sa tim razvijaju i drugu granu poslovanja. Počinju sa investicijama u stambeno-poslovne objekte od kojih se većina nalazi u užoj gradskoj zoni na području Vračara i Crvenog Krsta. Vremenom su podizali nivo aktivnosti u ovom domenu i sa manjih objekata prešli na gradnju većih rezidencijalnih kompleksa poput aktuelnog projekta koji je trenutno u fazi gradnje - Panorama Voždovac na Trošarini.\nAnja Ivana Milić i Aleksandar Milić\nArhi.pro je porodična kompanija osnovana 2002. godine, od strane gospođe Anje Ivane Milić i gospodina Aleksandra Milića. Tokom 16 godina poslovanja, Arhi.pro svojim klijentima pruža potpunu uslugu projektovanja i konsultantsku podršku u oblasti građevinske industrije, inženjeringa, izvođenja radova i proizvodnje nameštaja.\nKompanija se sastoji od matičnog dela specijalizovanog za „design&build“ servisi i tri specijalizovana ogranka: Arhipro project - specijalizovan projektantski ogranak za razvojne projekte velikih razmera, Arhipro elektronika – specijalizovan ogranak u disciplini elektroinstalacija, Arhi.pro furniture - specijalizovan ogranak za dizajn i proizvodnju nameštaja i enterijerskog opremanja. Arhi.pro zapošljava preko 150 ljudi, od čega je 90 visoko kvalifikovanih inženjera svih struka, a postoje i ogranci kompanije u Crnoj Gori i Makedoniji.\nŠiroko profesionalno iskustvo čini Arhi.pro jednom od vodećih kompanija u regionu, a među referencama nalaze se projekti poput Porto Montenegro, Galerija Shopping mall u okviru projekta „Beograd na vodi”, upravna zgrada Societe generale banke, Navigator poslovni centar, mnogi diplomatski objekti i dr. Danas vlasnici kompanije priključuju u svom radu i novu generaciju porodice Milić, sinove koji su krenuli putem arhitektonske struke.\nTatjana Vučićević i Rade Vučićević\nKompanija Art Ival osnovana je 1992. godine, od strane gospođe Tatjane i gospodina Radeta Vučićevića. Izradu najkvalitetnijih proizvoda od čokolade Art Ival bazira na znanju starih majstora koji su od samog početka rada postavili osnove za proizvodnju. Ideja vlasnika kompanije je da prvenstveno prave ručno rađene čokoladne proizvode po čemu je kompanija i prepoznata na tržištu. Tokom 25 godina rada, kompanija Arti Ival kontinuirano je ulagala u edukaciju radnika, kao i u vrlo zahtevne interne provere i kontrolu kvaliteta od ulaska sirovina u proizvodnju, sve do provere finalnog proizvoda koji se plasira na tržište. Pored opredeljenosti za vrhunski kvalitet Premier čokoladnih proizvoda, garanti su i standardi koje su verifikovala sertifikaciona tela „Qualiti Austria” kao i međunarodna asocijacija sertifikacionih tela „IQNet“ i to za standard upravljanja kvalitetom I kontrolu kritičnih tačaka u proizvodnji hrane ISO 22000.\nРod robnom markom „Premier“, koja je zaštićena u Zavodu za intelektualnu svojinu, danas postoji više od 200 različitih čokoladnih dražeja i pralina premijum kvaliteta namenjenih najprobirljivijim sladokuscima. Proizvodi „Premier” privlače pažnju na najvećim svetskim sajmovima, a osnivači kompanije ističu da su posebno ponosni što su nosioci titule „Dvorskog liferanta“ koju im je dodelio NJKV Prestolonaslednik Aleksandar II Karađorđević.\nKosmajska delikatesna radionica, kao i brend delikatesnih proizvoda od mesa u vlasništvu su kompanije Delikos d.o.o. Reč je o porodičnoj kompaniji koju je 2005. godine osnovao gospodin Milomir Rajšić, a bavi se proizvodnjom suvomesnatih proizvoda vrhunskog kvaliteta. Od 2013. godine kompaniju preuzima ćerka gospodina Rajšića, Mina Rakićević. Delikos svoje proizvode na tržištu plasira pod brendom „Kosmajska delikatesna radionica“ koja je smeštena u ekološki zaštićenom području planine Kosmaj. Bez glutena, alergena, veštačkih boja i aroma, a od najkvalitetnijeg svinjskog i goveđeg mesa, uz dodatak najfinijih začina, proizvodi Kosmajske delikatesne radionice jedinstveni su po svom ukusu i kvalitetu.\nGospođa Mina Rakićević tokom poslednjih pet godina, uspela je da tri puta uveća promet kompanije za i zaposli tri puta više radnika, a takođe je dobitnica nagrade „Cvet uspeha za ženu-zmaja“ u 2016. godini u kategoriji porodičnog preduzetništva, a koju dodeljuje Udruženje poslovnih žena Srbije.\nKompanija Dunipak osnovana je 1998. godine od strane gospodina Ljubodraga Deljanina u Kruševcu. Ova kompanija jedan je od vodećih konkurenata na tržištu Republike Srbije u branši proizvodnje kartonske ambalaže. Kompanija Dunipak svoje poslovanje započela je kao porodična kompanija što je i dan danas, a najvećim delom posluje na tržištu Republike Srbije. Kompaniju karakterišu kvalitet proizvoda, fleksibilnost i poštovanje uspostavljenih rokova i dogovora.\nDunipak danas zapošljava 35 radnika, a karakteriše ih samostalni sistem obuke novozaposlenih koji se na taj način osposobljavaju za uspešno obavljanje posla.\nTokom vise od 30 godina iskustva u proizvodnji kartonske ambalaže gospodin Deljanin istice da je kontinuirano investiranje neophodno i da je bez toga, na duži rok, neminovna stagnacija i neuspeh."\nGospodin Obrad Kovačević otvorio je 1975. godine stolarsku radionicu, a od nje je nastala današnja kompanija prepoznatljiva u Srbiji, ali i van granica zemlje. Osnovna delatnost kompanije Entero je opremanje enterijera poslovnih prostora i stambenih objekata. Kompanija izrađuje sve što čini sastavni deo enterijera, bilo da je reč o vratima, plakaru, komadnom nameštaju, pultovima, stepeništu ili kompletnom enterijeru prema projektu naručioca Do danas izvozna tržišta su im: Rusija, Tadžikistan, Kazakhstan, Crna Gora, Hrvatska i sve zemlje zapadne Evrope, a u toku je širenje tržišta na države Bliskog istoka.\nZahvaljujući timu sačinjenom od 120 radnika, među kojima su arhitekte, ekonomisti, tehničari detaljisti drvoprerađivačke struke, stolari, moleri i stakloresci, Entero je u mogućnosti da odgovori na veoma složene zahteve kupaca. Gospodin Kovačević je posebno ponosan na to što su mu se u radu pridružile tri ćerke koje su danas na pozicijama generalnog direktora, marketing direktora i direktora finansija.\nMirna Kojić Veljović i Srećko Atanasković\nKompaniju E-Smart Systems osnovao je gospodin Srećko Atanasković sa partnerkom Mirnom Kojić Veljović 2000. godine, u Beogradu. Kompanija E-Smart Systems osnovana je kao potpuno inovativan koncept na našim prostorima, a to su usluge tehnologije zaštite i tehnologije koje omogućavaju u većoj meri elektronsko poslovanje. Kompanija se danas bavi razvojem, projektovanjem, konsaltingom, edukacijom, proizvodnjom, instalacijom i implementacijom informatičkih rešenja.\nProjekti koji se posebno ističu u portfoliju kompanije E-Smart Systems jesu Kreditni biro, konsolidacije YU Banke i NIS-a, kao i sistem za raspodelu dozvola u međunarodnom drumskom saobraćaju. Kao jedna od prvih kompanija u regionu koja je počela sa primenom koncepta Cloud Computing, E-Smart Systems svojim klijentima može da ponudi brojne mogućnosti hostinga i različite tipove servisa. Partnerski odnos sa Microsoftom je značajan faktor u poslovanju E-Smart Systems i doprineo je ostvarivanju stabilne tržišne ekspanzije tokom godina.\nBojan Stupar i Igor Vujović Nađ\nKompanija Fly Fly Travel osnovana je 2009. godine, od strane gospodina Bojana Stupara i gospodina Igora Vujović Nađa, a bavi se rezervacijom i prodajom avio karata, turističkih aranžmana i krstarenja i jedna je od vodećih firmi u svojoj branši na srpskom i regionalnom tržištu. Kompanija Fly Fly travel uspešno posluje već 8 godina u Evropi i sigurnim korakom raste i razvija svoj biznis.\nPored osnovne grane poslovanja, kompanija je osnovala i Fly Fly Akademiju koja se bavi osposobljavanjem kadrova za rad u sferi civilne avijacije. Fly Fly Akademija trenutno ima obrazovne programe za kabinsko osoblje, avio travel agente i transport opasnih materija. Takođe, ovo je jedina turistička agencija koja ima sopstveni magazin, „Fly&Travel Inflight Magazine“, posvećen prevashodno turizmu i civilnoj avijaciji, a svakog novog meseca ovo bilingvalno izdanje donosi reportaže sa putovanja, zanimljivosti o raznim svetskim destinacijama i vesti iz sveta turizma, tehnologije, nauke, automobilizma i drugo.\nKompanija danas zapošljava 118 radnika, i poseduje i franšizne jedinice u Srbiji i u regionu.\nInmold Plast je porodična kompanija, osnovana 2006. godine od strane diplomiranog inženjera, gospodina Gorana Jankovića. Osnovna delatnost kompanije je izrada visokokvalitetnih alata za brizganje plastike i obojenih metala, a specijalnost su alati za brizganje tankozidne ambalaže i alati za brizganje tehničkih delova. Pored alata, kompanija se bavi i izradom IML robota.\nKompanija danas zapošljava 220 radnika, od toga 35 diplomiranih inženjera, a prema rečima gospodina Jankovića, planovi za dalji razvoj kompanije u najvećoj meri su fokusirani na ljude, saradnike i radnike, jer su ljudi glavni faktor za budućnost i razvoj kompanije. Inmold Plast je 2011. godine započeo program usavršavanja dece srednjoškolskog uzrasta, za potrebe svog proizvodnog procesa, koji godišnje pohađa oko 35 učenika, sva deca samim otpočinjanjem usavršavanja na poslovima potrebnim kompaniji Inmold postaju stipendisti kompanije.\nNakon 10 godina rada, truda i usavršavanja, Inmold je ušao u rang sa najkvalitetnijem svetskim proizvođačima, čiji se alati i roboti nalaze među najznačajnijim svetskim kompanijama u Nemačkoj, Austriji, Francuskoj, Poljskoj, UAE, Kanadi, Bliskom Istoku, Severu Afrike i itd.\nKompanija Jasmil d.o.o. osnovana je 1992. godine u Arilju , a gospodin Milan Lončarević se pridružio kompaniji 1995. godine i na taj način nastavio, a kasnije i značajno unapredio porodični posao. U okrilju kompanije sa tradicijom, a sa željom da se tržištu ponudi veš jedinstvenog dizajna koji prati svetske modne trendove, 1999. godine stvoren je novi brend, „Extreme Intimo“. Danas je Jasmil najveći proizvođač i distributer rublja u bivšoj Jugoslaviji i vertikalno integrisan sistem koji čine ukupno 7 kompanija u 4 zemlje i koji samostalno organizuje poslovne procese od dizajna, preko razvoja proizvoda i proizvodnje sve do maloprodaje.\nTrenutna proizvodnja i prodaja iznosi oko 4 miliona odevnih predmeta godišnje , a o uspešnom razvoju kompanije svedoči preko 100 maloprodajnih objekata u 8 država. U kompaniji Jasmil i njenim ćerkama firmama je trenutno zaposleno 650 radnika, a ukoliko bismo brojali sve učesnike u radu ove kompanije, uključujući i zaposlene u eksterno angažovanim poslovnim pogonima i u franšizama, onda je ovaj broj preko 1100. Kompanija Jasmil trenutno radi na implementaciji „strategije digitalne transformacije“ koja je usvojena u 2017. godini i podrazumeva plan aktivnosti za naredne 3 godine u cilju prilagođavanja poslovanja novim tehnologijama.\nPrivredno društvo Karin komerc MD d.o.o. osnovano je 2005. godine od strane Jovana Dubroje, sa sedištem u Veterniku. Od osnivanja, društvo se razvilo u kompleksan poslovni sistem, koji danas funkcioniše kroz različite organizacione celine, koje obuhvataju sve grane građevinarstva: niskogradnja, visokogradnja, hidrogradnja, proizvodnja i prodaja građevinskog materijala (šljunka, peska, betona), drumski i rečni transport.\nKompanija danas zapošljava preko 300 ljudi. Svoju inovativnost u poslovanju, gospodin Dubroja, objašnjava primenom informacionih sistema u poslovanju kao i programa koji se prilagođavaju u određenim vremenskim periodima. Vizija razvoja društva je da ostane lider u izgradnji i upravljanju projektima u Vojvodini, koga će investitori i partneri i ubuduće videti kao neizostavni deo njihovog sistema.\nPre dve godine, kompanije proširuje svoje poslovanje osnivanjem ćerke kompanije koja je nazvana Karin Invest, a danas je ta ćerka kompanija zadužena isključivo za oblast visokogradnje, odnosno orjentisana je na izgradnju stanova i lokala i poslovnog prostora.\nKondor I d.o.o. je kompanija osnovana 1992. godine u Smederevu od strane gospodina Slaviše Janjuševića. Kompanija već 25 godina uspešno posluje u prodaji i preradi iz oblasti crne metalurgije, prvenstveno toplo i hladno-valjanih limova, koja se takođe bavi i prometom robe iz oblasti crne metalurgije.\nKompanija Kondor je u svoje poslovanje, trgovinu čelikom, uvela je novost kada je postavila svoje proizvodne linije, što je posledica nezadovoljstva kvalitetom i tačnošću drugih prerađivača, pa su sada raspolaganju i linije za slitovanje i sečenje hladno vajanih i toplo valjanih limova.\nTrenutno jednu desetinu poslovanja kompanije Kondor čini izvoz. Cilj je povećanje izvoza što je više moguće, pre svega na prostor bivše SFRJ i to u naredne dve godine. Danas kompanija Kondor I zapošljava 25 radnika, Prema rečima gospodina Janjuševića, a 99 odsto klijenata kompanije su krajnji potrošači, direktni proizvođači - nema posrednika, agenta između kompanije i krajnjeg korisnika.\nKompanija Kristal So osnovana je 1997. godine od strane gospodina Neđeljka Vukašina u Beogradu. Već 2002. godine počelo je sa doradom, jodiranjem i pakovanjem soli. U prvoj godini preradili su 4.000 tona soli, da bi 2017. godine dostigli 50.000 tona svih vrsta soli, što čini oko 25 odsto potrošnje na celokupnom srpskom tržištu, čime je kompanija Kristal So postala vodeći snabdevač solju srpskog tržišta. Kristal So izvozi i na tržišta zemalja BiH, Makedonije i Crne Gore, a od 2017. i na tržište Rusije.\nDanas kompanija Kristal So pored prerade soli, za kompaniju Delhaize radi robne marke soli i pirinča, a za Sunoko uslužno pakovanje šećera. Od 2013. godine počinje sa radom poslovna jedinica „Natural Fish“ u kojoj se vrši proizvodnja dimljenog lososa. Za 5 godina izvoz je porastao 5 puta i čini 50% ukupnog izvoza ribe i ribljih proizvoda iz Srbije. Kompletan izvoz je plasiran na tržite EU. Veliku zaslugu uspehu kompanije gospodin Neđeljko Vukašin pridaje svojim zaposlenima te se trudi da na raznim stimulansima obezbedi njihovo što duže zadržavanje u kompaniji.\nKompanija Logik bavi se razvojem i implementacijom poslovnog softvera za mala i srednja preduzeća, i jedna je od lidera na tržištu Republike Srbije. Vlasnik kompanije je gospodin Veljko Radovanović koji je prvobitno započeo svoje poslovanje u saradnji sa svojim prijateljima, da bi se 2009. godine odvojio i osnovao sopstvenu kompaniju. Kompanija Logik od 2003. godine pravi softver za praćenje poslovanja i sada ima više od 2.200 pravnih lica kao svoje klijente.\nKompanija Logik danas zapošljava preko 30 ljudi koji su razvili tri ključna softvera: softver „Logik Firma“ koji je modularni ERP na koji se mogu nadovezati druga rešenja. Pored njega tu je „Kasa“ kao POS softver i „Mobi“ kao poslovni softver prilagođen radu na mobilnim telefonima, tablet uređajima za rad komercijalista na terenu i drugih zaposlenih koji su u pokretu. Logik je implementirao sistem menadžmenta kvaliteta u skladu sa ISO standardom 9001 i sistem menadžmenta bezbednosti informacija u skladu sa ISO standardom 27001 sa ciljem povećanja i stalnog unapređivanja kvaliteta proizvoda i usluga, kao i bezbednosti informacija.\nKompanija Movie Kitchen Catering osnovana je 2007. godine od strane gospođe Žakline Tanasijević i bavi se proizvodnjom gotovih jela, pekarskih i poslastičarskih proizvoda namenjenih za ishranu imunokompromitovanih ljudi (učenika, bolesnika i dece). Svojim dobrim poslovanjem kompanija je obezbedila mesto u krugu dobavljača proizvoda za kompaniju Delhaize Srbija za koje pored gotovih jela počinje i isporuku upakovanih jela u kontrolisanoj atmosferi tj. MAP pakovanju.\nPored MAP pakovanja hrane, koje se trenutno obavlja za marku Premia, kompanija Movie Kitchen Catering radi na rešenju da sve svoje proizvode hermetički zatvara pre distribucije. Takođe, pored fabrike hrane od 01.09.2017. godine otvorena je i prva privatna namenski građena predškolska ustanova u Srbiji, koju vodi ćerka gospođe Tanasijević, dok je druga ćerka uključena kao rukovodilac kompanije Movie Kitchen.\nU kompaniji Movie Kitchen Catering sada je stalno zaposleno oko 36 ljudi, međutim prema rečima vlasnice kompanije često se oslanjaju na dodatnu radnu snagu koju angažuju kada imaju veću frekventnost rada.\nKompanija Papir Print je osnovana 1992. godine kao preduzetnička radnja za grafičku delatnost od strane gospodina Obradovića. Papir Print jedan je od vodećih proizvođača ambalaže od fleksibilnih materijala na jugoistočnom Balkanu. Osnovni proizvodni program je ambalaža za industriju hrane i pića. Štampa koju kompanija Papir print vrši radi se na polipropilenskom ili poliesterskom filmu koji može da se kašira sa drugim materijalima, u zavisnosti od zahteva kupca.\nVlasnik kompanije, gospodin Obradović je predsednik kluba privrednika Milanovca. Danas, nakon 25 godina rada kompanija zapošljava preko 100 radnika, a u kompaniji se trude da svakom zaposlenom koji je željan znanja, profesionalnog i ličnog usavršavanja, pruže mogućnost kroz različite obuke, seminare, edukacije, pa čak i stipendiranjem kroz školovanje.\nU vlasništvo kao i samo poslovanje, 2010. godine, se uključuje i Darko Obradović, sin direktora i vlasnika Petra Obradovića. Osnovna zamisao i želja direktora je da sin, nasledi porodičnu firmu i da Papir Print održi na visoko-pozicioniranoj lestvici u grafičkoj industriji.\nKompanija Prvako osnovana je u Kragujevcu od strane gospodina Milana Kostadinovića 2009. godine, a osnovna delatnost su građevinski radovi. Gospodin Kostadinović osniva kompaniju Prvako sa već stečenim iskustvom u preduzetničkom poslovanju radom u kompaniji Čar, zajedno sa ocem, koja se bavi proizvodnjom i trgovinom završnih građevinskih materijala.\nJedan od ključnih projekata kompanije Prvako Engineering je kompleks „Kraljevi Čardaci Spa” na Kopaoniku. Inovativni pristup u prodaji apartmana koji vlasniku donosi povrat investicije bez njegovog angažovanja, funkcionalno projektovanje, i brza gradnja dovelo je do neprekidnog rasta kompleksa od prvobitnih 1600 m² na sadašnjih 18320 m².\nDanas kompleks Kraljevi Čaradaci čini 307 apartmana, hotelski blok sa 55 soba, 5 restorana, SPA centar, mini Aqua park, kao i kongresni centar za 500 učesnika.\nPored pomenutog projekta, kompanija Prvako Engineering učestovala je kao izvođač građevinskih radova na tržnom centru Big Fashion kao i mnogim drugim centrima širom Srbije.\nKompaniju Stublina d.o.o. osnovao je gospodin Radovan Milojević 1993. godine. Stublina je porodična kompanija u koju je danas aktivno uključena i druga generacija porodice Milojević. Veoma uspešno se bavi proizvodnjom velikog broja artikala iz oblasti okova za aluminijumsku stolariju. U svom asortimanu broji preko 800 gotovih proizvoda za potrebe domaćeg i stranog tržišta, u šta spadaju proizvodi velikih serija, pogonskih ručica i kvaka, spojnica, brava, prihvatnih ploča, zasuna, okretnih i okretno-nagibnih okova, cilindara, kao i univerzalnih zatvarača vrata, kod nas poznatiji pod brendom „Diplomat“.\nKompanija Sunce osnovana je davne 1929. godine od strane gospodina Aleksandra Marinkovića kao mala porodična radionica za izradu bravarije. Sin Ljubiša i unuci Dušan i Vladimir, nastavljaju tradiciju i uspešno vode kompaniju koja danas ima više od 100 zaposlenih. Kompanija zahvaljujući osmodecenijskom radu sa ponosom zauzima lidersko mesto najuspešnijih kompanija u industriji proizvodnje energetski efikasne aluminijumske i PVC stolarije.\nKompanija Sunce Marinković ima strategiju pozicioniranja i diferencijacije kroz kreiranje dodatne vrednosti i inovativan pristup korišćenjem adekvatnog poslovnog softvera, najbolje segmentacije kupca i kreiranja individualnog pristupa kupcu, a trenutno se radi na implementaciji prvog online „webshop-a“ za kupovinu stolarije. Vladimir Marinković je osnivač udruženja „Infusion Group“ koja okuplja porodične firme iz Kragujevca, a koje je zasnovano na kompatibilnim poslovnim aktivnostima. Međusobnom saradnjom članovi unapređuju svoje poslovne mogućnosti i kreiraju nove poslovne poduhvate, uz kontinuiranu promociju zdrave poslovne klime i tržišnih odnosa.\nKompanija T-1 Ada osnovana je u mestu Ada u Vojvodini još 1986. godine od male kompanije koju su osnovali roditelji sadašnjeg vlasnika gospodina Tamaša i Arpada Tota. U početku kompanija je bila usmerena na opremu za rudnike koje je radila za kompanije kao što su Zastava iz Kragujevca i druge. Početkom devedesetih godina prošlog veka, usled velike ekonomske krize u Srbiji, kompanija T-1 Ada bila je prinuđena da promeni proizvodni program u okviru prehrambene industrije i okrenu se posebno ka proizvodnji potrošnim delovima za rad uljara.\nDanas se kompanija T-1 Abraziv bavi proizvodnjom habajućih rezervnih delova za takozvane pužne prese koje cede jestivo ulje iz uljnih semena. Nakon toga su započeli saradnju i sa kafilerijama, jer koriste slične mašine kao i oni.\nKompanija T-1 Abraziv Ada zauzima veoma bitno mesto, ne samo na domaćem, već i na svetskom tržištu u ovoj proizvodnoj niši. Kao potvrdu kvaliteta, kompanija poseduje sertifikat ISO 9001. Veliku pažnju, gospodin Tamaš Tot posvećuje izboru kadra koji ulazi u kompaniju te iz tog razloga organizuje razne programe u saradnji sa srednjom tehničkom školom u Adi.\nKompanija Tehnomarket je osnovana u Pančevu 1990. godine od strane gospodina Miroljuba Kršanina. Od, početka kompanija se specijalizovala za primenu aluminijuma u arhitekturi i industriji.\nPočetkom 2002. godine kompanija započinje ekstruziju aluminijumskih profila u sopstvenoj fabrici i po sopstvenoj tehnologiji. Paralelno, Tehnomarket na tržište uvodi aluminijumske kompozitne panele koji su danas standard za prestižne projekte u regionu i šire.\nProjekti poput Krestovsky Stadiona u St. Petersburgu, Ecobank HO i Kargo Centra Aerodroma u Gani, objekta Sinagoge Brooklyn u državi New York samo su neki od objekata izvedenih od strane Tehnomarketa u prethodnih 5 godina.\nGospodin Živojin Bolbotinović 1990. godine u Tekiji osnovao je trgovinsku radnju sa svega dva zaposlena radnika. Mala prodavnica vremenom, na stubovima porodične istrajnosti i volje, prerasta u vodeći trgovinski lanac u opštini Kladovo. Danas ovaj sistem čine različite delatnosti: trgovina, kao osnovna delatnost, zatim ugostiteljstvo, kao proširenje osnovne delatnosti i turizam, čime Kladovo, posle dugog niza godina, ponovo postaje važno ime na turističkoj mapi. Danas Tekijanka zapošljava više od 500 radnika u šest opština Timočke krajine što poslodavca čini ključnog u istočnom delu Srbije.\nGospodin Bolbotinović 2011. godine učestvovao je u osnivanju udruženja kompanija u oblasti trgovine koje su slične strukture i veličine, što se može posmatrati kao vid klastera. U okviru „DTL-a“ (Domaći Trgovinski Lanac) nalazi se 13 kompanija koje zapošljavaju preko 5.000 radnika, čija se centrala nalazi u Beogradu.\nŽivojin Bolbotinović navodi da je od samog osnivanja kompanije porodica bila ta koja mu je pružala bezgraničnu podršku. Ponosan je na činjenicu su pored njegovih roditelja i supruge, deca su se uključila u porodični posao odmah nakon završetka studija.\nKomapanija Testeral pripada grupaciji STS Kan čiji je vlasnik porodica Vidojević, koja je u preduzetništvu jos od 1971., dok poslovanje sa aluminijumom počinje 1996. Testeral se bavi proizvodnjom visko kvalitetnih arhitektonskih aluminijumskih i čeličnih konstrukcija, fasada, prozora i vrata. Kako pripadnik treće generacije u preduzetništvu Sanja (Vidojević) Stanimirović vodi poslovanje Testerala. Kompanija poseduje sve važne evropske sertifikate za proizvode kao i jasno definisana pravila organizacije i rada po usvojenim Evropskim standardima. To im je omogućilo da 95 odsto svoje proizvodnje plasiraju na tržišta Zapadne Evrope. Njihovi projekti mogu se naći u Austriji, Francuskoj, Nemačkoj, Italiji, Belgiji, Švedskoj i Švajcarskoj.\nKompanija Orašac je porodična kompanija osnovana 1988. godine od strane oca gospodina Vladete Tomaševića. Osim kvalitetom usluge i proizvoda, Orašac privlači kupce i povoljnim cenama. Kompaniju Orašac danas čine: četiri maloprodajna objekta, veleprodaja, pekara i hoteli Orašac.\nPoseduju više od 10.000 artikala u ponudi, a oprema koju poseduju u koju između ostalog spada oprema za čuvanje i skladištenje robe, kao i rashladna oprema najvišeg je kvaliteta. Gospodin Tomašević smatra da je od izuzetnog značaja pratiti trendove i voditi računa o tome šta je to što je njegovim kupcima potrebno kao i ubacivati nove proizvode u asortiman, oglašavati inovacije itd. Orašac ulaže u poslovanje po najvišim standardima, pa se mogu pohvaliti da su jedni od privih lanaca koji su uveli HACCP sistem.\nKompanija Orašac danas zapošljava više od 150 radnika i izuzetno se trude da ulažu u lokalnu zajednicu kroz brojne donacije, sponzorstva i učešća u humanitarnim akcijama. Gospodin Tomašević ističe da je njihov današnji uspeh izgrađen kako na kontinuiranom trudu i ulaganju tako i na izuzetno visokoj lojalnosti kupaca kojima je lanac maloprodaje Orašac prvi izbor.\nKompanija Unipromet d.o.o. osnovana je od strane gospodina Milisava Novičića 1989. godine. Osnovna delatnost kompanije je proizvodnja i ugradnja saobraćajne opreme za puteve i to različitih sistema čeličnih zaštitnih ograda, žičanih ograda, reflektujućih, apsorpcionih i transparentnih panela za zaštitu od buke i šavnih cevi, koji se proizvode u okviru dve fabrike i sopstvenog Pogona za toplo cinkovanje. Pored osnovnog poslovanja kompanija Unipromet danas poseduje i dve solarne elektrane.\nDve proizvodne fabrike godišnje prerade oko 60.000 t čelika godišnje. Oko 60 odsto svoje proizvodnje Unipromet plasira na 24 stranih tržišta, tako da su se proizvodi ovog preduzeća našli na tržištima Nemačke, Švajcarske, Austrija, Holandije, Švedske, Italije, Grčke, Poljske, Mađarske, Slovačke, Slovenije, Rumunije, Bugarske, Hrvatske, BiH, Crne Gore, Makedonije, Albanije, Rusije, Litvanije, Letonije, Estonije, Libije, Turske.\nUnipromet ima sopstveni razvojni centar, a proizvodi koji se u ovom trenutku finalizuju jesu ograde za zaštitu od peska i zaštitu puteva od nanosa snega, koje gospodin Novičić ističe kao izuzetno inovativne na tržištu.\nDanas kompanija broji više od 450 zaposlenih, ističe se po uspostavljenom sistemu korporativnog upravljanja u porodičnim kompanijama, kroz tri generacije porodice Novičić.\nPorodičnu tradiciju proizvodnje vina, dužu od 100 godina, pre desetak godina je preuzeo Miroslav Kovačević, stvarajući jednu novu, modernu vinariju, sa idejom da vinogradarska i vinarska iskustva svog oca i svojih dedova, uz pomoć najsavremenije vinarske tehnologije uvede u 21. vek. Gospodin Miroslav Kovačević već dugi niz godina neguje i širi vinsku kulturu u Srbiji, pa je to i glavni razlog nastanka Vinske kuće Kovačević u Irigu.\nDanas, Vinarija Kovačević ima i dugoročno ugovorenu i brižljivo kontrolisanu proizvodnju grožđa i mogu se pohvaliti mnogim nagradama na domaćim, ali i stranim takmičenjima za kvalitet proizvedenih vina.\nNa početku rada vinarija je proizvodila 10.000 litara, da bi od 2003. godine, svake godine proizvodnja rasla za 50 odsto, te danas iznosi preko 650.000 boca. Vinarija Kovačević se prepoznaje pre svega po Chardonny-u i Aurelius-u, gde se kvalitet razvija u pravcu Rajnskog Rizlinga, Sauvignon Blanc, Rose, Bermet crveni i Bermet beli, penušavo vino Kovačević, vinima proizvedenim na 10 hektara vinograda u vlasništvu porodice Kovačević i još oko 100 hektara kooperanata sa Fruške gore.\nPorodična trgovina Viva osnovana je 1992. godine koja je upornim zalaganjem čitave porodice Andjelkovic od male trgovine prerasla od Z.T.R. „VIVA“ u Viva Group koju čine povezana pravna lica Viva92 d.o.o., Kanea d.o.o. i Vele Viva d.o.o.\nViva Group čiji je osnivač, vlasnik i direktor Dragan N. Anđelkovic, bavi se veleprodajom i maloprodajom robe široke potrošnje i trenutno ima oko 200 stalno zaposlenih radnika. Veleprodajna mreža svakodnevnim snabdevanjem pokriva oko 60 odsto teritorije Republike Srbije, a maloprodajnu mrežu čini 7 objekata – od toga 5 objekata formata do 150m² i 2 objekta formata do 500m².\nKompanija Yugometal, osnovana 1990. godine od strane oca Đorđa Ivkovića, postavila je osnov za razvoj savremenog i modernog distributivnog servisa koga čine usluge prodaje, logistike, distribucije i prerade proizvoda crne metalurgije. Prvobitna delatnost kompanije je bila isključivo prodaja čelika na veliko, a danas je kompanija svoje poslovanje koncentrisala na servis i distribuciju čelika visokih kvaliteta.\nKompanija Yugometal danas zapošljava 18 ljudi i jedan od vodećih distributera proizvoda pocinkovanih i plastificiranih pocinkovanih limova na tržištu Republike Srbije, a svoje poslovanje uspešno realizuje i na tržištima Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije. Vizija kompanije Yugometal je da bude priznati i pouzdan brend u čeličnoj industriji, a gospodin Ivković posvećen je kreiranju atmosfere kojom se podstiče timski rad, obuke, stalno učenje, inovativnost i kreativnost.\nPostoji trend „online“ kupovine koji je prisutan i u delatnosti trgovine čelikom, pa kompanija Yugometal trenutno radi na uvođenju ovog koncepta u svoje poslovanje.


Avio karte Niš Beč - avio.rs\nAvionske karte Niš – Beč\nNaš sistem će na osnovu podataka koje ste uneli, pretražiti najpovoljnije cene avio karte Niš Beč Ukoliko izmenite datum putovanja, najverovatnije će se promeniti i cena avio karte za Beč.\nZa slučaj da niste uspeli da napravite sami rezervaciju za Vaš let Niš Beč budite slobodni da nas pozovete na broj +381 (0)62 4242 84 ili nam se obratite putem vibera i whatsapp-a., I mi ćemo napraviti rezervaciju Vašeg leta\nVažno je da znate, da je broj mesta po najpovoljnijim cenama ograničen na svim letovima, te Vas savetujemo, da kada pronađete let za Beč koji Vam odgovara, odmah uradite i rezervaciju Vaše avio karte Niš Beč i tako obezbedite Vaše putovanje u Beč po najnižim cenama letova.\nIzaberite jedan od načina da rezervišete vaše avio karte Niš Beč:\nPlaćanje avio karte Niš Beč\nRezervaciju avio karte Niš Beč takođe možete platiti i iz inostranstva, prateći instrukcije za devizno plaćanje koje dobijate od nas po izvršenoj rezervaciji.\nCena avio karte Niš Beč\nCena avio karte za let Niš Beč je promenljiva i uglavnom zavisi od termina putovanja ili perioda kupovine avio karte za Beč. Napominjemo da je broj mesta po nižim cenama ograničen.\nDirektan let Niš Beč\nU ovom momentu ne postoji direktan let Niš Beč.\nCene za let Niš Beč sa jednim ili dva presedanja\nTrenutno nema letova sa jednim presedanjem Niš Beč.\nTrenutno nema letova sa dva pesedanja Niš Beč.\nPratite sledeće savete kako bi ste obezbedili jeftine avio karte Niš Beč:\n2. kada naiđete na let za Beč koji odgovara Vašim željama, odmah napravite besplatnu rezervaciju avio karte Niš Beč.\nŠta je uračunato u cenu avio karte Niš Beč ?\nU cenu avio karte Niš Beč koju vidite, su uračunate sve takse I to je iznos koji je potrebno uplatiti nakon urađene rezervacije.\nIznos za uplatu Vaše avio karte Niš Beč se nalazi u potvrdi rezervacije koja Vam stiže na email nakon izvršene rezervacije.\nU cenu koju vidite je uključen i ručni prtljag od 8kg i to važi za bilo koji let Niš Beč.\nU cenu koju vidite je uvek uračunat i ručni prtljag do 8kg i to se odnosi na bilo koji let Niš Beč.\nInformacije za Let Niš Beč\nTrenutno ne postoji direktan let Niš Beč.\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Niš Beč sa jednim presedanjem\nTrenutno nema informacija o trajanju leta Niš Beč sa dva presedanja\nAerodromi za let Niš – Beč\nDolazni aerodrom: Vienna International – VIE, Beč, Austria\nAvio karte Niš - Beč\nNapomena: Dole trenutno aktuelne ponude najjeftinijih avio karata na relaciji Niš – Beč. Obratite pažnju prilikom ptregade na period prodaje kao i period putovanja za koji su navedene ponude aktuelne. Broj mesta po promotivnim cenama je ograničen.\nPromocija Niš – Beč


NATO:Obaveze KBS dogovorene kroz pisma koja nisu za javnost\nFebruar 15, 2019 11:28\nU sedištu NATO-a u Briselu poručuju da je jasna obaveza po kojoj Kosovske bezbednose snage ( KBS) ne mogu da se kreću severno od reke Ibar bez odobrenja zapovednika KFOR-a.\n”Ova obaveza je zasnovana na razmeni pisama između kosovskih vlasti i Generalnog sekretara NATO 2013. godine”, izjavio je zvaničnik NATO za Tanjug.\nNa pitanje Tanjuga da li može da dobije uvid u ta dokumenta, NATO zvaničnik objašnjava da ta ”korespondencija nije dostupna za javnost”.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je da obaveza KBS da traže odobrenje od KFOR pre ulaska na sever Kosova proizilazi iz Briselskog sporazuma dogovorenog 2013. godine.\nIako se nijedna od 15 tačaka Briselskog sporazuma ne odnosi direktno na obaveze Kosovskih bezbednosnih snaga, njihove dužnosti, posebno kada je reč o aktivnostima na severu Kosova gde živi većinsko srpsko stanovništvo, garantovane su kroz pisma koja su razmenili predsednik Kosova Hašim Tači i tadašnji prvi čovek Alijanse Anders Fog Rasmunsen.\nNakon samog potpisivanja Briselskog sporazuma, 19. aprila 2013. godine, potpisnici, tadašnji premijer Srbije Ivica Dačić i Hašim Tači, zajedno sa bivšom šeficom EU diplomatije Ketrin Ešton, sastali su se u Briselu sa NATO zvaničnicima.\nCilj tog sastanka je bio dogovor oko granicija za bezbednost srpskog stanovništva na Kosovu i Metohiji.\nU razgovoru za Tanjug zvaničnik NATO ponavlja da su mnoge članice NATO jasno poručile Prištini da njihov potez transformacije Kosovskih bezbednosnih snaga sada dolazi u pogrešnom trenutku.\nOn je upozorio da je važno da se svi uzdrže od izjava i koraka koji mogu imati ”nepredviđene posledice”.\n”Misija KFOR je tu da doprinese održanju sigurnosti, bezbednosti i slobode kretanja na Kosovu. Ona to čini nepristrasno, pođednako za sve zajednice, a na osnovu mandata dobijenog Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN”, kažu u sedištu NATO.\nZvaničnik NATO izjavi za Tanjug zaključuje da tranzicija KBS neće ni na koji način uticati na mandat misije KFOR, koja će nastaviti da obezbeđuje sigurno okruženje na Kosovu na dobrobit svih građana koji tu žive.\nPetković: Violu fon Kramon niko nije ovlastio da se meša u dijalog Beograda i Prištine 22\nRama, Zaev i Vučić pozivaju Prištinu u "mini Šengen" 17\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 9534


PREDSEDNIK SPREMIO ODLIKOVANjA: Ordeni za Jerotića, Janketića, Tozovca… – ProSrpski Portal\nNEDAVNO preminuli akademik Vladeta Jerotić posthumno će, povodom Sretenja – Dana državnosti, biti odlikovan jednim od najviših državnih ordena, saznaju “Novosti”. Sretenjskim ordenom prvog reda biće ovenčan Narodni muzej u Beogradu, a državna priznanja dobiće i više zaslužnih pojedinaca i ustanova. Pročitajte još: PLEMENITI UČITELj SRPSKOG NARODA (1): U svakome je video dobro Među značajnim ličnostima koje će povodom dana Srbije biti odlikovana su proslavljeni glumac Mihailo Miša Janketić, poznati hirurg ginekolog Milan Milenković, kao i estradni umetnik Predrag Živković Tozovac. Na spisku dobitnika je i Davor Štefanek, osvajač olimpijskog zlata u rvanju i predsednik Sportskog saveza Srbije. Visoka priznanja njima će na Sretenje uručiti predsednik Aleksandar Vučić na ceremoniji u zdanju Predsedništva Srbije na Andrićevom vencu u Beogradu. – Država će povodom Sretenja posthumno odati priznanje radu akademika Vladete Jerotića, koji je tokom svoje plodne karijere ostavio dubok trag u srpskoj medicini, psihologiji, teologiji i književnosti – navode na Andrićevom vencu. – On je samo jedna od ličnosti kojima će Srbija odati počast za domete koje su napravili u sferama svog života i rada. Pročitajte još: NARODNI MUZEJ: Bolje je od Luvra, jer je naše Među nagrađenima najvišim državnim priznanjima je i naš poznati lekar Milan Milenković sa instituta “Karolinska” u Stokholmu. On je zapamćen kao lekar koji je prvi u Srbiji izvršio operaciju presađivanja materice. Zahvaljujući ovom zahvatu na svet je 2018. godine došao mali Lazar, prva beba iz transplantirane materice u Srbiji. Ovaj lekar redovan je član timovima za transplantaciju ovog organa širom sveta, a jedan je od glavnih hirurga za presađivanje ovog organa klasičnom ili metodom robotske hirurgije.Davor Štefanek / Miša Janketić / Predrag Živković / Milan Milenković Visoko državno priznanje odlazi i u ruke dramskog umetnika Miše Janketića, koji više od šest decenija tumači glavne pozorišne i televizijske uloge. Odigrao je više od stotinu rola, za koje je dobio gotovo sve glumačke nagrade. Zapamćen je po ulogama u komadima “Kad su cvetale tikve”, “Kralj Betajnove”, “Valjevska bolnica”, “Marko Miljanov”, kao i brojnim TV filmovima i popularnim serijama. Stalni je član Jugoslovenskog dramskog pozorišta od 1960. godine, kao i dugogodišnji profesor glume na novosadskoj Akademiji umetnosti. Državno odlikovanje biće zakačeno i na grudi poznatog pevača narodne muzike Predraga Živkovića Tozovca. Tokom duže od šest decenija na estradi zapamćen je kao autor i izvođač mnogobrojnih hitova – “Jesen u mom sokaku”, “Prazna čaša na mom stolu”, “Jeremija”, “Ide Mile lajkovačkom prugom”… Njegove pesme, zbog izvornog melosa i prepoznatljivih tekstova, utkane su u muzički kod našeg naroda. Foto T. Ćirić PRIZNANjE ŠEFOVIMA DRŽAVA NAJVIŠE odlikovanje koje dodeljuje naša zemlja je Orden Republike Srbije na ogrlici (prvi stepen), odnosno na lenti (drugi stepen). Ovo priznanje dodeljuje se najvišim ličnostima – šefovima država i vlada stranih država. U ordenskom sistemu Srbije je još pet ordena – Srpske zastave, Karađorđeve zvezde, Sretenjski, Belog orla sa mačevima i Orden zasluga za odbranu i bezbednost. I ovog praznika država će zaslužne pojedince nagraditi i zlatnim i srebrnim medaljama za hrabrost “Miloš Obilić”, za zasluge i revnosnu službu.\nJanketića Jerotića ODLIKOVANjA Ordeni predsednik spremio Tozovca za


Za vani - WTP Poslovni i promotivni pokloni\nU našoj ponudi poslovnih, korporativnih i promotivnih darova postoji širok izbor različitih alata za trošenje kvalitetnog slobodnog vremena u prirodi. Korisni promotivni dar iznimno je učinkovit jer primatelji povezuju vašu robnu marku zahvalnošću. Na gotovo svim proizvodima iz našeg prodajnog programa nudimo i tiskanje, graviranje ili vezivanje vašeg logotipa.\nPEDRO, Vodoodporen pončo, 99215-103\nISABEL, Vodoodporen pončo, 99214-119\nISABEL, Vodoodporen pončo, 99214-106\nISABEL, Vodoodporen pončo, 99214-105\nISABEL, Vodoodporen pončo, 99214-104\nSANDRA, Vodoodporen pončo, 99213-128\nSANDRA, Vodoodporen pončo, 99213-124\nSANDRA, Vodoodporen pončo, 99213-110\nSANDRA, Vodoodporen pončo, 99213-108\nSANDRA, Vodoodporen pončo, 99213-105\nHEIDEN, Odeja iz flisa 225 g / m², 99078-131\n16,45 € 13,48 €\nHEIDEN, Odeja iz flisa 225 g / m², 99078-115\nHEIDEN, Odeja iz flisa 225 g / m², 99078-113\nFLEECE, Odeja iz flisa 160 g / m², 99077-128\nFLEECE, Odeja iz flisa 160 g / m², 99077-105\nFLEECE, Odeja iz flisa 160 g / m², 99077-104\nCool Collection\t279 items\nHi!dea\t37 items\nHi!dea 2017\t2 items\nhi!dea™\t52 items\nOrizons\t2 items\nSwiss Peak\t1 item\nbez boje\t3 items\nbijela\t17 items\ncrno\t8 items\ncrno\t52 items\ncrvena\t10 items\nnarančasta\t15 items\nnarančasta\t5 items\nplava\t54 items\nplava\t9 items\nsrebro\t19 items\nsvijetlozelena\t4 items\ntamno plava\t8 items\nžuta\t18 items


Trkači pretrčanim kilometrima donirali sportsku opremu i rekvizite leskovačkoj školi – Niški.Press – Sa Vama 24h\nHome›Društvene teme›Trkači pretrčanim kilometrima donirali sportsku opremu i rekvizite leskovačkoj školi\nU izazovu “Trčim za školu”, tokom kog su učesnici putem TreninGo mobilne aplikacije birali škole kojima su donirali pretrčane kilometre, Osnovna škola “Svetozar Marković” iz Leskovca sa 1.311,85 km zauzela je treće mesto. Ova škola treba da dobije sportsku opremu i rekvizite u vrednosti od 100.000 dinara.\nUčesnici širom Srbije pokazali su veliko interesovanje, pa je ukupno pretrčano preko 14.500 kilometara. Ukupan broj trkača koji su kroz TreninGO mobilnu aplikaciju uzeli učešće u ovoj fizički aktivnoj i društveno odgovornoj akciji je 956, a sama aplikacija je preuzeta ukupno 8.800 puta – kažu u Olimpijskom komitetu Srbije.\nPrema podacima na sajtu Evropska nedelja sporta, najviše kilometara je sakupljeno za EŠ “Stana Milanović” iz Šapca koja je osvojila prvo mesto sa 8.549,92 km. Na drugom mestu je TŠ “Ivan Šarić” iz Subotice sa 3.539,32 km, dok je OŠ “Svetozar Marković” iz Leskovca sa 1.311,85 km zauzela treće mesto.\nNagrade za tri najbolje škole obezbedila je EU Delegacija u Srbiji – sportsku opremu i rekvizite u vrednosti od 300.000 dinara za prvo mesto, 200.000 dinara za drugo mesto i 100.000 dinara za treće mesto.\nU ovogodišnjem izdanju TreninGO izazova „Trčim za školu”, koji je zvanično započeo 26. septembra tokom Evropske nedelje sporta i događaja „Be Active Noć” na Tašmajdanu, učestvovalo je 10 škola sa teritorije Srbije kojima je neophodna pomoć kako bi unapredili nastavu fizičkog vaspitanja.\nTreninGo izazov „Trčim za školu” organizovali su Olimpijski komitet Srbije, Ministarstvo omladine i sporta, Savez za školski sport Srbije i EU Delegacija u Srbiji, uz pomoć programa Evropske unije Erazmus Plus.\nU Srbiji ponovo najviše zaraženih u jednom danu, u KC Niš raste broj obolelih i ...


Inicijativa za lakši pristup austrijskom državljanstvu! "To je blago koje ne sme da se deli šakom i kapom" - Naši u svetu\nObjavljeno 10/06/21 u 13:00\nSocijaldemokratska partija Austrije (SPO) želi lakši pristup austrijskom državljanstvu, to jest da stranci već nakon šeste godine boravka u zemlji dobiju pravo na austrijski pasoš, a deca rođena u Austriji bi trebalo da dobiju automatski državljanstvo.\nSocijaldemokrate smatraju da bi stranci trebalo već od šeste godine legalnog boravka, ako ispune sve dalje uslove, da dobiju pravo na državljanstvo. U slučaju kratkoročnog prekida boravka, do jednog semestra provedenog u inostranstvu, to vreme mora biti moguće nadoknaditi. Taj prekid ne bi trebalo, kao što je sada slučaj, da “poništi” sav prethodni boravak u Austriji.\nSPO želi da se primeni i princip mesta boravka, kako bi deca rođena u Austriji odmah po rođenju dobila državljanstvo, ako je najmanje jedan roditelj najmanje pet godina legalno u Austriji. Smatra se “dezintegrativno” što osobe rođene i odrasle u Austriji imaju problema da dobiju državljanstvo.\nTakođe, SPO želi da se smanje i finansijske prepreke na putu do austrijskog pasoša. Tako državljanstvo treba da bude omogućeno svim osobama koje šest godina pre podnošenja molbe nisu u poslednjih 36 meseci pretežno živeli od socijalne pomoći. Savezne takse za dobijanje državljanstva u visini od aktuelno 1.115 evra treba, prema SPO, biti ukinute, a pokrajinske takse koje su različite da se ujednače na niskom nivou.\nZahtev SPO odbili su ministar unutrašnjih poslova Austrije Karl Nehamer i ministarka integracije Suzane Rab. Oni su istakli da bi takva izmena zakona značila da bi odjednom pola miliona pripadnika trećih država odjednom moglo postati austrijski državljani, i to bez stranaca iz EU.\n“Ko želi austrijsko državljanstvo treba i da da odgovarajući doprinos društvu: Sami boravak u zemlji nije dovoljan”, poručuje Nehamer.\nMinistarka Rab ističe da je austrijsko državljanstvo blago koje ne sme da se deli šakom i kapom. “U Austriji nije važno odakle dolazi lice, već da li je spremno da da doprinos Austriji. To važi i za dobijanje državljanstva”, rekla je ona dodajući da Narodna partija Austrije (OVP) neće dozvoliti “državljanstvo pre integracije”.\nAustrijasko državljanstvoKarl NehamerSPOSuzan Rab\nGradonačelnik Beča kritikovao “kartu islama”, ministarka Rab: To je…


Izvor: B92, 17.Maj.2018, 10:20\nDržavljanin Srbije nastanjen u Podgorici A. D. (31) napustio je ćeliju spuškog zatvora, gde je bio zbog sumnje da je silovao devetogodišnju devojčicu.\nNjemu je pritvor ukinut na predlog tužioca u Višem državnom tužilaštvu nakon dokaza koji su ozbiljno poljuljali sumnju da je počinio delo za koje se tereti, piše Dan, a prenosi CDM.\nNaime, prema nezvaničnim saznanjima Dana, nedavno je ponovljeno saslušanje devojčice čije silovanje je prijavljeno, ali i njene >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << majke, koja je sa osumnjičenim bila u emotivnoj vezi.\nŽena je, kako se navodi, na poslednjem saslušanju promenila iskaz, kada su istražitelji zaključili da je silovanje prijavljeno kako bi se osvetila A. D..\nTakođe, pre ovoga, tužilaštu je dostavljen nalaz Kliničkog centra Crne Gore u kojem je, prema saznanjima Dana, konstatovano da devojčica nije imala povrede koje bi ukazivale na to da je žrtva silovanja. Upravo nakon toga, devojčica i njena majka su promenile iskaze.\nA. D. je uhapšen krajem marta, kada je majka sa devojčicom došla u Centar bezbednosti Podgorica i optužila dugogodišnjeg emotivnog partnera da joj je silovao kćerku\nNa naknadnom saslušanju tvrdile su da je devojčica pet puta bila žrtva seksualnog zlostavljanja očuha. Majka devojčice tvrdila je čak i da je njena kćerka imala promene na telu i u ponašanju zbog traume koju je doživela.\nIpak, svi dokazi i istražne radnje doveli su u sumnju ove navode, nakon čega se osumnjični za ovo teško delo našao na slobodi. Osumnjičeni je sa devojčicom, njenom majkom i još jednim detetom živeo u Podgorici.\nBlic: BEOGRAĐANIN LAŽNO OPTUŽEN ZA SILOVANJE Devojčica slagala da bi učinila uslugu majci koja je htela da mu se OSVETI\nSandzakPress.net: NOVOPAZARAC OSLOBOĐEN OPTUŽBE: Djevojčica i njena majka izmislile silovanje zbog osvete


B92: Hrvati stižu u Srbiju da bi zabranili tortu Peppa Pig - Index.hr\nB92: Hrvati stižu u Srbiju da bi zabranili tortu Peppa Pig\nFoto: Index, Fun Cake Factory\n"POTRES koji ovih dana trese slastičare u Hrvatskoj, vrlo brzo će se proširiti i na Srbiju", piše na početku teksta naslovljenog "Hrvati stižu u Srbiju da zabrane tortu Pepa prase" B92.\nNaime, Tomislav Ljutić, direktor tvrtke Fun Cake factory koja ima Disneyevu licencu za prodaju njihovih likova, rekao im je da planira širenje na Srbiju.\nLjutić im je kazao kako ima u planu poslovanje proširiti na Srbiju u iduća dva mjeseca te da će svi od tada ili morati regulirati prava korištenja Disneyevih likova ili odustati od izrade takvih torti.\nNije rekao pod kojim će uvjetima ta prava biti regulirana jer je ulazak na srpsko tržište još u fazi pripreme no dodao je da srpsko zakonodavstvo jasno propisuje kazne za one koji neće postupati u skladu s pravilima.\nNajavio je i proširenje na Austriju, BiH i Sloveniju.\n#Tomislav Ljutić #Fun Cake factory


Islamska konferencija dovedena u pitanje | Politika | DW | 17.03.2010\nPlanovi njemačkog ministra unutrašnjih poslova Thomasa de Maiziera o uvođenju novih standarda moglo bi dovesti u pitanje nastavak dijaloga između države i muslimana. U pitanje je dovedena i Islamska konferencija.\nOvaj proizvoljan izbor učesnika kao i promjena dnevnog reda izazvala je nezadovoljstvo u mnogim muslimanskim udruženjima. Ali Kizilkaya, predsjednik Islamskog vijeća kaže: „Ne može se organizovati konferencija na kojoj će se u prvi plan staviti sigurnosni paket i koja će muslimane posmatrati kao prijetnju. Muslimani su obogaćenje za ovo društvo i stoga je pogrešno birati 'omiljene partnere' i na dnevni red staviti teme o kojima sam želiš govoriti. Ko zaista želi unaprijediti integraciju onda naravno mora razgovarati sa predstavnicima muslimana koji su legitimirani kroz muslimansku bazu.“\nThomas de Maizière neka muslimanska udruženja nije pozvao na konferenciju.


You are here: Home / Žašto roniti sa nama\nVeć više od 20 godina Big Blue Diving je na usluzi svojim gostima. Mi smo centar u koji idete kada želite kvalitetno iskustvo ronjenja uz dobar provod i profesionalizam. Ponosimo se visokim standardima usluge i stručnosti našeg osoblja. Reputacija koju imamo građena je godinama, naši gosti su zadovoljni i što je najvažnije, oni koji dođu roniti kod nas vraćaju se. Naši instruktori, dive masteri i ostalo osoblje odlikuju se uljudnošću i poslovnošću.\nIgor, Alenka i njihovi suradnici, zaljubljenici su u ronjenje, Brač i more. Svoj posao obavljaju profesionalno, stručno i sa ljubavlju. Obučili su tisuće ronioca: novih, naprednih ronioca i nebrojene goste odveli na nezaboravne izlete.\nU našem centru pokazati ćemo Vam kako je ronjenje nevjerojatno iskustvo bestežinskog stanja i zabave promatranja bogatog podvodnog svijeta u kojem mogu uživati SVI!\nU sklopu naše ponude nudimo:\n•\ttečajeve i licence za početnike i napredne ronioce\n•\tspecijalizirane tečajeve i licence\n•\tnajam opreme\n•\turone sa obale i/ili broda\n•\tcjelodnevne izlete\n•\tnoćne zarone\n•\tČisto more i izvrsna vidljivost od oko 30 m\n•\tFantastični podvodni krajolici (interesantne podvodne spilje i duboki zidovi dekoriani s crvenim gorgonijama i crnim koraljima) i veliki izbor mediteranskih vrsta (npr. hobotnica, jastoga, ugora, morskih konjića itd.)\n•\tObilje lokacija\nViše od 20 lokacija (uključujući neke od najpoznatijih u Jadranu) dostupne u 30 do 40 minuta, zahvaljujući blizine drugih otoka kao sto su Hvar i Šolta (daljina: 1 do 14 naut. milja)\n•\tPrijateljski i profesionalan ronilački tim\n•\tRonilački tečajevi svih kategorija (od tečajeva za djecu od 10 god. do Voditelja ronjenja), po PADI i PSS asocijacijama


Kakva slika: Razija Mujanović i Dino Rađa zajedno posle 33 godine! | Ekspres.net\nNekada veoma popularni košarkaši Razija Mujanović i Dino Rađa, našli su zajedno nakon više od 30 godina. Do susreta je došlo na Kopaoniku, a povodom održavanja Međunarodnog festivala sportskog filma, gde su im uručene nagrade za životno delo.\n"Susret nakon 33 godine! Košarka u malom prstu – stari dobri Dino Rađa”, napisala je Razija Mujanović na svom Facebook profilu.\nOva bivša jugoslovenska košarkašica, poreklom iz Bosne, je igrajući u Jedinstvu osvojila titulu šampiona Evrope 1989. godine, a potom je karijeru nastavila u italijanskom klubu Bari, ali i u Americi. U svim klubovima u kojima je igrala bila je među najboljima, a četiri puta je proglašavana najboljom igračicom Evrope. U FIBA Kući slavnih je od 2017. godine.\nDino Rađa je takođe košarkaška legenda, rođen je u Splitu, a ostvario je veoma uspešnu karijeru u nekoliko klubova. Osvajač je dve olimpijske medalje, svetski je prvak, višestruki klupski prvak Europe, i veoma uspešan NBA igrač.\nNa festivalu na Zlatiboru je prikazan film "Rađa", koji je dobio nagradu za najbolji dugometražni dokumentarni film, dok je veliku nagradu festivala za najbolje ostvarene dobio film "Igra mog života" o živopisnom putu Bore Stankovića, piše "Košarka 24".\nPogledajte film koji je o njemu upravo obajvio NBA:\nDino Rađa Razija Mujanović košarka


Vesti online / Sport / Odbojka / Đerisilo tek došla, a već otišla\nOtišla: Ivana Đerisilo\nĐerisilo ima 32 godine, a pre Zvezde igrala je za Vićencu, Ežačibaši, Cirih, Galaci, Galatasaraj, Urbino i Baku.\nAtom Trefl je vicešampion Poljske, dok je u Ligi šampiona trenutno drugoplasirani u grupi B iza turske Vakifbanke.\n- Vratila sam se ove sezone u svoj voljeni tim, dok sam čekala dobru ponudu iz Evrope. Sopot ima velike ambicije u Ligi šampiona, i bori se za titulu u Poljskoj. Mislim da sam donela pravu odluku. U skoro svakom klubu sam osvajala titulu, nadam se da ću i ovde - rekla je Đerisilo za portal "Svet odbojke".\nZa Zvezdu je tokom kratkog povratničkog perioda odigrala samo dva meča, u porazu od TENT-a (3-1) i pobedi nad Železničarom (3-0).\nŽOK Atom Trefl Sopot\nODBOJKA "Ajkulice" počistile Zvezdu: Vizura odbranila titulu\nODBOJKA Zvezda vratila još jednu bivšu reprezentativku


MFSS: Netačne tvrdnje DPS-a, oglasi raspisani u skladu sa pozitivnim propisima\n"ne može biti nepotrebnih troškova za državu"\nNavodi se da je stavom dva tog člana zakonodavac propisao da će direktori javnih ustanova koji su u mandatu, odnosno izabrani u skladu sa ranije važećim Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti nastaviti sa radom do izbora novih direktora\n2587 pregleda\t1 komentar(a)\nKonkursi za direktore javnih ustanova za socijalnu i dječju zaštitu raspisani su zakonito i u skladu sa pozitivnim propisima Crne Gore, saopšteno je iz Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nIz tog resora su kazali da su netačne tvrdnje Komisije za zdravstvo i socijalnu politiku Demokratske partije socijalista (DPS) da su Oglasi za izbore direktora raspisani nezakonito.\nIz Komisije za zdravstvo i socijalnu politiku DPS-a pozvali su ranije Ministarstvo finansija i socijalnog staranja da poništi sve aktuelne oglase i da ih raspiše, kako su kazali, u skladu sa zakonskom procedurom.\n"Konkursi su raspisani zakonito i u svemu u skladu sa pozitivnim propisima Crne Gore. Izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, koje su počele da se primjenjuju od 1. oktobra 2021. godine, propisani su novi uslovi, kao i postupak za izbor direktora", navodi se u reagovanju Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nOni su objasnili da je članom 174a stav 1 Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti, propisano da će se izbor direktora javne ustanove izvršiti u roku od dva mjeseca od dana stupanja na snagu zakona.\nNavodi se da je stavom dva tog člana zakonodavac propisao da će direktori javnih ustanova koji su u mandatu, odnosno izabrani u skladu sa ranije važećim Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti nastaviti sa radom do izbora novih direktora.\n"Navedeno zakonsko rješenje ima svoj ratio u činjenici da su javne ustanove socijalne i dječje zaštite od ogromnog značaja, te da njihov rad ne smije biti ugrožen nepostojanjem rukovodilaca", rekli su iz Ministarstva finansija.\nOcjenjuje se da su, imajući u vidu te odredbe, upravni odbori javnih ustanova socijalne i dječje zaštite donijeli odluke o raspisivanju javnih konkursa u skladu sa Zakonom o radu i Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti.\n"Imajući u vidu činjenicu da izabrani direktori javne ustanove nastavljaju sa radom do izbora novih direktora u skladu sa Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti, upravni odbori javnih ustanova nijesu mogli donijeti odluke o razrješenju direktora, odnosno o prestanku njihovih mandata, jer je navedeni prestanak mandata vezan isključivo za momenat imenovanja novih direktora", istakli su iz Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nOni su kazali, da s obzirom da je u tim konkretnim postupcima u potpunosti poštovan zakonski okvir, i da je svaki konkurs raspisan u skladu sa zakonom, ne može biti nepotrebnih troškova za državu već se radi o pogrešnom i selektivnom tumačenju zakona Komisije za zdravstvo i socijalnu politiku DPS-a.\n"Još jednom pozivamo sve političke aktere da se sudrže od pokušaja neprimjerenog uticaja na sistem socijalne i dječje zaštite, te da poštuju načelo vladavine prava, kao osnov demokratskog društva", poručili su iz Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaKonkursi za direktoreDemokratska partija socijalistaKomisija za zdravstvo DPS\n23.01. 17:15 h\t411\t130386\t30\n23.01. 16:09 h\t372\t62859\n23.01. 13:52 h\t314\t57674\n23.01. 15:42 h\t46\t48425


MIDLSEKS - Džefri Judžinidis : Domaća Knjižara\nBeletristika: strani pisci (4087)\nBeletristika: domaći pisci (1346)\nBiografije, bibliografije (368)\nKal Stefanidis, ugledni diplomata Stejt departmenta, rođen je i odgajan kao devojčica Kaliopa, u porodici grčkih imigranata u Americi. Na rođenju deluje kao žensko, iako je genetski gledano dečak, i tek tokom puberteta shvata da nije kao ostale vršnjakinje. Tragajući za sopstvenim identitetom, vremenom otkriva i mračne porodične tajne...\nMidlseks je rezultat devetogodišnjeg autorovog književnog pregalaštva i ozbiljnog medicinskog istraživanja. Za razliku od Kalovih literarnih prethodnika – mitskog Tiresije ili Orlanda Virdžinije Vulf – kod Judžinidisovog dvopolnog junaka nema mita i fantazije: recesivna genska mutacija koja ga pogađa realna je biološka činjenica.\nOvaj fascinantan roman mnogo je više od istorije jednog pseudohermafrodita. To je epska priča o višegeneracijskom putovanju mutiranog gena od zabitog seoceta u Maloj Aziji, preko Detroita, do Berlina, u kojoj odjekuju i događaji sa svetske istorijske scene: grčko-turski sukobi, čuveni požar u Smirni 1922, masovno doseljavanje u Ameriku, prohibicija, osnivanje „Nacije islama”, Drugi svetski rat, crnačke pobune u Detroitu šezdesetih.\nMidlseks je do danas već stekao kultni status i prodat je u više od pet miliona primeraka, preveden na 34 jezika, 2002. ovenčan je „Pulicerom”, a mnogi svetski časopisi proglasili su ga za najbolji roman godine.\nPisac / Autor: Džefri Judžinidis\nPERIODNI SISTEM - Primo Levi\nLOŠA KARMA - David Zafir\nTEKST - Dmitrij Gluhovski\n11.74 EUR / 14.67 US$ / 1395.00 din


Norveški virusolog tvrdi da je korona greškom puštena iz laboratorije - Sputnjik Srbija\n22:31 17 Januar 2021\nNorveški virusolog tvrdi da je korona greškom puštena iz laboratorije\n17:51 16.12.2020 Preuzmite kraći link\nPoznati norveški virusolog Birger Sorensen tvrdi da je virus korona slučajno pušten iz laboratorije, te da nije reč o prirodnom virusu. Poreklo korone je misterija od samog početka pandemije, ali uprkos mnogim navodima da je reč o veštačkom virusu stvorenom u laboratoriji, SZO je više puta demantovala tu verziju, ističući prirodno poreklo virusa.\nNorveški virusolog u intervjuu za švedski portal „Frija tider“ ipak tvrdi da postoji jasan dokaz da ovaj virus ne potiče iz životinjskog sveta, već iz laboratorije, a to je njegova struktura i sposobnosti brzog širenja među ljudima.\n„Čvrsto verujem da je slučajno pušten. Kada su američke vlasti sprovele inspekciju u Vuhanu 2018. godine, opisali su tu laboratoriju kao rizičnu“, rekao je Sorensen.\nNorveški virusolog je naglasio da postoje dokazani slučajevi kada su virusi procurili iz laboratorija i da stoga nije mnogo kontroverzno tvrditi da i ovaj virus ima takvo poreklo.\n„Mnogo je laboratorija koje su greškom pustile viruse. Originalni virus SARS je pušten u Singapuru“, naveo je, podsećajući na incident u novembru 2003. godine.\nNorveški virusolog smatra da je i virus korona procurio krajem avgusta ili početkom septembra 2019. godine.\nOn navodi da se, na osnovu brzine kojom se virus širi, može pretpostaviti da je već bio prilagođen za širenje među ljudima u laboratoriji koja istražuje uticaj virusa na ljudske ćelije.\nSorensen tvrdi da niko do sada nije uspešno dokazao da je taj virus zapravo prirodno evoluirao.\n„Ne postoji niko ko dovodi u pitanje da mora postojati dokaz da virus potiče iz prirode. Morate dokazati da potiče iz prirode, inače dolazi iz laboratorije“, rekao je Sorensen, ističući da postoji mnogo istraživanja o virusima napravljenim u laboratoriji.\nU saradnji sa britanskim stručnjacima je o virusu korona objavio dve studije. Prva je bila o tome kako se novi virus veže za receptore u ljudskim ćelijama, a druga se bavila dokazima koji sugerišu da virus nije prirodno evoluirao. Drugu studiju nije objavio nijedan naučni časopis.\nSorensen se suočio sa oštrim kritikama naučne zajednice. Između ostalih, Kristijan Andersen, profesor imunologije i mikrobiologije iz Kalifornije, odbacio je njihovo istraživanje kao „nerazumljivu i čak ni izdaleka naučnu, potpunu glupost“.\nMeđutim, Sorensen i njegovi saradnici i dalje su uvereni da korona virus dolazi iz laboratorije.\n© Foto : Wikipedia/National Institutes of Health/Public domain\nNapravljen veštački virus koji uništava tumore\nPrema navodima norveškog virusologa, postoji snažno protivljenje studijama u kojima su istraživačke laboratorije žrtveni jarci zbog snažnog interesa javnosti da se ne dovodi u pitanje proces istraživanja\n„Naučna zajednica ne želi da raspravlja o pitanjima koja mogu ometati buduća istraživanja virusa“, smatra on i dodaje:\n„Postoji i aspekt potencijalne upotrebe takvih virusa kao oružja, to ne treba isključiti“, zaključio je Sorensen, dobro poznat norveškoj javnosti. Kada je 2009. godine izbio svinjski grip stekao je pažnju javnosti zbog svog doprinosa u radu na vakcini, a bavio se i istraživanjima HIV-a i ebole.\nlaboratorija, Norveška, virus korona\n22:20 Deset drevnih gradova i šest prestonica Rusije /foto, video/\n22:15 Milo otvara front: Trči počasni krug — do konačnog poraza /video/\n22:14 Zaharova kritičarima hapšenja Navaljnog: Bavite se svojim problemima!\n22:12 Novi potres u Hrvatskoj: Epicentar kod Siska, podrhtavanja osetila i okolna mesta\n22:07 Stanković govorio o Kataiju, a čuo je i da Milan hoće Hrvata


RANG NAZIV Broj studenata Odnos studenti/osoblje Stranci Odnos žene/muškarci\n1 University of Oxford 19.718 11,0 35% 46:54\n2 California Institute of Technology 2.181 6,7 27% 31:69\n3 Stanford University 15.685 7,7 22% 42:58\n4 University of Cambridge 18.605 11.3 35% 45:55\n5 Massachusetts Institute of Technology 11.192 8,8 34% 37: 63\nPosle ovih, slede Harvard (SAD), Princeton (SAD), Imperial College London (VB), ETH Zurich – Swiss Federal Institute of Technology (Šv.), University of California, Berkeley (SAD) ...\nAko već ne možemo lično i personalno, pođimo virtuelno u posetu najbolje rangiranim:\n1. Prvi je University of Oxford – to je najstariji univerzitet u engleskom govornom području i drugi najstariji preživeli na svetu. Iako je datum osnivanja danas nepoznat, ima podataka da se bavio podučavanjem i pre 1096. godine.\nNalazi se u okolini centra srednjevekovnog grada Oxforda, a sačinjavaju ga 44 koledža i privatnih škola i preko 100 biblioteka, čineći time najveći akademski bibliotekarski sistem u kraljevstvu. Takođe poseduju i najstariji univerzitetski muzej, kao i najveći univerzitetski pres-centar na svetu. Budući da je čitav grad univerzitetski, ne poseduje glavni kampus, već su zgrade i ustanove raštrkane po čitavom gradu.\nUkupno ima oko 22.000 studenata, od kojih je polovina nediplomiranih dok su preko 40% stranci iz preko 140 zemalja.\nViktorijanski pesnik M. Arnold ga je nazvao „gradom uspavanih tornjeva“, ali Oxford ima najmlađu populaciju od svih gradova u Engleskoj i Velsu: skoro četvrtina stanovnika su studenti.\nUniverzitet ima preko 250.000 živih studenata, među kojima ima preko 120 nosioca medalja sa Olimpijada, 32 Nobelovca, 7 pesničkih laureata, i preko 30 savremenih svetskih lidera (Bill Clinton, Indira Ghandi, Aung San Suu Kyi, Benazir Bhutto, i 27 britanskih premijera: Tacher, Blair, Cameron, Theresa May itd.).\nUniverzitet je dao 11 Nobelovaca iz hemije, 5 iz fizike i 16 iz medicine. Među poznate oksfordske mislioce i naučnike spadaju Tim Berners-Lee, Stephen Hawking i Richard Dawkins. Univerzitet su pohađali i slavni glumci Hugh Grant i Rosamund Pike, kao i pisci Oscar Wilde, Graham Green, Vikram Seth i Phillip Pullman.\nPrvi stranac na Oxfordu bio je neki Emo of Friesland, i on se „upisao“ 1190, da bi danas univerzitet imao „internacionalni karakter“ sa vezama u skoro svakoj zemlji sveta, tako da je 40% njegovih đaka došlo „sa strane“.\nKao moderan univerzitet, okrenut istraživanju, Oxfordova glavna snaga je u nauci, tako da je na mestu broj 1 u svetu medicine a uvek je među 10 u svetu po životnim naukama (biologiji, medicini, genetici, biohemiji, farmakologiji, fiziologiji, zoologiiji, anatomiji, bioetici, itd.), fizičkim naukama (astronomiji, fizici, hemiji, itd.), sociološkim naukama, i umetnosti i humanitarnim naukama (jezicima, književnosti, filosofiji, religiji, itd.).\nPrema podacima od pre dve godine, univerzitet je inkasirao 1,429 milijardi funti; glavni izvor su naknade za naučna istraživanja (£522,9 mil.) i školarine (£258,3 mil.). Koledži su ukupno doneli £415 miliona. Koledži imaju ogromne i skupe zadužbine – preko £3,8 milijardi, dok je univerzitet “skromniji” – samo £835 miliona. Za nas je svetsko čudo da univerzitet uopšte ima ideju i mogućnost da investira svoje pare, tako da je čudo da je Oxford vlasnik deonica i u nekim naftnim kompanijama u svetu.\nOve godine univerzitet je na 1. mestu u svetu, dok je prema reputaciji na 5. mestu. Rangiranje zavisi od izvora, ali prema „Times Good Univerity Guide“ – odakle i uzimam ove podatke – prvi je već 11 godina za redom.\n2. Drugi je California Institute of Technology, ili svima poznatiji jednostavno kao Caltech. Ovaj privatni Tehnološki institut je u svetu poznat kao naučna i inženjerska istraživačka i obrazovna institucija, gde nadareni đaci i studenti traže odgovore na složena pitanja, otkrivaju nova saznanja, vodeće inovacije i menjaju našu budućnost.\nCaltechov kampus od 50 hektara smešten je u Pasadeni, u Kaliforniji, 20 km od ovog predgrađa Los Anđelesa.\nCilj Kalifornijskog instituta je da proširuje ljudska znanja za dobrobit društva preko istraživanja spojenih sa obrazovanjem. Istražuju najizazovnije, fundamentalne probleme u nauci i tehnologiji u izuzetno kolegijalnoj i interdisciplinarnoj atmosferi, u kojoj nadareni studenti postaju kreativni članovi društva.\nOsnovan kao Throop Univerity 1891. u Pasadeni, promenio je ime u sadašnje 1920. godine. Od njega je nastala slavna Nasina Laboratorija za mlazni pogon (JPL), kojom Caltech nastavlja da rukovodi, a koja je nastala pre II sv. rata.\nCaltech je podeljen na šest odseka snažno povezanih sa naukom i inžinjeringom, tako da je 2011. zaradio $335 miliona samo od sponzorisanih istraživanja. Budžet za 2014, uključujući kampus zajedno sa JPL, bio je oko $2 milijarde: kampus $580 miliona a JPL $1,5 milijardi. Najviše para su doneli ugovori i donacije – 56.5%, zadužbine – 16,8%, pokloni – 7,6%, studentske školarine – 5,8%, itd.\nCaltech je stalno među najboljim fakultetima u svetu. Među njegovim đacima ima 34 Nobelovca (L. Pauling je jedini u istoriji koji je dobio dve nepodeljene nagrade), 6 sa Turingovom medaljom, 4 sa titulom Glavnog konstruktora u Vojnoj avijaciji i 71 dobitnik Nacionalne medalje za Nauku ili Tehnologiju. Do sada je 112 njihovih đaka ušlo u različite Akademije Amerike. Uz to, brojni bivši đaci su rade i učestvuju u Nasi ili Howard Hughesovom Medicinskom Institutu. Caltech je u Americi rangiran na 1. mesto po procentu diplomiranih studenata koji su otišli na doktorske studije.\nCaltech je od 2011. rangiran na 1. mesto u svetu u dve kategorije: inženjeringu i tehnologiji, i fizičkim naukama (astronomiji, fizici, hemiji, itd.). Njihovi studenti su na drugom mestu (posle Harvarda) u zauzimanju najviših funkcija u državi u svojim oblastima.\n3. Treći je Stanford University, ili zvanično Leland Stanford Junior University. Poseduju jedan od najvećih kampusa u SAD i uvek su među najprestižnijim fakultetima u svetu.\nOsnovan je 1885. (porodica železničarskog tajkuna, industrijalca i političara Stanaford posvetila ga je rano preminulom sinu) a otvoren 6 godina kasnije kao mešovita i verski tolerantna obrazovna institucija.\nPosle smrti starog Stanforda 1893. univerzitet je počeo financijski da propada, a još dodatno nakon što je veliki deo kampusa izgoreo u snažnom požaru koji je 1906. zahvatio San Francisko. Posle II sv. rata, inženjer sa MIT-a F. Terman je financijski podržao fakultet i njegov način rada s ciljem da podigne lokalnu industriju u onom što će kasnije postati poznato kao Silicijumska dolina. Dolina je pomogla da Stanford postane jedan od najboljih univerziteta u svetu i jedna od institucija u zemlji koja najbrže prikuplja sredstva – bili su prva škola koja je zarađivala preko jedne milijarde godišnje.\nUniverzitet ima 700 velikih univerzitetskih zgrada podeljenih u 3 akademske škole sa nediplomiranim i diplomiranim (onim koji se obrazuju dalje) studentima i još 4 profesionalne škole, pored još 18 nezavisnih laboratorija, centara i instituta. Studenti se takmiče u 36 sportova, i jedna su od samo dve privatne institucije koje se takmiče u Prvoj studentskoj ligi u američkom futbalu. Osvojili su 11 šampionata (drugi najuspešniji u zemlji) i imaju najbolji studentski atletski tim na svetu već 22 godine za redom.\nStanfordovi bivši đaci su osnivači najvećeg broja kompanija na svetu, koje svake godine zarade preko $2,7 triliona (hiljada milijardi), tako da bi, da se odvoje, bili 10. najveća ekonomija na planeti. Tu spadaju Nike, Netflix, Hewlett-Packard, Sun Microsystems, Instagram, Snapchat, PayPal i Yahoo. Danas imaju 30 živih milijardera, 17 astronauta, i 20 Turingovih laureata. Smatraju se za najveći rasadnik kongresmena u SAD. Čak šezdeset Nobelovaca i 7 nosioca Fieldsove medalje na neki način su vezani sa Stanfordom – kao studenti, postdiplomci ili saradnici.\nPrva američka žena koja je bila u kosmosu, Sally Ride, diplomirala je 1973. fiziku na Stanfordu, a samo 10 godina kasnije odletela je u kosmos.\nVrednost univerzitetskih zadužbina, kojima rukovodi fakultetska kompanija za menadžment, prošle godine je procenjena na $22,2 milijarde, 3,6% više nego godinu dana ranije. Usled recesije pre 10 godina, fakultet je izgubio četvrtinu svog bogatstva, ali se za samo par godina oporavio. Stanford je već godinama univerzitet sa najvećim primanjima u SAD. Zaradili su $911 miliona u 2006, $832 miliona u 2007, $785 miliona u 2008, $640 miliona u 2009, $599 miliona u 2010, $709 miliona u 2011, $1,035 milijardi u 2012, postavši prva škola u svetu koja je godišnje zaradila preko milijarde. 2013. i 2014. zaradili su $932 miliona i $928 miliona. Prihodi od stanfordskih zadužbina pokrivaju oko 23% univerzitetskih troškova u 2014. fiskalnoj godini, u poređenju sa Princetonom (55%) i Harvardom (35%).\nInteresantno je da je stanfordski moto nemačka rečenica “Die Luft der Freiheit weht”, što znači “vetrovi slobode duvaju”.\n4. Osnovan 1209, University of Cambridge je državna ustanova u Kembrodžu, u Engleskoj. Njegovih 800 godina istorije čine ga četvrtim najstarijim preživelim univerzitetom na svetu i drugim najstarijim na engleskom govornom području.\nCambridge pohađa preko 18.000 studenata svih kultura i krajeva sveta. Skoro 4.000 njih su stranci i dolaze iz 120 različitih zemalja. Uz to, univerzitet nudi Letnju školu koja nudi studentima iz više od 50 zemalja 150 kurseva.\nUniverzitet je podeljen na 31 autonomni koledž gde studenti slušaju kratke kurseve poznate kao koledž supervizije.\nUnutar univerzitetskih koledža raspoređeno je šest škola i to su: Umetnost i Humanitarne nauke, Biološke nauke, Klinička medicina, Humanitarne i Sociološke nauke, Fizičke nauke i Tehnologija.\nKampus je lociran u centru grada Kembridža, sa brojnim zgradama i mnogo starih koledža smeštenih duž reke Cam.\nUniverzitet je dom preko 100 biblioteka, koje sadrže preko 15 miliona knjiga. Samo Glavna univerzitetska biblioteka sadrži 8 miliona knjiga. Škola ima 8 svojih muzeja umetnosti, nauke i kulture, kao i veliku botaničku baštu.\nUkupno, 92 bivša studenta ove ustanove dobitnici su Nobelovih nagrada iz svih mogućih oblasti.\nVerovatno više od ostalog, univerzitet je poznat po dugoj i ponosnojtradiciji matematičara. Najpoznatiji je ser Isaac Newton, ser Francis Bacon, J. Clerk Maxwell, S. Ramanujan, Stephen Hawking, i dr. Tu su i Rutherford, Bohr, Dirac, Lord Kelvin, Chandra Bose, Sanger, itd. itd. Cambridge ima snažnu reputaciju i na polju politike, jer je 15 britanskih premijera pohađalo ove škole, kao i najmanje 30 predsednika (Indije, Irske, Zambije, Ugande, J. Koreje, Francuske, Jordana, Tajlanda, Poljske, Malte, itd.), najmanje 9 monarha, među kojima je Princ Charles, Princ od Welsa, naš kralj Petar II, i dr.\nUniverzitet ima zadužbine vredne preko £6 milijardi, što je najviše u SAD. Prošle godine su zaradili £1,64 milijarde, od čega je £398 miliona došlo od ugovora i donacija. Bill Gates je 2000. preko svoje porodične donacije poklonio $210 miliona studentima iz inostranstva koji bi hteli da studiraju na Cabbridgeu.\n5. Massachusetts Institute of Technology (MIT) je privatna institucija u gradu Kembridžu u Masačusetsu u SAD. Osnovana je 1861. kao odgovor na narastajuću industrijalizaciju Sjedinjenih Država, prilagodivši novim uslovima model evropskih politegničkih akademija. Novi istraživači su tokom II i Hladnograta radili na računarima, radarima i inercionom navođenju. Posle Svetskog rata, kampus i laboratorije su doživeli snažan razvoj jer su učestvovali u smišljanju oružja za odbranu svoje zemlje pod upravom tadašnjeg direktora i političara Jamesa Killiana. Trenutni kampus, otvoren 1916, raspolaže danas sa 68 hektara zemljišta.\nMIT je tradicionalno poznat u svetu po istraživanjima i edukaciji u oblastima fizičkih nauka i inženjeringa, a od nedavno i biologije, ekonomije, lingvistike i menadžmenta. „Inženjeri“ sponzorišu i 31 sport, od kojih većina učestvuje u nacionalnoj atletskoj konferenciji.\nDo prošle godine, imali su 85 Nobelovca, 52 dobitnika Nacionalne medalje za nauku, 65 Marshallovih školarina, 45 Rhodesovih školarina, 38 MacArthurovih nagrada, 34 astronauta, 19 dobitnika Turingove nagrade, 16 Naučnih šefova u Avijaciji i 6 dobitnika Fields Medalje. MIT mnogo ulaže u kulturu, a njegovi bivši đaci bi, kada bi objedinili sve svoje privatne kompanije (preko 30.000 aktivnih, koje zapošljavaju 4,6 miliona ljudi), predstavljali 11. najuspešniju ekonomiju na svetu, jer godišnje obrću $1,9 triliona.\nNabrajati ko je sve studirao MIT je besmisleno, ali daj da pomenem bar nekog odsavremenika: Kofi Annan, Benjamin Nateniahu, Mario Draghi, Ahmed Chalabi itd. Trećina američkih astronauta je sa ovog univerziteta\n Nedovoljno objašnjen pojam za većinu. To je obrazovna ustanova koja se u SAD tretira kao konstitutivni deo univerziteta i „koledž“ i „univerzitet“ se koriste naizmenično, dok se u Engleskoj „koledž“ odnosi na ono što je kod nas gimnazija i srednja škola, ustanova za pripremu za fakultet\n Ne znam da li mi imamo neki prikladan izraz, ali radi se o tzv. „Permanent Private Hall” (PPH) koje su osnovale različite hrišćanske crkve. Ima ih na Harvardu 6 a najveća je “Regent’s Park Colege” i oni prihvvataju decu svih godišta.\n 11 miliona knjiga u 200 km polica.\nU vezi sa ovim člankom:


Nikolić ponovio: U Srebrenici se desio težak zločin, a ne genocid\n8. juni/lipanj, 2012.\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić ponovio je da je u slučaju Srebrenice riječ o "teškom zločinu" te istakao da je i Skupština Srbije usvojenom rezolucijom osudila "težak zločin" počinjen nad Bošnjacima u Srebrenici.\nOn je rekao za Tanjug da je srpski parlament marta 2010. godine usvojio Rezoluciju o Srebrenici, kojom osuđuje "težak zločin" počinjen nad bošnjačkim stanovništvom u Srebrenici, te da se u tom dokumentu ne pominje genocid.\nNikolića su zbog ranije izjave da je u Srebrenici počinjen "težak zločin", a ne "genocid", kritikovali zvaničnici EU, SAD, nevladine organizacije i pojedini međunarodni predstavnici, kao i glavni haški tužilac Serge Brammertz.\nNikolić je rekao da od prve zvanične posjete Briselu 14. juna očekuje otvoren razgovor sa evropskim zvaničnicima te da će od njih tražiti jasan odgovor na pitanje da li EU insistira na tome da Srbija prihvati nezavisnost Kosova da bi nastavila put ka EU.\nOn je rekao da će izaći sa planom za Kosovo, ako buduća vlada Srbije ne želi da izađe sa planom koji bi konačno opredijelio Srbiju u odnosu na to pitanje te dodao da je spreman da razgovara sa predstavnicima Albanaca sa Kosova osim Hašima Tačija, za koga, kako kaže, "postoji osnovana sumnja da je počinio teške zločine nad srpskim narodom".


Klub Briž - RB Lajpcig, Fudbal - Predlog tip - 24/11 2021\n[ 7 Decembra, 2021 ] ISPRATI POSLEDNJE KOLO LIGE ŠAMPIONA UZ 500 RSD BONUSA ZA ONLINE KLADJENJE Bonus\n[ 7 Decembra, 2021 ] MERIDIAN DAJE NAJVEĆE KVOTE NA PLANETI: SITI 2.00, MILAN 2.25, AJAKS 1.50, ATLETIKO 2.65 Bonus\nSreda, 24/11 - Fudbal, Međunarodni, Liga šampiona\n24/11Klub Briž vs RB Lajpcig1X2tip: 2\nOvaj meč trebalo bi da donese odgovor na pitanje ko će od ove dve ekipe da osvoji treće mesto u grupi i anstavi sezonu u Ligi Evrope. Meč u Belgiji igra se u sredu u 20.45.\nŠampion Belgije može da bude mnogo zadovoljniji učinkom u Ligi šampiona nego u domaćoj Župile ligi. Dobili su paklenu grupu na žrebu, sa Mančester sitijem i Pari Sen Žermenom, ali i odličnim Lajpcigom. U prva četiri kola osvojili su isto toliko bodova, što je sasvim dobar rezultat. Naravno da je malo ko mislio da mogu u osminu finala Lige šampiona u ovakvoj konkurenciji, ali posle remija sa PSŽ-om i trijumfa u Lajpcigu, verovatno je neko i to pomislio. Tada su došla dva duela sa šampionom Engleske i povratak u realnost. Teško je da mogu da računaju na bodove na Parku Prinčeva, pa je ovo za njih meč lopta za ostanak u Evropi i na proleće. Njima je dovoljan i jedan bod da bi obezbedili treću poziciju.\nOsim dva trijumfa u domaćem kupu, Lajpcig još nema pobedu na strani u aktuelnoj sezoni, ni u Bundesligi, ni u Ligi šampiona. To je stvarno čudo, znajući kakvim kvalitetom raspolaže ovaj tim. Izgleda da se američki trener Džesi Marš nije snašao u evropskom fudbalu, ali to čelnici Lajpciga i Red Bula, nikako da priznaju. Prethodnog vikenda \_'\_'Bikovi\_'\_' su još jednom poraženi na strani, ovog puta od Hofenhajma i sve su dalje od vrha tabele u Bundesligi, samim tim i od novog plasmana u Ligu šampiona. Ako žele da igraju u Evropi i na proleće moraju da pobede u Belgiji. Neočekivano su izgubili na svom terenu od Klub Briža, i sada moraju da uzvrate istom merom, jer svaki drugi ishod ostavlja ih na četvrtom mestu, bez obzira na rezultate poslednjeg kola.\nObe ekipe nastupiće oslabljene, ali Lajpcig ima dovoljno aduta i na klupi. Radi se o jednoj od najkompletnijih evropskih ekipa kada su u pitanju mladi igrači. Sada Marš neće moći da računa na Olma, Haidaru, Adamsa, Poulsena i verovatno Soboslaija, ali i pored tih izostanaka verujemo u njihovu pobedu u Brižu. Za dvojku je koeficijent u kladionici CircusCasino 2.18.


CIJELI GRAD JE U DELIRIJUMU Spektakularan doček za Riberyja | Sport.ba\n21. 08. 2019 - 14:51\nCIJELI GRAD JE U DELIRIJUMU Spektakularan doček za Riberyja\nFudbalski klub Fiorentina u srijedu poslijepodne zvanično je objavio da je Franck Ribery stigao u klub kao slobodan igrač.\nBivši francuski reprezentativac je potpisao dvogodišnji ugovor, a italijanski mediji tvrde da će u tom periodu zaraditi četiri miliona eura.\nU klupskom saopštenju se naglašava da će Ribery biti predstavljen kao novi igrač Fiorentina na konferenciji za medije koja je zakazana za 22. august u 17.30 sati. Iako mu je 36 godina, Ribery je nakon što mu je istekao ugovor sa Bayernom odlučio nastaviti karijeru u “violama“.\n???? Ecco #Ribery: il nuovo acquisto della #Fiorentina arrivato a #Firenze accolto dall'entusiasmo dei tifosi pic.twitter.com/cNdzMhlYgD\nSjajni krilni fudbaler profesionalnu karijeru je počeo 2000. godine u Boulogneu, da bi potom igrao za Ales, Brest, Metz, Galatasaray, Olympique Marseille i minhenski Bayern. Za njemački klub je za 12 sezona odigrao 425 takmičarskih utakmica i postigao 124 gola.\nSa Bayernom je osvojio čak devet titula šampiona Njemačke, a vrijedi spomenuti da je po jednom stigao do pehara u Ligi šampiona, Superkupu Evrope i FIFA svjetskom klupskom prvenstvu. U dresu reprezentacije Francuske, s kojom je bio vicešampion svijeta 2006. godine, odigrao je 81 susret uz 16 pogodaka.


Ljajić :''Interes je da razvijemo sve vidove saradnje sa Turskom'' - Radio Televizija Novi Pazar\nLjajić :”Interes je da razvijemo sve vidove saradnje sa Turskom”\nOctober 8, 2019 October 8, 2019 Senada Kalic 205 Views\n“Naš interes je da razvijemo sve vidove saradnje – ekonomsku, privrednu, trgovinsku. To će stvoriti povoljnu klimu i za razvoj bilateralnih političkih odnosa, što je bitno za Srbiju, jer Turska izrasta u regionalnu ekonomsku silu, ali i na globalnom planu igra značajnu ulogu”, rekao je potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija RasimLjajić za TV Pink.\n← DRUGI DAN POSETE Vučić i Erdogan domaćini na Trilateralnom samitu, danas svečano obeležavanje početka radova na izgradnji autoputa Beograd – Sarajevo\nEkskluzivno: Sastali se Ljajić i Erdogan u Beogradu (VIDEO) →


Zehofer: Putin je častan čovek - Sputnjik Srbija\n08:01 21 Septembar 2020\n12:44 04.03.2016 (osveženo 13:28 04.03.2016) Preuzmite kraći link\nOn je rekao da je tokom sastanka, između ostalog, bilo reči i o migrantskoj krizi, a Putin nije želeo da komentariše politiku nemačke kancelarke Angele Merkel u njenom odsustvu.\n„Ja se ne mešam u vašu diskusiju o politici Nemačke prema migrantima“, rekao je tada Putin, a Zehofer je taj potez ruskog predsednika nazvao veoma časnim.\nPrema rečima bavarskog premijera, on je u Moskvu početkom februara doputovao kako bi obnovio prisnije ekonomske odnose sa Rusijom, a reči je bilo i o sankcijama, koje su pogubne za bavarske privrednike.\nZehofer je dodao da se celokupna nemačka industrija, kao i njeni građani, zalažu za ukidanje sankcija Rusiji.\n„Oni tapšu čak i kada jednostavno govorim da je nemoguće bilo šta promeniti ukoliko ne razgovaramo jedni sa drugima“, rekao je Zehofer.\nčast, migrantska kriza, intervju, Horst Zehofer, Vladimir Putin, Bavarska, Nemačka


Play Misty for Me (1971) | Preporuke Filmova\nActors: Clint Eastwood, Donna Mills, Jessica Walter\nAleksandar mi je preporučio ovaj film, koji je opravdao očekivanja. Inače, ovo je prvi film koji je režirao Klint Istvud, koji glumi glavnu ulogu u filmu, ali za razliku od kaobojskih uloga, po kojima je prepoznatljiv, ovde glumi disk džokeja, profesija koja je bila jako popularna u Americi sedamdesetih godina. Dave ima svoju radio emisiju, koja traje nekoliko sati, gde pušta svoj izbor pesama, sa “smoth jazz” i “soft rock” prizvukom. Žena koja se stalno javlja i uvek naručuje jednu istu pesmu, je njegov najverniji slušaoc. Dave, jedne noći, posle emisije, ima šansu i da je upozna. Tada se stvari znatno menjaju u njegovom životu.\nNiskobudžetni triler “Jeza u noći” je jedno sasvom solidno filmsko ostvarenje. Steve McQueen je odbio ulogu u ovom filmu, a kao razlog je naveo to što je ženski lik u psihološkom smislu jači od muškog. Film je delimično radjen po istinitom dogadjaju.\nTriler Movie Reviews\nClint Eastwood Movie Reviews


Strateški okvir Republike Srbije : Inkluzija\nSocijalno uključivanje u RS > Strateški okvir Republike Srbije\nStrateški okvir u Srbiji čini veliki broj dokumenata. Postoji ukupno 88 važećih nacionalnih strateških dokumenata, od kojih se 15 do određene mere bavi socijalnim uključivanjem. Strateški okvir na lokalnom nivou je naročito kompleksan – u bazu podataka Stalne konferencije gradova i opština je od 2004. godine uneto oko 920 lokalnih strategija i planova, od kojih je oko 100 na snazi u 2019. godini.\nPolitike socijalnog uključivanja definisane su širim konceptom sektora Ljudskih resursa i društvenog razvoja, koji obuhvata nekoliko nacionalnih strategija u oblasti smanjenja siromaštva, socijalnog uključivanja, socijalne zaštite, obrazovanja, zapošljavanja, zdravlja i socijalnog stanovanja, kao i strategije čiji je cilj poboljšanje položaja socijalno isključenih grupa, poput žena, osoba sa invaliditetom, Roma i Romkinja, mladih, migranata i drugih.\nSrbija je izradila dva nacionalna dokumenta koji se neposredno bave izazovima socijalnog uključivanja i smanjenja siromaštva – Program ekonomskih reformi (ERP) za period 2017–2019. godine i Program reformi politike zapošljavanja i socijalne politike (ESRP).\nERP je veoma važan instrument u procesu evropskih integracija jer definiše mere za restrukturiranje srpske privrede, kao i jedan broj strukturnih reformi, od kojih nekoliko doprinosi povećanju socijalnog uključivanja. U ERP je integrisano načelo Procene uticaja na društvo, koje pomaže da se utvrde efekti strukturnih reformi na položaj i kvalitet života socijalno isključenih grupa.\nESRP je zamišljen kao strateški proces koji će pratiti proces evropskih integracija, kao glavni mehanizam za dijalog o prioritetima u oblastima socijalne politike i zapošljavanja i strukturiran je po modelu strategije Evropa 2020, koju države članice već primenjuju. ESRP je fokusiran na ograničeni broj ključnih prioriteta u oblasti zapošljavanja i socijalne politike. Poput EU smernica za zapošljavanje, ESRP predstavlja rešenja u trima oblastima: tržište rada i politike zapošljavanja, ljudski kapital i politike razvoja veština i politike socijalnog uključivanja i socijalne zaštite. Pored toga, dokument sadrži horizontalne aspekte kao što su izgradnja kapaciteta, upravljanje i institucionalne reforme, kao i upotreba EU fondova za sprovođenje planiranih reformi.


30. septembar, 02:48\n13.07.2019. / 07:32\nKo voli Marvel filmove ovo je za njega bombona. Kakvi su CGI efekti bili odavno nisam video bolje, sve je na mestu u ovom filmu. Odlican prica, odlicna glumacka postava, odlican kraj.\n09.07.2019. / 18:19\nPa sta sada mozes snimati, a da narod to gleda....\nBilo koji film nakon Endgame bi izdominirao jer su ljudi i dalje pod utiskom\n09.07.2019. / 13:57\nMa...vise i Marvel i super junaci i ...... Snimajte filmove ljudi, dajte nam filmove!!!!!!! Prave!!!!!!\n10.07.2019. / 00:23\n@Nosmoking Ne kapiram zašto se ljudi osećaju ovoliko pogođenim što neko ne voli Marvelove filmove. Sto ljudi sto ćudi - a o ukusima se ne raspravlja. Samo spuštate sebe u očima drugih.


Indonezija: Univerzitet ne prima LGBT studente - LGBTI.ba\nUniverzitet iz Indonezije traži od budućih studenata da se prije upisa izjasne kako nisu pripadnici LGBT populacije.\nOva stranica je prošle sedmice uklonjena, ali ne zbog pritiska javnosti. Dekan Tafdil Husni kaže kako oni i dalje ne primaju LGBT studente.\n“Stranicu smo uklonili jer je nepotpuna”, kazao je on u intervjuu. “Nakon što je doradimo vratićemo je kao vodič za nove studente. Ako ljudi ne potpišu ovaj upitnik onda ne mogu biti primljeni na Univerzitet.”\nOn je također dodao kako bi LGBT studenti, ako bi nekako i prošli kroz proces prijema, mogli da izvrše loš utjecaj na ostale učenike.\nindonezija lgbti studenti/ce obrazovanje studiranje


Vučić o Tigru a.d. i Aha Muri Prvi maj | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Vučić o Tigru a.d. i Aha Muri Prvi maj\nJedno od novinarskih pitanja upućenih predseniku Republike Srbije, Aleksandru Vučiću, nakon obilaska radova u pirotskim školama, bilo je i pitanje vezano za stanje u Tigru a.d., ali i u vezi prodaje Aha Mure Prvi maj. U vezi oba problema predsednik Vučić je razgovarao sa gradonačelnikom Vasićem, koji ga je detaljnije upoznao sa problemima.\n-Najvažnije je da nam poverioci ne naprave problem, da ne idu u naplatu svojih potraživanja, rekao je predsednik Vučić novinarima i objasnio da treba vremena da bismo napravili mogućnost i šansu da Tigar ozdravi, da se prođe kroz unapred pripremljen plan reorganizacije..\nOn je objasnio da je reč o jednoj vrsti predstečajnog postupka “u kojem se ima poslednja šansa da se izvuče preduzeće”. Ovo jeste poslednja šansa, mi se borimo da pomognemo koliko možemo, istakao je predsednik.\nOn kaže da će završetak auto-puta za Pirot značiti boljitak i dolazak još investitora.\nGovoreći o preduzeću AHA Mura, Prvi maj Pirot, predsednik Vučić je rekao da je tu reč o prodaji imovine, što je, kaže, nešto sasvim drugo od prodaje kapitala.\n– Videćemo sa gradonačelnikom šta je najbolje rešenje. Razgovaraćemo o tome i da vidimo šta je ideja stečajnog upravnika. Ne verujem da je imao zlu nameru. I preko prodaje imovine ponekada možete da dobijete više, nego što možete da očekujete. Ako postoji bilo kakva šansa za prodaju kapitala, to je uvek bolje nego prodaja imovine, rekao je Vučić.\nGradonačelnik Pirota, Vladan Vasić je rekao da za to preduzeće postoji kupac, a to je Slobodna zona Pirot, te da ima i pet, šest preduzeća koji hoće da zakupe halu i odmah zaposle radnike.