Uvoz podataka u Access bazu podataka - Access\nUvoz podataka u Access bazu podataka\nPodaci mogu da se akumuliraju u različim formatima, datotekama i na različitim lokacijama, što zapravo otežava njihovo korišćenje. Ako imate podatke u unakrsnoj tabeli, SharePoint listi ili nekom drugom formatu, možete da ih uvezete u Access bazu podataka sa svega nekoliko koraka, čineći ih time mnogo pristupačnijim.\nUvoz u Access aplikaciju\nNa stranici Dodavanje tabela (prvoj stvari koju vidite pri kreiranju nove prilagođene aplikacije) možete da uvezete podatke iz Excel radnih svezaka, ODBC izvora podataka, tekstualnih/CSV datoteka, SharePoint listi i drugih Access baza podataka.\nAko ste već pokrenuli aplikaciju, otvorite je u programu Access (u pregledaču kliknite na Postavke > Prilagodi u programu Access), a zatim kliknite na Početak > Tabela.\nKad ste na stranici Dodavanje tabela, blizu dna stranice kliknite na tip izvora podataka koji želite da uvezete i sledite uputstva u čarobnjaku Preuzmi spoljne podatke.\nNapomene : Uvoz podataka u aplikaciju uvek kreira novu tabelu sa podrazumevanim prikazima liste i liste sa podacima.\nSavet : Kreirati pronalaženja u novim i postojećim tabelama zajedno da biste počeli da povezujete podatke. Sve dok podrazumevani prikazi tabele nisu izmenjeni u odnosu na original, Access će dodavati odgovarajuće kontrole „povezanih podataka“ da bi vam pomogao da počnete da koristite podatke.\nUvoz u bazu podataka na stonom računaru\nAccess baze podataka na stonom računaru mogu da uvezu nešto više tipova datoteka od aplikacija. Ako imate tip datoteke koji ne možete da uvezete direktno u aplikaciju, možda ćete moći najpre da ga uvezete u bazu podataka na stonom računaru, a zatim da tabelu/tabele uvezete u aplikaciju.\nBaze podataka na stonom računaru vam takođe omogućavaju da dodate spoljne podatke u postojeću tabelu, što je funkcija koja je nedostupna u aplikacijama.\nDa biste uneli podatke u bazu podataka na stonom računaru:\nNa kartici Spoljni podaci, u grupi Uvoz i veza kliknite na tip datoteke koji želite da uvezete. Sledite uputstva u čarobnjaku Preuzmi spoljne podatke.\nOperacije sa spoljnim podacima dostupne u aplikacijama i bazama podataka na stonom računaru\nOva tabela vam daje kratko uputstvo o tome koje vrste datoteka možete da uvezete u Access aplikacije ili baze podatka na stonom računaru ili povežete sa njima.\nAccess aplikacije mogu da uvezu…\nAccess aplikacije mogu da se povežu sa…


Konkurs: ULUPUDS - Nagrada Pavle Vasić 2016 | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Konkurs: ULUPUDS – Nagrada Pavle Vasić 2016\nU obzir dolaze radovi objavljeni tokom 2016. godine.\nKonkurs je otvoren od 16. januara do 14. februara. 2017. godine.\nPrijavu koja treba da sadrži kratku biografiju autora, preporuku ili recenziju rada (nije obavezno) kao i četiri primerka knjige, kataloga ili rada treba dostaviti u ULUPUDS, Terazije 26, drugi sprat, Beograd, do 14. februara 2017. godine.\nOdluka Žirija za dodelu Nagrade saopštava se prilikom svečanog uručenja Nagrade 12. marta. 2017. godine u Svečanoj sali Rektorata Univerziteta umetnosti, Kosančićev venac 29/1.


Odnosi u porodici – Krizne komunikacije\nTag: Odnosi u porodici\nDijamanti su vredni, a odnosi s ljudima su neprocenjivi! Svi smo čuli za "zlatno pravilo": Postupajte sa drugima onako kako želite da oni postupaju sa vama. U pojedinim situacijama, "zlatno pravilo" je zaista sjajno, ali, u većini situacija, postupajući po njemu dolazimo do nesporazuma, konflikta, a često i trajnije konfrontacije. Objašnjenje je jednostavno: ljudi su … Pročitajte više Dijamantski dodir →\nOznačeno Dragan Savić, komunikacija, lični razvoj, Moć efikasne komunikacije, Odnosi u porodiciPostavite komentar


Članovi zagovaračke platforme Empirika izražavaju duboku zabrinutost zbog posledica novih antikovid mera koje je uvela Vlada Kosova u vezi sa uslovima za ulazak na Kosovo, a koji su stupili na snagu 22. januara 2022. godine. Na osnovu administrativnog uputstva, koje je potpisao premijer Aljbin Kurti, zahteva se treća doza vakcine protiv COVID-19 ili negativan PCR test za one sa dve (2) doze vakcine. Brzo uvođenje ovih novih mera, bez ikakvog vremenskog roka za pripremu građana, ozbiljno utiče na slobodu kretanja u ovom području. Ovo je još jedan deo zabrinjavajućeg obrasca ponašanja kosovske vlade, kada se odluke poput ovih donose bez upozorenja ili konsultacija, dajući građanima malo ili nimalo vremena da planiraju svoje aktivnosti u skladu sa tim odlukama.\nNVO Aktiv donosi novi podkast u okviru projekta „Građanska grupa za brzo delovanje“ (RRCG), u vezi sa nadgledanjem implementacije mera centralnih i lokalnih institucija u borbi protiv pandemije COVID-19 i njenih posledica u sredinama sa nevećinskim zajednicama širom Kosova.\nNVO Aktiv najavljuje dva nova projekta. U pitanju su Resursni centar i Monitoring medija.\nNa Kosovu je postala floskula započinjati svaku analizu ili tekst sa ,,prošlo je dve decenije od završetka ratnih dejstavaˮ, za kojom po ustaljenom običaju slede argumentovane žalopojke o lošem stanju u svim oblastima i dimenzijama života na ovom postkonfliktno užarenom prostoru. Uprkos tome, nemoguće je izbeći zamku ponavljanja, te povodom popisa stanovništva zajadikovati kako na Kosovu već četrdeset godina nije održan niti jedan koji je bio regularan, adekvatno sproveden, nebojkotovan i u potpunosti uspešan. Zaista, poslednji valjano sproveden popis održan je daleke 1981. godine, pre ratnih vrtloga i tranzicionih lutanja, koji će, po svemu sudeći, u mnogome preodrediti karakter nastupajućeg popisa na Kosovu.\nIstraživanje NVO Aktiv “Analiza trendova 2021: stavovi srpske zajednice na Kosovu” predstavljeno je 16. decembra u Beogradu. Tokom predstavljanja ove Analize ukazano je na rezultate koji pokazuju da većina Srba smatra da je bezbednosna situacija loša, da se beleži odlazak mladih sa Kosova, povećano je nepoverenje u institucije Kosova dok je i dalje prisutna etnička distanca.\n26. januar. 2022. | 9:15\n24. januar. 2022. | 4:19\n18. januar. 2022. | 8:51\n17. decembar. 2021. | 9:02\nMedia Center, Belgrade\nNVO Aktiv ima zadovoljstvo da pozove javnost na konferenciju “Analiza trendova 2021: stavovi srpske zajednice na Kosovu” na kojoj će biti predstavljeno istoimeno istraživanje. Događaj će se održati u četvrtak, 16.12.2021. godine u Media centru u Beogradu od 10:00 časova.\nPrevod na srpski, albanski i engleski jezik biće obezbeđen.\nNapomena: Ovaj događaj biće sproveden u skladu sa merama Vlade Srbije u borbi protiv kovida-19.\nHotel Swiss Diamond, Prishtinë/Priština\nNVO Aktiv ima zadovoljstvo da Vas pozove na konferenciju “Analiza trendova 2021: stavovi srpske zajednice na Kosovu” na kojoj će biti predstavljeno istoimeno istraživanje. Događaj će se održati u utorak, 14.12.2021. godine u Prištini (Swiss Diamond hotel, konferencijska sala Marec) sa početkom od 11:00 časova.\nNapomena: Ovaj događaj biće sproveden u skladu sa merama Vlade Kosova u borbi protiv kovida-19.\nMolimo Vas da, zbog ograničenog broja mesta, Vaše prisustvo potvrdite slanjem mejla na info@ngoaktiv.org.\nNVO AKTIV ima zadovoljstvo da pozove javnost na prezentaciju onlajn aplikacije Aber, za Android i iOS mobilne telefone, koja će se održati u četvrtak, 9. decembra 2021. godine, u 11 časova, u hotelu Ulpijana, Gračanica.\nUnapređivanje prava nevećinskih zajednica putem digitalnih i zagovaračkih aktivnosti\nManifesta 14 Priština 2022\nTV emisija Sporazoom 2021\nThe Stardust - Memory Project\nZASTUPANJE KLJUČNIH INTERESA NEVEĆINSKIH ZAJEDNICA\nAktic i ACDC\n1. oktobar. 2020. | 6:46\nForum Future conference, 18th March\n19. mart. 2019. | 12:39\nRadionica Aktiva i D4D-a: Aktivno učešće žena u izbornom procesu\n26. decembar. 2018. | 3:43\nAKTIV ima za cilj da omogući svrsishodno učešće zajednice kosovskih Srba u pospešivanju mirnodopske i prosperitetne budućnosti u regionu.\n28. jul. 2015. | 3:09\n12. februar. 2018. | 3:20\nOvaj sajt je izrađen uz podršku


Ovo su lične karte naših najpopularnijih pevačica! KRIJU IH od svih, i policija zbunjena! - alo.rs\nAUTOR: Srbijadanas/I. M. DATUM I VREME: 31.07.2019. 16:50\nNiste videli, evo prilike.\nUkoliko bi se sve srpske televizije najavile besplatan koncert narodne muzike na kojim će pevati Nadežda Polić, Lepava Mušović, Zuhra Ramizaj, Funta Luga i Fahreta Jahić na koncert ne bi došla i njihova rodbina, jer ne bi znali da pevaju njihovi najrođeniji.\nPogađate, u pitanju su iste pevačice, ali sa dva različita imena. Jedno koje im je kum dodelio, a drugo su dale same sebi.\nSrpska estrade prepuna je takvih slučajeva.\nPravo ime Ane Bekute glasi Gordana-Nadežda Polić.\nSVI SU GLEDALI SAMO NJU! Tina Ivanović uslikana nasred plaže! Preznojićete se kada vidite kako izgleda u PETOJ DECENIJI! (FOTO)\nSvojevremeno Ana je objasnila da je nekadašnja Gordana-Nadežda promenila ime zato što su u ta vremena na srpskoj estradi bile četiri Nade - Topčagić, Mamula, Knežević i Obrić, pa je bilo tesno.\nZanimljivo je da je Nadežda bežala od toga da se zove Nada, a Senadi Topčagić se učinilo da je to ime baš za nju.\nIzorinka Milošević, Foto: screenshot Youtube\nSigurno niste znali da je pravo ime poznate pevačice "Đerdana", Izvorinke Milošević, izuzetno nestandardno i neobično - Funtinjora Funta Lunga.\nMogli biste pomisliti da njeno ime iz ličnih dokumenata ima veze sa kung fuom i da je dalja rođaka Brus Lija, ali istina je potpuno drugačija.\nZvornik "je mali grad i sve se zna", ali ni tamo još nije razjašnjeno da li se pevačica Seka Aleksić, kćerka njihove nekadašnje sugrađanke Ibrime, spremačice u lokalnom fudbalskom klubu "Drina", zove Svetlana Aleksić, Svetlana Ramić ili Zuhra Ramizaj.\nDok je u školskom timu u Brčkom trenirala rukomet, trener je malu Fahretu Jahić prozvao Brena. Kasnije kada je počela da se probija na estradu, dopao joj se predlog Milovana Ilića Minimaksa da ne bude samo Brena, već i Lepa. Ostatak je legenda.\nKada bi policija hapsila zbog lažnog predstavljanja pola srpske estrade ne bi izašlo iz zatovra.\nRaskinuli Ana i David?! Koraćeva u suzama otkriva istinu, ova rijaliti učesnica joj prva pružila podršku! (VIDEO)\nCeca pozirala u PREUSKOJ haljini, a svima je privukao pažnju donji deo fotke! (FOTO)\nPolugoli Jokić đuskao uz hit Dragane Mirković! Ovakvog Nikolu još uvek niste videli! (VIDEO)


Faktor | Budućim investitorima predočena 126 nalazišta četiri kritična minerala u BiH\n20.09.2019. / 12:57\nNadamo se da će potencijalni investitori prepoznati nalazišta i interesantna mjesta za ulaganja, kaže Lajić\nU organizaciji Univerziteta u Zenici, koji je partner u međunarodnom projektu Evropskog instituta za tehnologije pod nazivom "Invest RM - Multifaktorski model za ulaganje u sektor sirovina, studija slučaja Bosna i Hercegovina", izvršena je prezentacija dosadašnjih rezultata pomenutog projekta.\n- Cilj projekta je da se sačini online apliakcija koja bi obuhvaća sve podatke koji bi omogućili investitorima da donesu odluku hoće li oni dublje ući u neko područje i dalje se angažirati- kaže Sibila Borojević – Šoštarić, profesorica na Rudarsko-geološkom-naftnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.\n- Nadamo se da će potencijalni investitori prepoznati nalazišta i interesantna mjesta za ulaganja te na taj način doprinijeti i razvoju BiH - kaže Lajić.\nminerali u BiHinvesticije


NEZAVISNI POLICIJSKI SINDIKAT: Pripadnici MUP-a spasli mladića koji je hteo da se ubije skokom u reku Rasinu | Crna Hronika | Kurir\nDRŽAVNU STARLETU MASAKRIRAO MAKRO! MONSTRUOZNO: Muž je pretukao, čupao 56\t378\nŠOK OTKRIĆE! NESTALI NEBOJŠA IZ SOMBORA UBIJEN JER JE SKRIVAO ČABU DERA?! 4\t178\nMAJKA I ĆERKE BLIZNAKINJE PRONAĐENE MRTVE U BEČU! Policija upala u stan 22\t357\nVESNIN ŽIVOT JE BIO TEŽAK I MUČAN, A KRAJ TRAGIČAN: Godinama sa ćerkama 7\t263\nOVO JE ŠLJUKIN SIN KOJI JE UHAPŠEN: Činilo se da nije krenuo pogrešnim 25\t148\nKURIR NA MESTU STRAVIČNOG TROSTRUKOG UBISTVA U NOVOM SADU, ZET NAPRAVIO 6 29\t702\nMIRJANA I GORAN IMAJU DVOJE MALE DECE, NEKOLIKO PUTA SE RASTAJALI JER JU 16\t271\nSTRAVIČNA SMRT KOD KRALJEVA: Rolna lima TEŠKA DEVET TONA SMRSKALA auto 11\t59\nPOGLEDAJTE HAPŠENJE ZBOG ŠVERCA ORUŽJA: Švedski državljanin (23) poreklom 1\t82\nNOVI SAD POD BLOKADOM, POLICIJA NJEGA TRAŽI ZA TROSTRUKO UBISTVO: Srbiju 8 3\t80\nJEZIVO NASILJE U BEOGRADSKOM NASELJU KALUĐERICA: Baba davila dečaka! Pretila 9\t106\nU TOKU POTRAGA ZA GORANOM JANKOVIĆEM! ZET OSUMNJIČEN ZA MASAKR U NOVOM 2\t83\nUŽAS! DEČACI GLEDALI KAKO IM OTAC MACOLOM UBIJA MAJKU, BAKU I DEKU! Jezivi 31\t333\nUHAPŠEN ŠLJUKIN SIN, POKRAO STARICU (79) IZ KALUĐERICE: Iz kuće joj odneo 6\t58\nNA FEJSBUKU SU JANKOVIĆI IZGLEDALI KAO SASVIM SREĆNA PORODICA: Na slikama 15\t139\nSLUČAJ MILANA KALINIĆA: Krković potvrdio da su pesnice sevnule zbog VIP 2\t35\nPOLICIJA OTKRILA LABORATORIJU ZA UZGOJ MARIHUANE: U stanu u Novom Sadu 2\nIlustracija, Foto: Kurir/T.S.\nNEZAVISNI POLICIJSKI SINDIKAT: Pripadnici MUP-a spasli mladića koji je hteo da se ubije skokom u reku Rasinu\n07.04.2019. 22:24h 07.04.2019. 22:24h\nBEOGRAD - Nezavisni policijski sindikat Srbije (NPSS) čestitao je pripadnicima policije širom Srbije na uspešno rešenim situacijama u kojima su posle pregovora spasili ljudske živote, navodeći da se poslednji takav slučaj dogodio u Brusu kada su njihove kolege odgovorili I.S. (18) od namere da se ubije skokom u reku, pošto se popeo na most iznad brane na Rasini.\nSindikat je naveo da su nakon razgovora sa njim, policajci mladića sproveli do Doma zdravlja u Brusu, gde mu je ukazana pomoć.\n"Nezavisni policijski sindikat Srbije podseća da su u poslednje vreme policijski službenici uspeli da pregovorima spasu mnoge živote, i kada su pregovarali sa licima koje su imala nameru da dignu ruku na sebe, kao i sa onima koji su napadali druge. Time su potvrdili visok stepen obučenosti i pribranosti u takvim situacijama, kao i spremnost da stupe u akciju ne štedeći sebe", navedeno je u saopštenju.\nNPSS je čestiao kolegama i članovima našeg sindikata na velikoj požrtvovanosti i profesionalnosti.\nNEZAPAMĆENA TRAGEDIJA KOD PLANDIŠTA: Devojčica (2) se utopila u septičkoj jami! Roditelji bili kod lekara, čuvala je baba\nPRONAĐENO TELO DARKA VUJOŠEVIĆA U SKADARSKOM JEZERU: Udavio se u pokušaju da spasi porodicu iz ledene vode! Biće posthumno odlikovan za hrabrost!\nDAVILA SE U RECI, NIKO NIJE MOGAO DA JOJ POMOGNE: Onda se pojavio heroj koji je sa visine od 20 metara skočio u vodu bez razmišljanja (VIDEO)\nPORODIČNA TRAGEDIJA U RUŠNJU: Pokušao da zadavi ženu, pa izvršio samoubistvo!\nNezavisni policijski sindikat SrbijeBrusRasinamladićDom zdravljadavljenjereka\nDRŽAVNU STARLETU MASAKRIRAO MAKRO! MONSTRUOZNO: Muž je pretukao, čupao joj kosu i nokte, davio je i šutirao 56\t378\nŠOK OTKRIĆE! NESTALI NEBOJŠA IZ SOMBORA UBIJEN JER JE SKRIVAO ČABU DERA?! Mladić likvidiran da ne bi otkrio gde je BRUTALNI PLAĆENI UBICA! 4\t178\nMAJKA I ĆERKE BLIZNAKINJE PRONAĐENE MRTVE U BEČU! Policija upala u stan i našla 3 tela! DEVOJČICE UMRLE OD GLADI?! (VIDEO) 22\t357\ntragedija srpske porodice\nVESNIN ŽIVOT JE BIO TEŽAK I MUČAN, A KRAJ TRAGIČAN: Godinama sa ćerkama bliznakinjama trpela nasilje od muža, psihički je obolela, a njihova užasna smrt potresla je Beč 7\t263\nOVO JE ŠLJUKIN SIN KOJI JE UHAPŠEN: Činilo se da nije krenuo pogrešnim putem, bio je vrhunski sportista i predstavljao Srbiju na Olimpijskim igrama, a opljačkao babu u Kaluđerici 25\t148\nDILEME VIŠE NEMA! JOKIĆ: Igraću za Srbiju u Kini! 47\t4k


OD NAJVEĆEG PROTIVNIKA DO NAJVEĆEG ZAŠTITNIKA SOMBORACA – FRANC REDL – Ravnoplov\nOD NAJVEĆEG PROTIVNIKA DO NAJVEĆEG ZAŠTITNIKA SOMBORACA – FRANC REDL\nNemačka bečka građanska porodica Redl plemstvo je dobila početkom druge polovine XVIII veka. Njen neposredan predak bio je Fridrih Redl, artiljerijski oficir u vreme turske opsade Beča 1683. godine. Njegov sin Ferdinand Redl, nekadašnji službenik komorske administracije u Erdelju, preminuo je 1758. g. u Somboru, u 96. godini. Ferdinand je bio otac Franca Jozefa Redla od Rotenhauzena, komorskog administratora Bačke.\nPotpis i pečat (signet) komorskog administratora Franca Jozefa de Redla\nPrema navodima plemićkog pisma iz 1765. godine, Franc Jozef Redl ušao je u državnu službu još kao mladić (1717), a pre nego što je postavljen za bačkog komorskog administratora bio je na položaju službenika pri erdeljskoj komori soli (1720), zatim je angažovan na izgradnji fortifikacija u edreljskoj oblasti Fogaraš (1723), posle čega je bio upravnik glavne kancelarije kneževskih dobara (1726), administrator erdeljske komore soli (1729), komorski blagajnik u Krajovi (1731), komorski inspektor za nemačke delove Vlaške (1735) i administrativni savetnik u Beogradu, u vreme Austrijsko-turskog rata 1737-1739. godine. U Subotici je 1743. g. iseljavao pobunjene srpske graničare, a zatim je, kao komorski administrator, još nekoliko godina nadzirao rad Magistrata povlašćenog kraljevsko-komorskog trgovišta Subotice (Redl je govorio „ilirski“, odnosno jezik Srba i Bunjevaca, pa je 29. jula 1743. godine, okupljenom stanovništvu i predstavnicima Subotice, na njihovom narodnom jeziku [lingua coram populo] protumačio kraljevsku privilegiju dodeljenu ovom gradu početkom maja iste godine). Od 1746. g. Redl se nalazio na čelu Segedinske komorske prefekture, koja je objedinjavala teritorije Bačke, Čongradske, Čanadske i Aradske županije, koje nisu bile pod vojnom upravom. Godine 1749. postavljen je za distriktualnog komorskog administratora Bačke i Srema, čije sedište je posle elibertacije grada bilo u Somboru, te se na tom položaju nalazio sve do smrti, krajem 1763. godine. Od 1753. g. Redl je imao titulu administratora svih krunskih dobara Bačke i Potiske oblasti, a od 1756. g. bio je i član Mađarskog sudskog saveta. Franc Jozef Redl preminuo je krajem novembra 1763. g. u Đeru, na putu od Raba prema Požunu (Bratislavi), u kome je, tokom zadnje tri godine života, takođe imao status dvorskog komornika (još 27. oktobra 1763. g. Redl je bio zapisan kao kum na krštenju sina svog saradnika u komorskoj administraciji Karla Kereškenjija u Somboru).\nPosle 41 godine državne službe, Redl je zatražio plemićki status za sebe i svoju porodicu, a 17. maja 1759. g. car Sv. Rimskog Carstva Franc I (suprug carice Marije Terezije) dodelio mu je u Beču plemićko pismo sa grbovnicom i plemićkim dodatkom „od Rotenhauzena“. Zbog prethodnih zasluga njihovog oca i na osnovu već dodeljenog austrijskog plemstva, carica i mađarska kraljica Marija Terezija je u Beču, 15. aprila 1765. godine, proglasila i mađarsko plemstvo naslednika pokojnog Franca Jozefa Redla od Rotenhausena (Francisci Josephi condam Redl de Rothenhausen), koje se odnosilo na njegove sinove Franca i Ferdinanda, kao i na kćer Jozefinu. U plemićkom pismu navodi se da je Redl bio u državnoj službi od 1717. godine, da je odano službovao po Ugarskoj, Srbiji i Vlaškoj, čime je stekao zasluge za krunu, te da mu je zbog toga uslišena molba iz 1758. g. da dobije austrijsku plemićku titulu, koja se sada, post mortem, dodeljuje njegovim sinovima i kćeri kao ugarskim plemićima.\nPlemićki grb Franca Jozefa Redla od Rotenhauzena iz 1759. god.\nUvodni pasus sa plemićkim grbom prepisa plemićke povelje carice Marije Terezije naslednicima Franca Redla, iz kraljevske knjige za 1765. god.\nPlemićki grb: Prvi plemićki grb porodice Redl, iz 1759. godine, imao je štit razdeljen po vertikali. U štitu se nalazio orao raširenih krila, sa krunom, koji je desnom polovinom bio crn na zlatnoj podlozi, a levom crven na srebrnoj podlozi. Iz zlatne krune na kacigi iznad štita uzdizala su se dva roga obilja (zlatno-crn na desnoj i srebrno-crven na levoj strani). Oko štita se nalazio zlatno-crn plašt sa desne i srebrno-crven sa leve strane. U plemićkom grbu ugarskog plemstva, dodeljenom Redlovim sinovima 1765. godine, u prvom i četvrtom plavom polju kvadriranog štita nalazio se odsečen zlatan orao, a drugo i treće srebrno polje presecala je crvena greda. Iznad štita nalazile su se dve kacige sa zlatnom krunom, od kojih se iz leve uzdizao zlatan orao, a iz desne stojeći srebrn lav sa sabljom u desnoj podignutoj šapi. Plašt sa leve strane štita bio je zlatno-plav, a sa desne srebrno-crven. Kasnije, kada su potomci Franca Jozefa Redla dobili 1808. g. baronske titule, promenjen je i porodični grb, koji je bio raskošniji od ranijeg. U sredini štita umetnut je manji štit sa osnovnim motivima ranijeg grba (zlatan orao na plavom polju i crvena greda na belom polju), a veći štit bio je kvadriran. Prvo polje bilo je podeljeno na dva dela, od kojih se u gornjem delu, na plavom polju, nalazio odsečen stojeći dvorepi zlatan lav, a u donjem belom polju crveni cvet ruže. U drugom i trećem plavom polju nalazila se ruka koja iz roga izobilja prosipa zlatnike i srebrnjake, a u četvrtom crvenom polju stojeći zlatan lav sa podignutim mačem u desnoj šapi. Iznad štita nalazila se velika zlatna kraljevska kruna, sa tri kacige, iz čijih su se manjih zlatnih kruna uzdizali srebrn stojeći lav sa podignutim mačem (iz leve kacige), zlatan orao raširenih krila (iz središnje) i srebrno-crveni, odnosno zlatno-plavi bivolji rogovi sa po tri zlatna klasa pšenice na vrhu svakog roga, te sa cvetom crvene ruže između dva roga (iz desne kacige). Plašt sa leve strane štita bio je srebrno-crven, a sa desne zlatno-plav (središnja kaciga imala je zaseban manji plašt, koji je bio zlatno-plav sa desne i srebrno-crven sa leve strane). Dva stojeća bela pastuva predstavljala su simetrične držače štita.\nFranc Jozef Redl i njegova delatnost između 1746. i 1763. g. višestruko su vezani za Sombor i Somborce, kao što je i delatnost njegovih potomaka duže od jednog veka bila vezana za posede u neposrednoj okolini Sombora. Odnosi Redla i Somboraca u znatnoj meri se razlikuju u periodu pre elibertacije grada i nakon nje. Kao segedinski komorski prefekt i komorski administrator, Redl je, u toku borbe za elibertaciju Sombora (1746-1749), stvarao velike neprilike započetom poduhvatu Somboraca da za svoje doskorašnje vojničko naselje izbore status slobodnog i kraljevskog grada. Kada je Sombor, nakon razvojačenja, 1. novembra 1745. g. potpuno uključen u sastav Bačke županije i predat na upravu Ugarskoj dvorskoj komori, Franc Redl je postao neposredan i težak pregovarač sa dotadašnjim graničarima, koji su tokom 1746. g. konkretizovali svoje zahteve carici u pogledu elibertacije grada. Dvorska komora i Bačka županija bili su najveći protivnici elibertacije Sombora i koristili su sve mogućnosti kojima su raspolagali da na carskom dvoru onemoguće nameru Somboraca. Redl je 1746. g. savesno i tačno načinio opis i procenu svih somborskih vojničkih pustara (na osnovu te procene određen je kasnije iznos za otkup elibertacionog statusa), ali je imao poteškoća sa popisom razvojačenih stanovnika grada, koji je, tokom 1746/47. godine, tri puta ponavljan kako bi se došlo do koliko-toliko tačnih podataka o broju i imovini Somboraca. Vešto je pokušao da razjedini doskorašnje srpske i bunjevačke graničare po verskoj osnovi, kao i da okolne pustare odvoji od grada, ali uprkos svim naporima nije uspeo da Sombor preuzme kao komorski posed i da njegove stanovnike pretvori u komorske podanike. Nakon što je, uprkos svim preduzetim koracima Bačke županije i Ugarske dvorske komore protiv namere Somboraca, carica Marija Terezija, posle tri godine diplomatske borbe i uplaćenog iznosa od 150.000 rajnskih forinti u carsku blagajnu, 17. februara 1749. g. potpisala Privilegijalno pismo ili Elibertacionu povelju kojom je Sombor proglašen za slobodan i kraljevski grad, započeo je potpuno drugačiji odnos između administratora Redla i grada Sombora.\nSedište komorske administratcije u Somboru (Grašalkovićeva palata), koju je, pedesetih godina 18. veka, podigao Franc Redl (crtež iz 1772. god.)\nRedl je, krajem aprila 1749. godine, učestvovao u svečanom proglašenju Sombora za slobodan i kraljevski grad, a u avgustu iste godine svečano je postavio kamen-temeljac za podizanje Gradske kuće (zdanja Magistrata), podignute na osnovi i mestu nekadašnjeg kaštela somborskog kapetana Jovana Brankovića. U oktobru iste godine Redl je, u prisustvu i uz saglasnost predstavnika grada i Bačke županije, odredio granice somborskog atara i postavio međaše. Sasvim sigurno Francu Redlu može da se pripiše uticaj na odluku da Sombor postane sedište Komorske administracije za Bačku, i da, krajem jula 1750. godine, ovde započne zidanje barokne jednospratnice – prvog državnog zdanja u Somboru (tzv. Grašalkovićeva palata), koje se nalazilo preko puta zdanja Magistrata, i u kojoj je, nakon izgradnje, smeštena Bačka komorska administracija, što je, besumnje, imalo veliku ulogu na dalju urbanizaciju grada. U to vreme Redl se i preselio u Sombor.\nProširena Grašalkovićeva-palata, oko 1906. god.\nNaredne 1751. godine, trudom komorskog administratora, gospodina Redla, kako je zapisano u hronici somborskog franjevačkog samostana, podignuta je, u produžetku budućeg zdanja komorske administracije, ljupka kapelica Sv. Ivana Nepomuka, sagrađena u rokoko stilu, koja i danas postoji. Na svečanosti održanoj 24. juna 1752. g. postavljen je prvi kamen u temelj nove rimokatoličke crkve Presvetog Trojstva, a u zapisu, koji je uzidan u temelje crkve, navodi se da je kamen postavljen za vreme predsedavanja u Visokoj komori preuzvišenog gospodina Antuna Grašalkovića i komorskog administratora ovde u Somboru živećeg časnog gospodina Franje Redla. Iste godine rođen je u Somboru Ferdinand, mlađi sin Franca Josipa Redla i njegove supruge Ane Marije Kristiane.\nCrtež kapele Sv. Ivana Nepomuka, zadužbine Franca Redla (iz 1772. god.)\nKapela Sv. Ivana Nepomuka krajem 19. veka\nAdministrator Redl je predstavljao snažnu podršku Somborcima tokom dugogodišnjeg spora sa poveriocem, grofom Adamom Baćanjijem, koji je otkupio njihov dug za iznos pozajmljen kako bi bila plaćena elibertacija, posle čega je uzeo u zalog sve gradske pustare, kao i svu imovinu i prihode grada, pa je pretvorio Sombor u svoje privremeno vlastelinsko dobro. Parnica je trajala punih 12 godina, a odlučujući momenat bila je smrt Franca Redla, komorskog administratora i poznatog zaštitnika Sombora u Beču, što je zaplašilo Somborce toliko da su 1764. godine, iz sopstvenih izvora i pomoću novih pozjamica, podmirili sva svoja dugovanja grofu Baćanjiju.\nSinovima Franca Jozefa Redla – Francu, kraljevskom savetniku i izvestiocu Dvorske kancelarije za Erdelj, i Ferdinandu, carskom kapetanu – nakon što su isplatili 18.000 forinti Pečujskom kaptolu i ispunili zahteve zemljoposednika Strilića, car Josip II je, darovnicom od 9. decembra 1780. godine, izdatom u Beču, u trajno vlasništvo dodelio pustaru Rastina, severno od Sombora, što je 1792. g. poveljom potvrdio i car Franc II. Franc Redl je 1781. g. kupio i pustaru Kelebiju, u susedstvu Subotice. Između 1791. i 1794. godine, za godišnji iznos od 22.000 forinti, on je zakupljivao od Bačke komore prihode sela Krnjaje, Stari i Novi Sivac, kao i Crvenke. Godine 1797. za iznos od 110.359 forinti Franc Redl, tada već direktor izgradnje budućeg Francovog kanala, koji je spojio Dunav i Tisu, zakupio je od Komore i prihode komorskog sela Stanišića, severno od Sombora, u susedstvu svog porodičnog poseda Rastine. Franc Redl je preminuo u Somboru, 7. septembra 1801. godine, u 51. godini, a sahranjen je u kripti crkve Presvetog Trojstva. Godinu posle njegove smrti, darovnicom cara Franca, izdatom 2. oktobra 1802. godine, selo Stanišić postoje stalan posed udovice Franca Redla Julije, rođ. pl. Geramb, i njenih maloletnih sinova Emerika i Julija Redla.\nMapa i posed sela i seoskog atara Stanišića, u vlasništvu porodice Redl, početkom 19. veka\nRedlovoj udovici Juliji i njenim sinovima car Franc je 11. marta 1808. g. dodelio baronsku titulu, sa novim porodičnim grbom, a tri godine kasnije, 8. marta 1811. godine, i posed porodice Redl, selo Stanišić, uzdignut je u rang trgovišta, odnosno varošice. Tokom 1815/16. g. porodica Redl podigla je u Stanišiću današnju rimokatoličku crkvu Imena Marijinog, nad kojom su imali pravo patronata (u crkvenoj kripti sahranjeno je 13 članova porodice Redl). Poveljom cara Franca, od 7. maja 1822. godine, Emerik i Julije Redl dobili su pravo da, uz svoj pređašnji plemićki dodatak „od Rotenhauzena“, koriste i nov plemićki dodatak „od Rastine“.\nBaronski grb porodice Redl iz 1808. god.\nPovelja cara Franca I kojom je selo Stanišić, posed baronske porodice Redl, uzdignuto 1811. g. u status poljoprivrednog trgovišta (varošice)\nCrkva Imena Marijinog u Stanišiću, zadužbina i grobna crkva porodice Redl, sagrađena 1815/16. god. (današnji izgled)\nPrema popisu posednika zemlje u Bačko-bodroškoj županiji iz 1826. godine, porodica Redl je posedovala 20.869 jutara, pa je, prema veličini poseda, pripadala nekolicini najimućnijih bačkih plemićkih porodica. Posle Mađarske revolucije 1848/49. godine, u vreme Vojvodstva srpskog, ukinuti su feudalni odnosi, pa su stanovnici Redlovog dobra Stanišić oslobođeni kmetske potčinjenosti prema ovoj vlastelinskoj porodici, te više nisu podlegali obavezama urbarijalnih davanja i vlastelinskom pravosuđu, a usledila je i podela vlastelinske zemlje (sesionalna zemlja je pripala seljacima, kojima su, po jednom domaćinstvu, podeljeni posedi veličine od najmanje dva, do najviše osam, a u posebnim slučajevima i do 12 jutara). Ipak, država je solidno obeštetila i dotadašnje posednike (između 600 i 700 forinti po jednoj sesiji), a u njihovom posedu ostao je i deo nesesionalnog zemljišta, tako da je i porodica Redl, u drugoj polovini 19. veka, posedovala znatne površine od blizu 5.000 jutara zemljišta različitog kvaliteta (od ritova i livada do oranica), koju su obrađivali ili davali u zakup.\nKaštel porodice Redl u Rastini, početkom 20. veka\nBaron Emerik Redl (1793-1851) bio je savetnik Ugarskog kraljevskog namesništva i gospodar Stanišića, Šare i Kelebije, a između 1841. i 1848. g. nalazio se na dužnosti kraljevskog komesara u slobodnom i kraljevskom gradu Somboru (imenovan je na osnovu više od sto žalbi i tužbi, koji su protiv somborskog Magistrata podneli građani, a uspeo je da reši neka od najspornijih pitanja, kao što je premeravanje gradskog zemljišta). Njegov sin, baron Adalbert Bela Redl (1837-1905), kao zadužbinu je podigao školsku zgradu u Stanišiću. Emerikov brat, baron Julije Redl (1796-1870), bio je gospodar Rastine, a imao je sinove Emerika (1825-1856) i Ludviga, husarskog kapetana (1830-1916). Porodica Redl sagradila je 1818. g. u Rastini svoj kaštel, sa parkom, a imanje u Rastini, kao i deo stanišićkog imanja, pripadali su im do završetka Prvog svetskog rata. Osim Rastine i Stanišića, porodica Redl je imala i posede Karnabrun i Štrajtdorf u Donjoj Austriji.\nFranc RedlPorodica Redl de RotenhauzenRastinaSomborStanišić\n19/10/2018 at 08:48 Reply\nNe, ne postoji, kao što ne postoje ni ulice još desetina značajnih i zaslužnih Somboraca kroz njegovu istoriju… Ali imamo ulicu JNA, ulicu Georgi Dimitrova (nemamo Titovu, a imamo ulicu genseka KP Bugarske!) i sijaset danas potpuno nepoznatih ličnosti iz vremena II svetskog rata…\n08/04/2019 at 07:57 Reply\nHvala najlepše na poslatom podatku i izvorniku, uneo sam taj podatak u tekst priloga.


MOSTAR Zaustavljen s više od 1000 pizeva heroina pa dobio 3,7 godina zatvora | Hercegovina.Info\nŽupanijsko tužiteljstvo Hercegovačko - neretvanske županije (HNŽ) je zaključilo Nagodbu o priznanju krivnje sa optuženikom Đenanom G. (1977.), iz Mostara, koju je Općinski sud u Mostaru prihvatio i dana 19.11.2020. godine izrekao presudu, kojom je oglasio krivim optuženog Đenana G., za kaznena djela 'Neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga', 'Posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga' i 'Nedozvoljeno držanje oružja ili eksplozivnih tvari' KZ FBiH, pa je optuženom izrekao jedinstvenu kaznu zatvora u trajanju od tri godine i sedam mjeseci.\nNaime, optuženom Đenanu G. se po optužnici Tužiteljstva HNŽ stavljalo na teret da je dana 13.6.2020. godine, u Mostaru, od nepoznate osobe nabavio određenu količinu materije opojne droge heroin, a koja droga je od strane policije zaplijenjena prilikom kontrole taksi vozila, u količini od 1.079 komada 'pizeva', kao i jedna plastična bočica sa sadržajem opojnom drogom.\nDana 14.6.2020. godine, izvršenim pretresom stana u Ulici Muje Pašića broj 39, u Mostaru, koji koristi osumnjičeni, pronađena je jedna automatska puška 'Crvena zastava', jedan metalni okvir od navedene automatske puške sa 27 komada streljiva, kao i dva komada metalnih okvira od automatske puške sa 57 komada streljiva, te jedan vojni nož od automatske puške, a koje oružje je imenovani neovlašteno posjedovao.\nOd Đenana G. sud je oduzeo pronađenu opojnu drogu, oružje i streljivo, te imovinsku korist pribavljenu kaznenim djelom u iznosu od 850 KM u raznim valutama. Optuženom je u izrečenu kaznu zatvora uračunato vrijeme provedeno u pritvoru počev od dana 13.6.2020. godine, pa sve do upućivanja na izdržavanje kazne zatvora, navedeno je u priopćenju iz Ureda za informiranje Tužiteljstva HNŽ.\ndroga oružje pretres tužiteljstvo


RADOVAN KARADŽIĆ OSUĐEN NA DOŽIVOTNI ZATVOR! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tRADOVAN KARADŽIĆ OSUĐEN NA DOŽIVOTNI ZATVOR!\n„Žalbeno veće je saglasno sa Tužilaštvom da je kazna od neadekvatna s obzirom na težinu Karadžićevih krivičnih dela, kao i da je kazna pretresnog veća nerazumna i nepravična“, rekao je u oblazloženju odluke predsednik Žalbenog veća sudija Van Josen iz Danske.\nPrema stavu žalbenog veća odbrana Radovana Karadžića nije uspela da dokaže da nije kriv za masakr u Sarajevu, na Markalama, kai ni za „terorisanje stanovnika Sarajeva dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem tokom višegodišnje opsade glavnog grada BiH“, rekao je predsednik Žalbenog veća Van Josen.\n„Žalbeno veće nije našlo greške u rezonovanju prvostepenih sudija u vezi s progonom Bošnjaka s područja Srebrenice“, naveo je sudija Van Josen.\n„Karadžićevi navodi da je on proglašen odgovornim za to, samo zato što je predsednik su neuverljivi“, preneo je sudija Van Josen.\nPrema stavu Žalbenog veća, odbrana nije uspela da dokaže ni da je veće donelo pogrešne zaključke u presudi u kojoj je osuđen za zločine u 20 bosanskih mesta“, rekao je predsednik Žalbenog veća.\n#ICYMI: The journey to next Wednesday’s Appeal Judgement in the Radovan #Karadžić case began in 1995 when the #ICTY issued its initial indictment against him. View the timeline that highlights the major milestones of the case: https://t.co/agnm9CFZqs #irmct pic.twitter.com/I05jxHaRsm\n— UNIRMCT (@unirmct) March 16, 2019\nSPREMITE SE ZA ODUZIMANJE SVEGA! Komunalna policija će asistirati centrima za socijalni rad prilikom oduzimanja dece i izvršiteljima tokom plenidbe imovine!


Rezerviši kartu preko aplikacije i uštedi!\nSve rezervacije dobijaju popust!\nPrva mobilna aplikacija\nNajjednostavniji i najbrži način kupovine avio karata.\nFly Fly App je mobilna aplikacija koja pruža mogućnost pretrage i\nrezervacije avio karata za ceo svet. Potražite je na Google Play.\nPratite svoje letove\nFly Fly App vam nudi mogućnost da upravljate\n(menjate/otkazujete) svojom rezervacijom.\nBrzo i lako dođite do Vaših avio karata.\nUz par klikova do super cena.\nBrzo, jednostavno, sigurno\nSvim korisnicima aplikacije je 00-24h dostupan\ncall centar na broju +381 11 218 56 16.\nFly Fly App je mobilna aplikacija koja pruža mogućnost pretrage i rezervacije avio karata za ceo svet. Potražite je na Google Play i na App store.\nPrva aplikacija u Srbiji\nFly Fly App je rezervacioni servis kompanije Fly Fly Travel i predstavlja najmoderniji sistem pretrage i rezervacije avio karata.\nSvim korisnicima aplikacije je 00-24h dostupan call centar na broju +381 11 218 56 16.\nFly Fly App od sada i za iOS Prva mobilna aplikacija za pretraživanje i rezervaciju avio karata u Srbiji, koja je do sada bila dostupna za elektronske uređaje sa Android operativnim sistemom, od sada je dostupna i u verziji za iOS operativni sistem. Nova verzija ove aplikacije može se od sada besplatno preuzeti sa App Store-a i potom koristiti na telefonima, tabletima i laptopovima sa Apple operativnim iOS sistemom.\nFly Fly App predstavlja jednostavan način kupovine avio karata, uz pomoć koje možete brzo pronaći i rezervisati svoj let. Ona nudi mogućnost da upravljate (menjate/otkazujete) svojom rezervacijom i to kroz rezervacioni sistem kompanije Fly Fly Travel. Preuzimanje aplikacije je brzo i jednostavno. Kada preuzmete aplikaciju, potrebno je da se najpre prijavite/registrujete, nakon čega ste samo korak od željene rezervacije. Dodatne informacije se mogu naći na sajtu www.flyflyapp.com.\nRegistracijom na ovoj aplikaciji olakšaćete sebi svaki segment kupovine avio karte, počevši od pretraživanja, preko rezervacije, pa sve do preuzimanja.\nTo će vam naknadno omogućiti i ubrzavanje procesa koji ste već jednom u potpunosti prošli, tako da do svoje avio karte možete doći bez ikakve muke.\nOstanite u toku sa svim dešavanjima povezanim sa kompanijom Fly Fly Travel i u međuvremenu saznajte neke interesantne informacije. Prijavite se na naš besplatni newsletter, koji u sebi sadrži sve aktuelne promo cene, vesti i zanimljivosti iz sveta turizma i civilne avijacije.\nza Android Mobilna aplikacija\nVeoma dobro Aplikacija radi besprekorno, cene su odlične i u svega par koraka se pravi rezervacija.\nGoogle play Komentari\nSuper Radi super:)\nVeoma dobro. Aplikacija radi besprekorno, cene su odlične i u svega par koraka se pravi rezervacija.\nAplikacije je pregledna, jasno su vidljive informacije o rezervacijama, rezervacija se pravi za par sekundi, sve u svemu super super super aplikacija.


Džon Lok - Razmišljanja o obrazovanju Istaknut\nDizajn korica knjige Razmišljanja o obrazovanju\nDžon Lok je započeo delo Razmišljanja o obrazovanju sa naglašavanjem stava da “svi ljudi koje smo sreli, jesu takvi kakvi jesu, dobri ili zli, zbog svog obrazovanja“. Ovaj stav se odnosi na njegovo filozofsko stanovište da čovek na svet dolazi bez urođenih ideja, a da je znanje određeno samo iskustvom koje je izvedeno iz čulnog opažanja. Na samom početku života čovek brine samo o telesnom zadovoljstvu i bolu, a vremenom razvija sposobnost rasuđivanja.\nDžon Lok smatra da bi učenje trebalo da bude prijatno. Jedini razlog zbog kojeg deca ne vole knjige onoliko koliko vole igračke, je što su prisiljeni da uče, a nisu primorani da se igraju. Zato se učenje ne sme nametati silom, ono treba biti ugodno i nenametljivo i odvija se kroz igru.\nU obrazovnom procesu ne treba uzimati u obzir samo opšti temperament detinjstva, već i pojedinačni temperament deteta. Svaki um, smatra Džon Lok je različit, a ono što je ispravno za jedno dete nije u redu za drugo.\nDžon Lok naglašava značaj navike i primera u obrazovanju, dok umanjuje važnost uloge pravila, jer ih deca obično ne znaju, ili ne mogu da ih se sete. Navika i primer prevazilaze slabosti detinjstva korišćenjem instinkta umesto sećanja i razmišljanja. Zbog važnosti primera, Džon Lok naglašava da je od ključnog značaja da dete provodi većinu svog vremena sa svojim mentorom ili roditeljima.\nVećina roditelja, smatra Džon Lok igra izopačenu ulogu u životima svoje dece. Kada su deca mala i trebaju im racionalna uputstva roditelji su popustljivi, a kada su odrasla i mogu da koriste sopstveni razum, roditelji iznenada počinju da nameću svoju volju. Džon Lok kaže da je ovaj obrazac nelogičan i da roditelji treba da preokrenu njihovo ponašanje.\nPoseban značaj Džon Lok pridaje moralnom obrazovanju i formiranju dobrih moralnih navika. Zato što je religija temelj moralnosti, u detetov duh treba utisnuti ideju Boga, stvoritelja svih stvari. Intelektualno obrazovanje treba da bude koncipirano tako da omogući osposobljavanje dece za budući život i rad, i zato ona treba da uče predmete koji će im biti potrebni za život. Džon Lok naglašava i da svako dete treba da nauči neku manuelnu veštinu, jer one pomažu da se opusti i osveži svoj um nakon što je istrošen od učenja.\nPročitano 2166 puta\tPoslednji put izmenjeno Petak, 23 Oktobar 2020 10:39\nRazmišljanja o obrazovanju\nViše iz ove kategorije « Ralf Darendorf - Homo sociologicus\tTalkot Parsons - Uloge polova u porodici »\nVi ste ovde: Home Društvo Džon Lok - Razmišljanja o obrazovanju


Na čelu tzv. ministarstva odbrane u Prištini je čovek osuđen zbog ubistva vojnika na Košarama, Vulin poručio: Albanci žele zemlju bez Srba | Telegraf - Najnovije vesti\n10. april 2019 | 10:43 » 10:57\nNa čelu tzv. ministarstva odbrane u Prištini je čovek osuđen zbog ubistva vojnika na Košarama, Vulin poručio: Albanci žele zemlju bez Srba\nNjihov cilj da isprovociraju da Srbija uradi nešto zbog čega bi mogli da "idu da plaču po svetu", i da objašnjavaju kako moraju da budu pomognuti, kao 1999. godine - izjavio je ministar odbrane\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin gostujući izjavio je danas posle raspisivanja izbora za srpske opštine na Kosovu i Metohiji rekao je da prvo treba sačekati šta će reći tamošnji Srbi s KIM danas u razgovoru s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n- Hajde da sačekamo da vidimo šta će reći na prvom mestu Srbi sa Kosova i Metohije. Aleksandar Vučić nikada nije naređivao Srbima sa Kosova i Metohije, nego je razgovarao s njima i upoznavao ih sa situacijom, tako će biti i ovog puta - rekao je Vulin za TV Pink.\nOn je rekao da neosuđeni teroristi vode Kosovo, i dodao da je njihov cilj da isprovociraju da Srbija uradi nešto zbog čega bi mogli da "idu da plaču po svetu", i da objašnjavaju da moraju da budu pomognuti, kao 1999. godine.\nNjihov cilj da isprovociraju da Srbija uradi nešto zbog čega bi mogli da "idu da plaču po svetu", i da objašnjavaju kako moraju da budu pomognuti, kao 1999. godine-Foto: Tanjug/Zoran Žestić\n- Ne pravi se vojska ako nećete da ratujete - rekao je Vulin i dodao da se na čelu takozvanog ministarstva odbrane u Prištini nalazi čovek koji je pravosnažno osuđen u Nišu za učesće u terorističkoj grupi koja je ubila pet vojnika na Košarama 1999.\nTači nastavlja sa destabilizacijom situacije na KiM: Drecun o "skrivenim namerama" Prištine i raspisivanju izbora\nUšli smo u Bondstil i postavili dva pitanja komandantu: Ovo su njegovi odgovori (VIDEO) (FOTO)\nSAD zovu Beograd i Prištinu za pregovarački sto: Postići što je moguće bolji sporazum\nTagovi: Aleksandar Vulin, Bitka na Košarama, Košare, Kosovo i Metohija, Ministarstvo odbrane, Vojska Srbije\nRile 10.04.2019 15:34\nOvo sto se desilo 1999 trebalo je posle smrti Tita .To je bila zelja Enver Hod ze da napadne Jugu i zauzme kosovo deo Makedonije i C Gor i napravi veliku albaniju Rama Haradinaj Taci su sledbenici Enver Hodze\nslađa 10.04.2019 12:03\nPrištinske vlasti su uradile sve da do mira koji bi bio moguć i trajan, zapravo, ne dođe. Srbi na KiM da ostanu jedinstveni. Ono što oni budu predložili, jer oni su na braniku otadžbine, biće prihvaćeno. Srbija neće ostaviti svoj narod na milost i nemilost uzurpatorima. Borićemo se pametno. Slika u svetu više nije kao 1999. Međnarodni odnosi su drugačiji i mi imamo važne prijatelje koji štite multipolarnost i koji uvažavaju miroljubivu politiku Srbije, uprkos strahovitim izazovima kojima je bila izložena do sada. Predsednik Vučić će doneti ispravne odluke, koje će istinski vratiti loptu u dvorište onih koji se ponašaju isto kako su do nazovi države i došli. Agresivno i krajnje neodgovorno prema čitavom regionu.Nije ovde samo pitanje štete koju neko želi srpskom narodu i državi, štetočine ne donose investicije, niti garantuju razvoj. Jedino što umeju i znaju je zveckanje oružjem i pokušaji otimanja imovine. Sve treba vratiti u UN. Ko nije poštovao evropsku regulativu, moraće da poštuje svetsku. Inače će u suprotnom, briselska administracija kamuflirati kao i do sada svoje neuspehe u pregovorima, a svetska organizacija ne može sebi da dozvoli novi rat na tlu Evrope.Uozbiljite se. Postoje mehanizmi koji su iznad regionalnih ili u okviru jedne Unije. Kojoj još uvek i ne pripadamo. Osim toga, postoje međunarodne arbitraže i sudovi koji će vrlo lako da se pozabave imovinskim pitanjima, kao i kršenjem CEFTA sporazuma.\nPredrag Z. 10.04.2019 10:55\nDok god budu Kosovom rukovodili teroristi zločinci i ubice nikad neće biti postignut dogovor


Najlepši cvetni parkovi sveta - Novosti - Turistički svet\nNajlepši cvetni parkovi sveta\nParkovi koji izgledaju kao pravo umetničko delo, omiljena su mesta kako ljubitelja cveća, tako i onih željnih odmora u prirodi. Obilazeći neke od najlepših parkova sveta, posetioci će uživati u prelepim baštama i diviti se rajskim bojama cveća.\nZa sve koji vole Fudži (Fuji) cveće, „Ashikaga park” je idealno mesto za razgledanje ovih prelepih puzavica. Park se nalazi u Tokiju i važi za jedan od najlepših parkova na svetu. Prilikom posete, ljudi ostaju zapanjeni neverovatnim prizorom. Grane čuvenog Fudži drveta, koje je staro oko sto godina, postavljene su tako da formiraju kišobran od velikog broja plavih latica. Cvetovi ovog drveta, omiljeni su u Japanu i mogu se videti u ljubičastoj, beloj i roze boji. U samom parku nalaze se i magični tuneli od cveća, duž kojih pupoljci graciozno padaju u različitim nijansama pastelnih boja. To je prizor koji nikoga neće ostaviti ravnodušnim. Park je obično u punom cvatu početkom maja, ali je u poslednjih nekoliko godina, postao veoma popularan i u zimskoj sezoni. Svake godine i svake večeri od početka decembra pa do početka februara, posetioci mogu da lutaju kroz svaki kutak parka, koji je ukrašen stotinama hiljada obojenih led lampica, koje pokriva cveće, žbunje pa i sama šetališta. Ova „čudesna zemlja” svake godine dobija sve veći broj posetilaca, upravo zbog toga što podseća na svet iz mašte.\nPored Ashikaga parka, u Japanu se nalazi i park „Hitachi Seaside” , koji je isto poznat po gajenju različitih vrsta cveća tokom cele godine. Može se opisati kao paleta za slikanje, na kojoj se boje neprekidno menjaju iz sezone u sezonu . U parku koji se prostire na 470 hektara, svi gosti mogu da uživaju u eksploziji boja od 170 sorti lala, milion narcisa, ruža, kao i žbunja koje svojom teksturom neverovatno podseća na pamuk. Najveća atrakcija parka je neobična vrsta cveća „Baby Blue Eyes”, koja cveta jednom godišnje (u aprilu) , privlači veliki broj turista i oduzima dah fotografa iz celog sveta. U malom zabavnom parku „Pleasure Garden” , koji se nalazi unutar cvetnog parka, gosti mogu da se provozaju na panoramskom točku i da uživaju u slatkim mirisima ruža i ostalog cveća.


NIJE NEMAČKA NEGO BRITANSKA EVROPA: U senci migrantske krize, London reformiše EU prema svojom modelu\nIZRAEL TUČE PO GAZI SVOM SNAGOM: Srušena i Nacionalna banka, avijacija 46\t972\nMERKAVA BORBENA KOČIJA IZRAELSKE VOJSKE: Udarna pesnica izraelskog oklopa 15\t194\nUŽARENO NEBO NAD AŠKELONOM: ŽESTOKI raketni duel izraelske Gvozdene kupole 1\t37\nSve više članica uz Dejvida Kamerona\nNIJE NEMAČKA NEGO BRITANSKA EVROPA: U senci migrantske krize, London reformiše EU prema svom modelu\nmladen djordjevic\t 17.02.2016. 22:53h 06:44h\nMnoge zemlje EU sada shvataju činjenicu da britanski predlozi reformi mogu dovesti do mnogo većih promena nego što je iko mislio da su moguće. Izgleda da će doći do dogovora koji će, u mnogim oblastima, verovatno usmeriti EU prema projektu u britanskom stilu\nKada je britanski premijer Dejvid Kameron odlučio da ponovo pregovara o uslovima britanskog članstva u EU, suočio se sa strateškom dilemom. Treba li da zahteva poseban tretman za London, ili treba da pokuša da reformiše celu Evropsku uniju? Umesto da traži dalje izuzetke za Veliku Britaniju, on je tražio od EU da se savije prema volji Londona, i everovatno je koliko je u poslednjih nekoliko meseci u tome i uspeo.\nKako se EU priprema za samit 18/19. februara, tri seta pitanja stoje na putu dogovora: rasprava oko kvoti za migrante, pitanje odnosa između članova evrozone i ostalih, i pitanje "jače unije". U srcu svake od ovih debata je Kameronovo prvobitno pitanje: da li je bolje da Evropa ponudi Londonu poseban tretman ili da London pokuša da promeni EU kao celinu? Iako je britanski premijer napravio jasan izbor, još uvek ima kolebanja u drugim zemljama članicama.\nNeki, zabrinuti zbog britanskih povlastica, brinu da će one stvoriti populistički presedan, koji bi ohrabrio druge zemlje članice da traže poseban tretman i održavanje referenduma. Objava Mari Le Pen je da će slediti britanski presedan ako bude izabrana za francuskog predsednika, je uplašila mnoge članice EU, koja je već dva puta na primeru Grčke pokazala nelagodu zbog ove vrste "ucene referendumom", prvo 2011. godine i u junu 2015.\nDrugi su zabrinuti zbog dogovora oko modela Evrope koji je postao suviše britanski. Oni strahuju da izuzeci za Britaniju mogu važiti za sve ostale članice. Zemlje poput Belgije i Španije su posebno nervozne zbog predloga za osnaživanje nacionalnih parlamenata ili promene politike "sve bliže unije". Iako je predsednik Evropskog saveta Donald Tusk jasno poručio Kameronu da su neke zemlje još uvek posvećene politici jačanja integracija unutar EU, izgleda da će ona izgubiti svoju snagu ako se ne primenjuje univerzalno.\nNeke od više evroskeptičnih zemalja članica EU imaju zajedničke strahove vezane za primenu izmena imigracione politike. Zemljama Višegradske grupe (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka) je posebno stalo da Ujedinjeno Kraljevstvo ostane u EU. Oni vide Kamerona kao istomišljenika i preko njega žele da zaštite prava svojih sunarodnika stanovnika Britanije, i da pomoću njega spreče sistem kvota za migrante.\nU mnogim drugim evropskim prestonicama su ošamućeni zbog toga koliko su stvari krenule na Kameronov način. Evropski savet za spoljne odnose je prošlog leta počeo merenje odnosa članica EU prema britanskim predlozima. U leto 2015. godine, slika nije bila posebno ružičasta za reformu EU prema britanskim predlozima. Tokom proteklih šest meseci, situacija se dramatično promenila, i nekoliko zemalja je potpuno promenilo stav.\nSada u EU ima devet zemalja koji u potpunosti podržavaju britanske napore: Austrija, Hrvatska, Kipar, Češka, Danska, Finska, Grčka, Irska i Luksemburg. Neke druge članice razumeju da bi se britanski primer mogao odnositi i na njih. Naročito je vidljivo da zemlje kao što su Austrija, Francuska i Nemačka zanima kako bi se na njih primenili mere izuzeća.\nMnoge zemlje EU sada shvataju činjenicu da britanski predlozi reformi mogu dovesti do mnogo većih promena u EU nego što je na početku iko mislio da su moguće. Izgleda da će doći do dogovora koji će, u mnogim oblastima, verovatno usmeriti EU prema projektu u britanskom stilu. U zemljama članicama EU se nadaju da će britanska javnost na referendumu reći "da" i najzad shvatiti koliko svi drugi žele da zadrže Ujedinjeno Kraljevstvo.\nEUDejvid Kameronvelika britanijačlaniceVišegradska grupareforma\nIZRAEL TUČE PO GAZI SVOM SNAGOM: Srušena i Nacionalna banka, avijacija udara na simbole Hamasa! VIDEO 46\t972


Demanti na tekst “Ribolovci: Osumnjičeni za ribokrađu iz JP Vojvodinašume i dalje vozi službeni čamac” | Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\nDemanti na tekst “Ribolovci: Osumnjičeni za ribokrađu iz JP Vojvodinašume i dalje vozi službeni čamac”\n18. Apr 2018 by Ekipa VOICE | 1 komentar\n„Na moju veliku žalost i očigledno pretrpljenu nematerijalnu štetu, skrenuo bih vam pažnju na napred naznačen tekst,\n„Na moju veliku žalost i očigledno pretrpljenu nematerijalnu štetu, skrenuo bih vam pažnju na napred naznačen tekst, koji je protivno čl. 9. i 79. st. 1 i 2 i ostalim odredbama Zakona o javnom informisanju i medijima, objavljena na internet stranici Nezavisnog društva novinara Vojvodine (http://voice.org.rs/ribolovci-osumnjiceni-za-ribokradu-iz-jp-vojvodinasume-i-dalje-vozi-sluzbeni-camac/) koju potpisujete kao urednik. Tekst je potpisao novinar Dragan Gmizić. Da su naslov i navedeni novinar postupali u skladu sa čl. 9. navedenog zakona tj. u skladu sa propisanom obavezom novinarske pažnje, uveren sam da ne bi došlo do povrede dostojanstva moje ličnosti iz čl. 79. st. 1 i 2 istog zakona. Prethodno napominjem da kao dužnost propisana novinska pažnja služi, s jedne strane, zaštiti javnosti od neistinitih informacija, a s druge strane, zaštiti ličnosti na koju se informacija odnosi. Shodno navedenom, ja Miodrag Marijan iz Kupinova, zaposlen u JP Vojvodinašume, ŠG Sremska Mitrovica, PJ Kupinovo, u daljem tekstu naslovu dostavljam svoj odgovor u skladu sa čl. 83. Zakona o javnom informisanju i medijima kao lice na koje se odnose neistinite informacije objavljene na internet stranici Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra „VOICE“ Nezavisnog društva novinara Vojvodine.\nU tekstu „Ribolovci: Osumnjičeni za ribokrađu iz JP Vojvodinašume i dalje vozi službeni čamac“ objavljenom na internet stranici Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra „VOICE“ Nezavisnog društva novinara Vojvodine, dana 27.3.2017. god, protivno odredbama Zakona o javnom informisanju i medijima izneto je više neistina direktno uperenih protiv dostojanstva moje ličnosti. Sam naslov teksta je veoma uvredljiv za mene jer moje ime koje se spominje u tekstu stavlja direktno u kontekst izmišljotine da sam osumnjičen za ribokrađu. Navodim da je tekst potpisao novinar Dragan Gmizić. U navedenom tekstu je potpuno netačno najpre navedeno da je protiv mene vođen sudski postupak zbog optužbi za ribokrađu. Kategorički tvrdim da protiv mene navedeni sudski postupak nikada nije vođen, a što se jednostavno može proveriti kod nadležnog suda. Takođe nije tačan ni objavljeni deo teksta da u JP Vojvodinašume radim kao ribočuvar, moje radno mesto je vozač traktora, što je u samom predmetnom tekstu potvrdio i gospodin Stankov Branislav, pomoćnik direktora za lov i ribarstvo JP Vojvodinašume. Pogrešan je i krajnje proizvoljan navod da je splav „Savski mir“ u vlasništvu porodice Marijan. Isti je u isključivom vlasništvu mog sina Marijan Miloša, a za šta je bilo dovoljno samo pretražiti internet stranicu Agencije za privredne registre. Zatim je besprizorno, po drugi put ponovljena neistina da je protiv mene vođen sudski postupak zbog optužbi za ribokrađu, što je ponavljam čista izmišljotina. Odmah za navedenim sledi salva nezakonitih minuciozno nanizanih neistina, kako me sud nije osudio za „to krivično delo, jer je ključni svedok tokom postupka promenio iskaz“ te kako je isti taj svedok „trpeo pritiske i pretnje zbog kojih je promenio i mesto stanovanja“… Potom sledi još jedan niz potpuno izmišljenih zaključaka napisanih od strane novinara, da sam navodno pozivajući se na presudu tužio JP Vojvodinašume, te da sam na posao vraćen početkom 2017. godine. Ništa od toga naprosto nije istina. Isto važi i za drugi tekst objavljen na napred navedenoj internet stranici, pod naslovom „Ribokradice i u javnim preduzećima“ od dana 26.3.2017. god, koji takođe potpisuje Gmizić. Sam naslov teksta je veoma uvredljiv za mene jer moje ime koje se pominje u teksu stavlja direktno u kontekst ribokrađe sa kojom nemam nikakve veze. I u navedenom tekstu se široj javnosti plasira još jedna neproverena izmišljotina kako sam navodno dobio otkaz u preduzeću zbog optužbi da sam učestvovao u ribokrađi. Navedeno, kao i sve prethodno negiram u celosti, a autoru teksta i uredniku stavljam na raspolaganje sve podatke sa kojima i ja i moj advokat raspolažemo, u cilju saznanja istine.\nPodsetiću da je prema statutu udruženja Nezavisnog društva novinara Vojvodine, misija istog: postizanje, negovanje i razvijanje slobodnog, objektivnog i profesionalnog novinarstva, zalaganje za zaštitu prava i interesa novinara, kao i zalaganje za vrednosti građanskog društva. Ovim putem takođe pozivam potpisanika teksta, novinara Dragana Gmizića, kao i urednika Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra Gruhonjić Dinka, da ubuduće shodno čl. 9. Zakona o javnom informisanju i medijima, koji predstavlja krovni akt njihove novinarske profesije, pre no što neistinama nasrnu na jednog običnog sugrađanina i radnika na terenu velikog publiciteta na kom kao novinari deluju, obavezno prethodno provere pribavljene činjenice, a naročito izvore istih. U protivnom isti bi svojim delom vrlo brzo mogli ukaljati rad Nezavisnog društva novinara Vojvodine koji je valja podsetiti: grupa mladih novinara nakon 2000. godine revitalizirala, vođena idejom da postoji itekakva potreba za profesionalnom organizacijom ovog tipa, jer kako isti sami kažu u našim medijima još uvek dominiraju senzacionalizam, nacionalizam, ksenofobija, propaganda, pa i ordinarna nepismenost.“\nMiodrag Marijan, Kupinovo\n(VOICE objavljuje odgovor u skladu sa čl. 83. Zakona o javnom informisanju i medijima)\n„Na moju veliku žalost i očigledno pretrpljenu nematerijalnu štetu, skrenuo bih vam pažnju na napred naznačen tekst, koji je protivno čl. 9. i 79. st. 1 i 2 i ostalim odredbama Zakona o javnom informisanju i medijima, objavljena na internet…


Jan van Werth Monchengladbach, hotel Немачка. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Jan van Werth: Datum dolaska :\nJan van Werth - Opis\nStil hotela JanNastavak\nvan Werth je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Televizija. Na 25 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Holzbüttger Str. 2 sa pozicijom istok za grad Monchengladbach, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Do aerodroma Dusseldorf možete da stignete kolima za 29 minuta (aerodrom je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela).Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer unutrašnji bazen. Pripada hotelskom lancu XW.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nJan van Werth tip(ovi):\nJan van Werth sadržaji i usluge\nPrihvataju se kućni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Mönchengladbach)\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Mönchengladbach)\nPristup internetu(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Mönchengladbach)\nNa 11 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Gutenbergstraße 42, a pozicija mu je istok za grad Buttgen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu 971 m -\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Kaarst, a nalazi se u ulici An der Wegscheider Heck 2, na samo 10 minuta kolima od centra grada.U hotelu Tespo Hotel und Sportpark pronaći ćete sve usluge koj\nStil hotela Hotel Fire & Ice Düsseldorf/Neuss je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Besplatan parking. Nalazi se u ulici An der 4,2 km -\nProverite cene i raspoloživost za Jan van Werth: Datum dolaska :


Osporavanja Karadžićevih tvrdnji da su Markale inscenirane | Institute for War and Peace Reporting\nZvaničnik sarajevske policije pokušava da opovrgne tvrdnju okrivljenog da su masakri bili lažni.\nJedan policijski istražitelj pokušao je ove sedmice da pobije tvrdnje Radovana Karadžića da su dva glavna minobacačka napada u Sarajevu bila inscenirana od strane snaga bosanske vlade i da je većina tela koja su tamo pronađena zapravo bili stari leševi ili lutke.\nSvedok optužbe Sead Bešić, kriminalistički tehničar zaposlen u sarajevskom odeljenju policije, sudelovao je u istragama na lokacijama gde su izvršena oba napada, koja su se odigrala na prometnoj gradskoj pijaci Markale, 5. februara 1994., odnosno u njenoj blizini, 28. avgusta 1995. U prvom masakru na Markalama ubijeno je, kako je u međuvremenu utvrđeno, preko 60 ljudi, dok ih je ranjeno preko 140. U drugom je poginulo 40 ljudi, a ranjeno oko 75.\nNa jasnom video snimku načinjenom nakon drugog napada, čuju se krici ljudi i vide brojna okrvavljena tela koja su raspršena po trotoaru. Glava jedne od žrtava zjapi otvoren i iz njega šiklja krv. Ostalima nedostaju udovi. Vide se ljudi kako nose ili odvlače mrtve i ranjene sa lica mesta.\n„Videli smo stravičan incident“, kazao je Bešić tužiocu Fergalu Gejnoru (Fergal Gaynor) nakon emitovanja snimka. „Mogli ste da vidite koliko je ljudi nastradalo . . . ljudi su trčali da pomognu jedni drugima. Šta da kažete?“\nGejnor je svedoka potom zamolio da prokomentariše Karadžićevu ocenu da su „tela bila već mrtva“.\n„Teško je reći“, kazao je Bešić, koji je svedočio uz iskrivljenje lika. „Možemo videti vlastitim očima šta se desilo. Bilo je svakakvih priča . . . ali može se videti šta se dešava. Da su mrtvi ljudi bili doneti, ranjeni se ne bi ponašali na taj način, [poput] onog čoveka bez dela noge. [Bilo je] svakakvih priča i nagađanja, ali ovo su činjenice.“\nBešić je rekao i da je njegovo odeljenje često odlazilo na zadatak u mrtvačnicu gradske bolnice Koševo, gde je ispitivalo tela dobijena u razmenama sa bosanskim Srbima.\nOn je kazao da su tela koja je video u mrtvačnici bila „veoma, veoma različita“ od onih koja se vide na snimku. Potonja je opisao kao „sveža tela“ na kojima koža nije počela da se nabira. Nasuprot tome, tela iz mrtvačnice su često bila prekrivena „blatom i zemljom“, a koža im je bila „nabrana“.\n„Da li ste ikada naišli na bilo koji podatak koji bi ukazao na to da su na mestu [napada] boravili vojnici?“, pitao je Gejnor.\n„U tom delu grada, na pijaci, nije bilo niti jedne lokacije na kojoj su se nalazili pripadnici oružanih snaga . . . tamo je bila vojna dvorana, ali to je bilo nekih 500 metara dalje“, kazao je Bešić.\nU vezi sa prvim masakrom na Markalama, koji se odigrao 5. fenbruara 1994., Bešić je rekao da je sudelovao u čišćenju kratera u središtu eksplozije granate, što je opisao kao uobičajenu proceduru čiji je cilj da se što jasnije sagledaju stvari.\nGejnor je prikazao još jedan video snimak, na kojem je ovoga puta bio viđen i sam svedok u razgovoru sa sudijom zaduženim za istragu.\n„Obratio sam se sudiji da nam dozvoli da počnemo čišćenje i oslobađanje materijala iz središta eksplozije, kako bismo što bolje videli tačku udara“, kazao je Bešić.\n„To znači da niste počeli sa čišćenjem lokacije pre no što vam je sudija to dozvolio?“, pitao je Gejnor.\n„Sve što je rađeno . . . moralo je biti urađeno shodno dogovoru i uz dozvolu istražnog sudije“, odgovorio je Bešić. „Bez toga ništa nije moglo biti učinjeno.“\nGejnor je pokazao snimak pijace Markale nakon eksplozije koja se dogodila 5. februara 1994., gde se vide tezge na kojima nema nikakvih proizvoda i koje su okružene svakakvim ruševinama. Svedok je primetio da su, kako i snimak pokazuje, ljudi koristili gvozdene krovove pijačnih tezgi kao nosila za mrtve i ranjene.\nPotom je Gejnor pokazao i snimak tela iz mrtvačnice bolnice Koševo, koja su tamo bila doneta sa mesta eksplozije.\n„Da, možete videti leševe . . . koji leže na krovovima [pijačnih] tezgi“, kazao je Bešić. „Ljudi su koristili svakakve stvari za prenos mrtvih u bolnicu, a nekih i u mrtvačnicu.“\nKada je na Karadžića došao red da ispita svedoka, on je pokazao interesovanje za okolnosti pod kojima je izvedena istraga u slučaju „Markale 1“.\n„Kada ste Vi došli na Markale, da li je evakuacija ranjenih ili ubijenih već bila privedena kraju?“, pitao je Karadžić.\n„Nije bilo tela . . . samo tkivo i krv“, kazao je Bešić, primećujući da je tamo stigao oko 40 minuta nakon što se eksplozija odigrala.\nKaradžić je emitovao zvučni zapis, na kojem se – po njegovim rečima – čuje kako neko, ubrzo nakon napada, poziva bosansku stanicu Radio Hajat. Ta osoba je očito bila na licu mesta, a tvrdi i da je pomogla pri „odnošenju ljudi“. Snimak su prilikom emitovanja na engleski prevodili sudski prevodioci. Potom su tužioci osporavali njegovu autentičnost.\n„Video sam 25 mrtvih . . . Ja govorim istinu“, kaže osoba na snimku. „[Trebalo bi] da osnujemo jednu ekstremističku partiju koja bi ubijala Srbe za svakog našeg [ubijenog], bez obzira na to da li su krivi ili nevini.“\nNakon preslušavanja snimka, Bešić je rekao da je dotična osoba bila „ogorčena“.\n„Hajde da se usredsredimo na ono što on kaže – da je bio svedok i da je video 25 tela“, rekao je Karadžić. „Rekli su Vam nakon što ste došli . . . da ima 68 tela. Verujete li da ono što Vam je rečeno ili [ste tamo zatekli] predstavlja osnov za sumnju?“\nBešić je odgovorio da nije njegov posao da broji tela i da je broj mrtvih zabeležen u bolnici Koševo.\n„Tačan broj je 68 tela“, kazao je Bešić. „Kasnije su još neki ljudi podlegli povredama. Ova osoba [sa spiska] nije mogla da razgovara direktno sa policijom . . . Zbilja ne bih uzimao u obzir cifru od 25 tela.“\nKaradžić je rekao: „Oni su nešto skrivali od Vas, pa niste dobili potpunu informaciju.“\n„Na odbrani je da dokaže to da su ruševine u slučaju Markale 1 veštačke i donete kako bi prekrile mesto nakon udara“, kazao je on.\n„To ne mogu da komentarišem“, rekao je svedok, dodajući kako je upoznat sa „činjenicama“. Karadžić je potom pokazao snimak prazne, ruševinama prekrivene pijace. U jednom kadru se vidi kako neko donosi veštačku nogu.\n„Kako se desilo da veštačka noga sa pločnika biva vraćena na pijacu?“, pitao je Karadžić.\n„Zaista ne znam zbog čega su to učinili“, kazao je Bešić. „Ne znam.“\nNa kraju unakrsnog ispitivanja, Karadžić se zahvalio svedoku na iskazu koji je dao.\n„Nadam se da se nećete ljutiti“, kazao je on. „Samo tragam za istinom i ništa više.“\nTužilac Gejnor je potom bio u prilici da postavi nekoliko dodatnih pitanja, a emitovao je i još neke snimke na kojima se vidi veštačka noga. Noga se vidi među ruševinama na pijaci, a potom je u posedu osobe koja je baca u vazduh.\n„Jeste li uspeli da čujete glasove na tom snimku?“, pitao je Gejnor.\n„Ljudi su bili veoma ogorčeni zbog onoga što se desilo“, kazao je Bešić. „Ovde ljudi koji su se tamo zatekli izražavaju gnev, i to su uvredljive reči. Jedan od tih ljudi baca protezu u vazduh i izgovara: ’Nosite ovo Karadžiću.’ Zaista ne bih želeo da ponovim i ostatak.“\nKaradžić se u tom trenutku umešao, tvrdeći kako čovek na video snimku kaže: „Nosite ovo Karadžiću da vidi kako mi insceniramo stvari.“\n„Ne, ne“, usprotivio se Bešić. „[On je rekao:] ’Nosite ovo Karadžiću, jer oni misle da mi režiramo stvari.’“\nPotom su sudski prevodioci ponudili vlastitu verziju onoga što je čovek izgovorio: „Jebeš Karadžića, on kaže da mi režiramo stvari. Jebem mu mater.“\nGejnor je onda Bešića pitao da li je došao do bilo kakvih podataka o veštačkoj nozi koja se pojavila nakon eksplozije.\n„Mislim da je to pripadalo nekom čoveku, i žao mi je što naše kolege u mrtvačnici nisu vratile tu nogu tom telu“, kazao je on. „Ona je pripadala osobi koja je zapravo bila povređena.“\nIskaze su ove sedmice dali i holandski potpukovnik Hari Konings (Harry Konings), kao i bivši sarajevski policajac Nedžib Dozo. Obojica su svedočili o artiljerijskim incidentima u gradu.


Kafanica tamo preko - strana 2 - Ženske priče - Bebac.com - Forum\nbas je bezobrazan,pa ne mozes sama. Nista zato,uci redovno,zainati se,da bi kasnije bila samostalna.\nAko u kuci samo ti pricas srpski, onda gledaj da ti iskljucivo sa dedetom pricas na srpskom!!! iskljucivo!!!\njer njima je najlakse da zabore srpski jezik u drugoj drzavi....\nmm je srbin, ja isto i u kuci se iskljucivo prica srpski. luka vec pravi razliku sa kim prica na srpskom, sa kim na grckom tako da tu nema problema....\nod dece i sa tv-a (crtaca) uci grcki a sa nama srpski....\novde smo se borili svi zivi da se otvori srpska skola tj da ga ministrarstvo nase prizna i izborismo se...tako da od sledece godine krecemo i u tu skolu, iako smo do sada isli u srpsku skolicu koje je udruzenje srba organizovalo...\nne bi bilo lose da se raspitas da li kod vas postoji tako nesto, jer znam da u dosta zemalja postoji.....\nmirjana jedan savet, gledaj sto vise njihovu televiziju....poceni da pratis neki glupu seriju u kojoj se ponavlja 10 recenica\nuz tako nesto ce ti jezik uci u usi i kroz radnju ces lakse povezivati reci....\nOvde ima srpskih skola dosta.. Mi smo nasli jednu u Neuchatel 30km daleko od nas i raspitiali se,i kad porastu malo eto ih tamo .. Mislim da i Aleksa isto primecuje kad neko prica sa njim na srpski i na francuski ,razume i francuski on jer javlja se radi to sto mu kazu itd..Dok je onaj moj mali RAMBO ,samo da se smeje i samo da kaze MAMA ,MAMA MAMA,i to ga cujes milion puta i sve drugacijim tonom,kao da hoce nesto da me pita ,ili nesto da mi kaze ...ja malo offtopicc...ups...sta cu kad mi je sladak ...\nNego Viki,kako to da mala nema drzavljanstvo ako je rodjena tu ??tj ovde?\nDobila je nemacko drzavljanstvo,mislim da se svajcarsko ne moze dobiti po rodjenju. Sada treba da vidim kako ide za srpsko drzavljanstvo,mogu li joj uzeti dvojno.\nJa imam Mirjana Ovde se o vencanju dobija za 3god. jeste da usput treba debelo da platis i sve te vize, boravista i ceremonije kostaju oko £3500, al na kraju se pred kraljicinom slikom zakunes na vernost kruni i to valjda vredi\nJa sam mogla u junu da uzmem svoje, ali nisam jer nisam htela da saljem pasos i cekam da mi ga ko-zna-kad vrate... Proslog puta im je trebalo 4 meseca pa nismo mogli na letovanje van zemlje i spucali smo novce ovde. Kad se vratim sa ovog puta poslacu, samo steta sto onda necemo moci za Srbiju dok ga ne vrate. Mogu i expresnu sluzbu da odaberem ali se ta placa £250 extra, a bas necu da im dam jos para!\nE a meni se sad nesto i ne ide puno kuci... Sve bih radje na odmore i da putujemo dok smo jos u Evropi. Moji su bili, videli smo se, bracu nisam videla godinu dana uzivo, al navikli smo se...\nP.S. Da Viktorija u pravu si za svajcarsko drzavljanstvo. Svajcarci su jako strogi i nema dobijanja po rodjenju... Ja bih ovde dobila i da se razvedem od mm-a. Na osnovu deteta, ja sam jedan od staratelja i reseno\nSvajcarci su strogi na svim poljima. Ne znam koliko je Mirjana cekala na papire,ja sam ih brzo dobila jer mi je suprug Nemac. Inace,moj prijatelj bi da dovede buducu suprugu i kaze da je procedura duga.\nBar za malu ne moram brinuti,sa nemackim drzavljanstvom nema problema kao mi sa srpskim.\nJa sam predela u maj valjda i dobila posle mesec dana .. Mozda manje .. Nisam dugo cekala ,ali da zivimo u Fibourg cekali bi dugoooooo jer mm mora da ima posao da bi ja dobila permis B ,ali ovde ne vazi to pravilo ..\nViki,mm ima dvojno drzv.Svajcarsko i Srpsko,kao i deca... Pa bi mozda i mala dobila ali ne znam dal je isto za Nemacku,jer znam da u neke zemlje ne mozes da imas dvojno..\nNe znam dal ja mogu da ostanem ovde ako se razvedem ... Bas me zanima\nBlesava si . Ne znam kako to ide,ali mislim da bi imala pravo da ostanes. U svakom slucaju,imaces ti posao,pa ne razmisljaj o tome.\nJa sam pitala za drzavljanstvo,sve objasnila,mail-om,a oni me ponovo pitaju gde je rodjena,bla,bla,moracu licno da pitam.\nMuzica ces da sredis,ne moze on doveka da bude takav kakav je sada.\nSve mi nedostaje,proci ce jos 100 godina a ja se necu naviknuti na ovakav nacin zivota.Sve je isprogramirano,kao roboti.Sve se svodi na KUCA-POSO,sPOSO-KUCA,tako zivim ja sto bi rekao Ekrem u pesmi.Samo sto je kod mene KUCA-KUCA,dok ne dobijem posao proci ce jos bar 5-6godina.Moram dobro da znam jezik,moju diplomu mogu da okacim macku o rep,znaci ponovo u skolu.\nA pricaj nam kako si stigla u Nemacku ?? Mislim celu pricu od pocetka .ako te ne mrzi.\nSirga,pa zar toliko dugo moras cekati na neki posao? Sta si po zanimanju. Ja se bas bojim sta ce meni reci,treba da vidim priznaju li diplomu farm. tehnicara ili ne.\nEvo sad sam uspela da dodjem do laptopa,Masa danas nesto nervozna samo kmeci.\nU Nemacku sam dosla u junu 2008.godine,supruga sam upoznala preko zajednicke prijateljice,inace posto sam dole radila u banci video me i poceo se raspitivati.Upoznali smo se u aprilu 2007.god.Opstinsko vencanje je bilo 3.1.2008.na moj rodjendan,a crkveno i svadba 4.5.2008.na njegov rodjendan.Morali smo zbog papira da pravimo odvojeno vencanje.Ni jednog momenta se ne kajem sto sam se udala,mnogo ga volim,kad bi trebalo i za Tadzikistan bih se preselila,ali meni je ovde sve strano.On je ovde rodjen,ima svoj posao,prijatelje.Svi su oni ok prema meni ali ja nemam nikog svog,sve je to njegovo drustvo.Zavrsila sam srednju Ekonomsu skolu,posle studirala nazalost nisam jos diplomirala(,ima vrmena).Ali ako bih zelela neki bolji posao morala bih da idem u skolu jer moju ne priznaju,cak kad bih i diplomirala.Ne moram da cekam 5-6god.zbog posla,ali sledece godine treba da se porodim,pa planiramo jos dece,dok ja njih sve rodim,odgajim prodje vreme.Da nisam ostala trudna mogla sam poceti da radim,ali neka su meni deca ziva i zdrava bice i posla.Isla sam godinu ipo u skolu na kurs,dobila sam vizu na 2god.Masa je dobila drzavljanstvo odmah po rodjenju.Ovde je uslov da jedan od roditelja zivi 8god.i onda dete moze da dobije drzavljanstvo.Suprug nema Nemacko,Masa za sada ima dvojno,kad napuni 18 mislim da se onda izjasnjava koje ce da zadrzi,nisam sigurna.A ja da bih dobila drzavljanstvo moram da budem ovde 8god.i da polazem neki test.Mnoge stvari su ovde bolje nego dole.Ali ja sam dole zivela sasvim drugacije.Nisam morala da zakazujem posete itd...Kazem ja vama prvih sto godina je tesko ostalo posle sve ide lako.Ma ziv se covek na sve navikne pa valjda cu i ja.Mozda sam ja malo neraspolozena i zbog trudnoce,pa ne zove se dzabe drugo stanje.Sreca sto imam podrsku od supruga i sto se on trudi da mi olaksa.Malo sam se i ja oslobodila,pocela vise da pricam,da idem sama kod doktora,da pricam sa komsijama,sto vise da upotrebljavam nemacki.Samo da ja prokinem,prosto ne poznajem samu sebe,ja sam navikla sve sama da radim i da se borim da budem samostalna,a to me je ovde na pocetku ubilo,gde god krenem moram supruga da vodim sa sobom,kod frizera u kozmeticki salon,prodavnicu,bolnicu...To vam je u kratkim crtama moj zivot u Nemackoj.Nadam se da cu moci za koju godinu da vam se pohvalim da imam dobar posao,da super pricam nemacki,videcemo vreme ce pokazati.Da li je jos nekoj bilo tesko ili sam samo ja ta?Kako ste se vi uklopile u novu sredinu,imate li problema sa jezikom?\nPozdrav za sve tamo daleko.\nSve je to super samo ja ne zelim da sedim po ceo dan u kuci i da cekam kada ce moj muz u penziju i da se vratimo dole.Meni nije nista tesko da radim,cak sam cistila apoteku,svekrva operisala koleno i ja sam do 7meseca trudnoce sa Masom isla i radila,nije nista naporno i dobro mi doslo,ali ja ne zelim ceo zivot da to radim.To je bio prvi posao moje svekrve kad je dosla ovde i vec 35 god.to radi(dodatno).Da nisam dosla za Nemacku ja bih dole bila sef u banci,stvarno sam se trudila i volela svoj posao za 5,5god.rada postigla sam vise nego neko za 30.I odjednom sve novo,nepoznato,nemas cestito sa kim da popijes kafu.Ma uhvati mene tako malo nostalgija pa prodje pa se opet vrati i sve u krug.Imam ja ovde svoje drugarice sa kojima sam isla na kurs i tu su mi u komsiluku ali se slabo druzim,nije to to,niko od nas ne zna dobro jezik pa kad treba nesto da kazem tri sata razmisljam kako se kaze.Mozes zamisliti kad se sastanemo,Nadine iz Brazila,Heike iz Meksika,Hassiba iz Alzira,a ja iz Srbije pa ko koga razume.Bice mi lakse sad kad mi Tanja dodje,ona je pola Makedonka pola Grkinja,ali prica srpski.Dok je ona bila ovde super mi je bilo,svako vece se zezali,izlazili,igrali karti,valjda ce sad ostati za stalno pa Boze zdravlja da kumujemo sledece godine.Nasi vencani kumovi su Grci to je suprugov drug iz detinjstva,odrasli su ovde zajedno,kuma je vec 8god.ovde i super je ali slabo prica nemacki.\nKoji si ti mesec,kad treba da se porodis,meni je termin polovina aprila?Pozdrav\nP.S. Milice moj muz bi ti rekao da imas najlepse ime,on je tako hteo da se Masa zove.\nU bre vama bas tesko ... Nisam li ja valjda jedina kojoj je super u tudjoj zemlji ???\nJeste da sedimo po ceo dan kuci i nemam posao i ne znam jezik ali ipak mi je bolje to negda sam ostala u Srbiji bez icega...\nJezik jeste tezak (bar meni) ali polako ga ucim ,svekrva i zaova su mi na 80km retko kad se vidjamo ali se cujemo bar jednom nedeljno,skoro svaki dan sa mojima na skype i tako...\nIdem jednom nedeljno na cas ^francuskog i tamo se super provdem ...\nDobro vas dve ste trudne pa malo hormoni\nHoce to ..\nJa se nadam da cete nauciti jezik i da ce vam uskoro biti mnogo lakse I da vam nece bitii dosadno ..\nSirga i Milice,ja vas razumem. U Srbiji sam ostavila sve i svakog,posao koji obozavam,pritom odbila posao u drzavnoj apoteci,i sada cekam odgovor hoce li mi ovde priznati diplomu ili ne. Ne volim tu monotoniju ovde,sve je isplanirano i zaista su ljudi malo ukoceni. Standar je svakako bolji i pruza se niz nekih mogucnosti za bolji zivot. Sada sam malo vise okupirana ucenjem jezika,dva puta nedeljno imam predavanja. Na kursu imam dve zene iz Bosne,pa sa njima mogu lepo da se ispricam na pauzi za kafu,sada cu sa jednom od njih ici na kratak kurs kuvanja svajcarskih jela,tamo-ovamo nadje se nesto.\nZanimaciju,doduse,imam u marketu svakog dana. Jedna od devojaka uvek zeli da prica sa mnom,kako god,ne zna engleski,nekeko se "ispricamo" na nemackom. Sta joj je zanimljivi kod mene ne znam,al` bar se nasmejem.\nMirjana,ti si otisla bez obaveza iz Srbije,zivot pocinjes u Svajcarskoj,mladja si od svih i mislim da ce ti ,mozda,biti nesto lakse. Kada krenu obaveze,bice drugacije.\nPa i to sto kazes,nisam nikog ostavila a da sam posebno vezana,meni je samo vazno da su deca sa mnom ...U Srbiju mi se ne vraca ,osim kada moram....Ali dobro,otom potom videcemo kako ce se situacija razvijati.Ja sam jedva cekala da odem ,dugo sam cekala priliku,papire,pa cim pustili ove "bele vize" sve nam se olaksalo ...\nMene moji nisu ni ucili da budem vezana za njih,pa nemam teskoca u tom smislu. Nedostaje mi tempo zivota,ali pored male nemam vremena da o tome razmisljam. Postala je tako aktivna,plus muke sa zubicima,plus sve sto moram da sredim,uradim...dan prodje.\nSada,kada klinci krenu u vrtic,posveti se dobro jeziku.\nPossle ce oni mene da uce , trebaa bi stavarno malo vise da pocnem da ucimevo u utorak opet imam cas.....\nJa imam vremena u sredu imam cas.\nLakse bi mi bilo da naucim francuski,lepsi me je jezik,a koliko sam puta odgledala Pod suncem Sen Tropea valjda ne bi bilo tako tesko.\nI ja kazem da ce bebac pre no ja nauciti nemacki.\nJa ne volim bas nemacki ,ali dok sam bila mala imali smo satelitsku i sve crtace sam gledala na nemackom ,jos su mu braca i tetka u Bec pa i od njih malo po malo pokupim ,ali nekako mi je mnogo ruzan jezik .. FRancuski jeste lep ali bas je tezak za izgovaranje,onda ti je citanje uzas,10slova znace jednu malu rec sto bi kod nas rekao sa 3 glasa,npr. beacoup se pise a cita se buku,ili 1.maintenant\na cita se mantno ,negde se citaju zadnja slova negde ne,mnogi kazu da je gramatika ,pisanje pogotovo tesko je... UzAS.... Dobro je da su deca mala pa ce njima biti lakse,a ja cu da se snadjem ,cu ga napravim vec nekako\nIsti ti je nemacki,toliko ima nepotrebnih stvari,ali ne mozes menjati. Meni je,generalno,problem sto se U svajcarskoj i Nemackoj govore razliciti dijalekti,a ja moram znati i nemacki i svajcarsko-nemacki.\nDa znam ,ovi ovde su ti suisse allemande,i kao da izmisljaju nemacki ,nije bas isti ,isto kao franmcuski u suisse i u francuskoj nije bas isti kad su u pitanju brojevi , u francuskoj kazu quatre-vingts sto mu dodje 4*20 a ovde huittont (nisam ga bas lepo napisala jer ne znam kako se pise) sto mu dodje ono bas 80. i ne razumem zar nije lakse da kazes jednu rec a oni ga komplikuju--Posle ne znas kako da kazes,meni je lakse ovako kao sto u suisse pricaju ...\nLakse je jer smo u Svajcarskoj,ali nije to to. Ja sam pre za pravi nemacki,ovde bas imaju ruzan dijalekt.


Zimska služba KJKP Rad spremno dočekala prvi snijeg - 30 vozila na terenu\nSARAJEVO Zbog moguće ledene kiše najavljeno posipanje kolovoza\nOd jutros već 80 uposlenika radi na ručnom čišćenju snijega\nSARAJEVO Zimska služba KJKP Rad spremno dočekala prvi snijeg - 30 vozila na terenu\nRamić: Građani trebaju voditi računa o mjestima na kojima parkiraju vozila\nZimska služba KJKP „Rad“ spremno je dočekala prvi decembarski snijeg u Sarajevu i već je sinoć na teren izašlo 30 vozila koja su vršila posipanje materijala u višim predjelima, poput Nahoreva, Faletića i Bioskog, radi sprečavanja poledice. Od jutros već 80 uposlenika radi na ručnom čišćenju snijega.\nS obzirom da se najavljuju niske temperature, te mogućnost pojave ledene kiše, portparol KJKP Rad Mirza Ramić je kazao da će Zimska služba raditi na čišćenju, odnosno posipanju kolovoza i sprečavanju stvaranja poledice.\nPodsjeća na zakonsku obavezu koja nalaže da je svaki vlasnik ili korisnik stambenog ili poslovnog objekta dužan da očisti snijeg ispred svojih stambenih ili poslovnih jedinica do prve saobraćajnice koja je uvrštena u zimsko održavanje.\n- Prošle godine imali smo oko 250 situacija u kojima nismo mogli izvršiti zadatke na terenu upravo zbog nepropisno parkiranih vozila, a građani negoduju zbog neobavljenog posla - kazao je Ramić.\nTakođer KJKP Rad vodi računa i o zaštiti svojih radnika koji rade na terenu. Obavezne su zimske čizme, zimska odijela, rukavice i kape, a kada su ekstremno niske temperature, snježne padavine i kiša, dužni su da završe određene dionice, ali s obzirom da je u pitanju fizički rad, radnici imaju pauze da se ugriju i popiju čaj.\nRamić je također podsjetio da je Vlada Kantona Sarajevo s UNDP-om potpisala ugovor vrijedan dva miliona KM, a sredstva su namijenjena za zanavljanje, odnosno, unapređenje usluge KJKP Rad.\nTakođer će biti nabavljen i utovarivač soli, odnosno utovarna traka koja prati potrošene količine posipnog materijala i na kojim dionicama će se koristiti.\n25.08.2019 u 16:40\nKJKP Rad Snijeg


Beta 18. jula 2019. 12:00\n„Protiv bojkota sam. Dopuštam da je možda, u jeku protesta, bojkot parlamenta doprineo stvaranju nekog sinergijskog efekta. Ipak, uverena sam da bi poruke gradjanskog protesta bile prenete mnogo većem broju gradjana da smo ih mi, poslanici opozicije, prenosili i sa skupštinske govornice, koja se obavezno javno direktno prenosi, što je tekovina opozicione borbe iz 90-ih koju smo uporno branili. Sa jenjavanjem protesta postavilo se pitanje svrhe daljeg bojkota“, izjavila je ona u intervjuu za nedeljnik Novi magazin.\nNataša Vučković je rekla da joj od početka nije bilo razumljivo zašto nisu odmah postavljeni zahtevi opozicije za uvodjenje demokratskog reda i uspostavljanje stvarne političke rasprave u skupštini koji bi bili usmereni na ukidanje hitnog postupka osim u opravdanim slučajevima, ukidanje prakse objedinjavanja više zakona u jednu tačku dnevnog reda i ukidanje prakse poslanika većine da zloupotrebljavaju pravo na podnošenje amandmana da bi obespravili opoziciju.


KADA BUDETE VIDELI ŠTA JE OVA DEVOJKA PREŽIVELA, VIŠE ĆETE CENITI ŽIVOT! Bukvalno (VIDEO) | Zabava | Kurir\n29.08.2019. 14:46h 29.08.2019. 14:48h\nVoz je u Indiji glavno prevozno sredstvo. Koristi se za odlazak na posao, školu, putovanje… Uvek su pretpani, pa se na kraju lokomotive skupi velik broj ljudi. Zato, pojedini, putnici, skoro da vise. Bukvalno! Tako je bilo i sa ovom devojkom, koja se, pri tom, previše opustila. I onda….! Pogledajte šta joj se dogodilo!


Radno vrijeme – Bankar.me\nMarch 30, 2020 BANKE, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nSprovodeći mjere koje izdaje Institut za javno zdravlje i Vlada Crne Gore, NLB Banka osigurava maksimum prevencije od širenja novog koronavirusa štiteći na taj način zdravlje zaposlenih i klijenata. S tim u vezi, radno vrijeme filijala NLB Banke će se u narednom periodu prilagođavati novim okolnostima, kako bi se zaposleni …\nŠpanski Vrhovni sud donio je presudu u korist mere kojom će se smanjivati plate najmanje produktivnim državnim službenicima u toj zemlji.\nPremijerka Finske zagovara kraći rad: Zašto ne radna nedjelja od 24 sata?!\nDecember 18, 2019 EVROPA, PLANETA, POSLOVNA MISAO, SVE VIJESTI 0\nFinska premijerka, Sana Marin, najmlađa čelnica neke evropske vlade, poznata je kao pobornica kraće radne nedjelje. Marin je dok je bila ministarka transporta i komunikacija u avgustu ove godine skrenula pažnju unutar svoje stranke da bi trebalo razmisliti o kraćoj radnoj nedjelji. “Četvorodnevna radna nedjelja, radni dan od šest sati. …\nLjudi posle četrdesete treba da rade 3 dana: Produktivniji su i efikasniji\nNovember 27, 2019 PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nIstraživači su zaključili da se kognitivna efikasnost sredovječnih ljudi poboljšala kada su radili do 25 sati nedjeljno.\nJuly 12, 2019 PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nDok se radnici u tehnološkom sektoru u Kini razbolijevaju zbog predugačkog radnog vremena, a mnogi u Silicijumskoj dolini strahuju da će omatoreti prije nego što napune 40, Mađarska ima potpuno drugačiji problem: nema dovoljno radnika.\nJune 12, 2019 BIZNIS, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nMay 15, 2019 BIZNIS, EVROPA, SVE VIJESTI 0\nApril 15, 2019 Članci, CRNA GORA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nProsječna radna sedmica u zemljama Evropske unije traje 40,2 sati. Prema posljednje dostupnim podacima Eurostata iz 2017. godine, muškarci u prosjeku rade nešto duže od žena – 41 sat, žene 39,3 sati. Najdužu radnu sedmicu u regionu odruđuju građani Crne Gore.\nMarch 18, 2019 POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nMarch 14, 2019 Članci, PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nMarch 13, 2019 Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nUvođenje neradne nedjelje u trgovini može inicijalno dovesti do određenog pada prometa u kraćem periodu, ocijenili su iz kompanije “Domaća trgovina“. U ovom trgovačkom lancu, u okviru kojeg posluju Aroma marketi i Konto diskonti, zbog neradne nedjelje očekuju smanjenje određenih operativnih troškova


Udes u Maksima Gorkog, automobil oborio motociklistu | Novosadski informativni portal 021\n12:26 > 12:27\nKako za 021.rs navodi dr Nikolina Marić iz novosadske Hitne pomoći, udes se dogodio oko 11:40h.\nAutomobil je oborio motociklistu i naneo mu povrede, ali je nakon intervencije lekarske ekipe povređeni muškarac ostao u svesnom stanju.\nPotom je prevezen u Urgentni centar.\n02.08.2021\t• 13:40\nIstina, ali u ovom slucaju, s prozora se cinilo da automobil koji je skretao levo nije ispostovao prvenstvo prolaza motora koji mu je isao istim pravcem u susret i isao pravo. Mislim da nisu mogli ni da razviju neku veliku brzinu, pa mozda povrede nece biti velike, ali motorasi su toliko ranjivi da dosta da padne i sa 20 na sat. Istini za volju, ta raskrsnica je na tom pravcu nezgodno smaknuta i nedovoljno pregledna, posebna paznja je potrebna kad se ide kako je isao taj automobil.\n02.08.2021\t• 12:55\nZao mi je kad neko bude povredjen. Ali ovako napisani tekstovi odmah stavljaju krivicu na vozača auta. Bar mi ne to utisak. Motociklisti u saobraćaju su ekstremno bahati. Iznenadim se kad vidim da me motor obilazi sa zmigavcem i bez da se provlači izmedju mene i auta koji ide u susret. Na raskrsnicama se većina provlači izmedju auta. To ni jedan vozač auta ne ocekuje. Kreneš on ulece ispred tebe tako sto se provukao sa tvoje desne strane.\nNovosađanin pijan vozio gradom, zaustavljen u Rumenačkoj s 2,10 promila alkohola u krvi\nNovosadska policija sinoć je iz saobraćaja isključila vozača koji je bio potpuno pijan za volanom.\nNoćas oko 1 sat u Ulici kralja Petra u Staroj Pazovi saobraćajnim udesom okončala se potera za odbeglim zatvorenikom, koja je trajala ceo prethodni dan - pa i kroz Novi Sad.\nDvadesettrogodišnji mladić teško je povređen nakon pada tokom prethodne noći sa bedema Petrovaradinske tvrđave.\nFOTO: Dvojica Novosađana uhapšeni zbog tri kilograma droge\nNovosadska policija zaplenila je oko tri kilograma droge i uhapsila D. R. (46) i M. P. (41) iz tog grada, zbog sumnje na krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.


18/11/2017. » Saopštenja\nNovi Sad, 18. novembar 2017 - Grad Vukovar u koji je JNA ušla na današnji dan pre 26 godina i dalje je jedan je u nizu dokaza da rane nastale ratovima devedesetih teško zarastaju.\nAntiratni spomenik “Žar ptica”, otkriven na današnji dan pre tačno dve decenije u Novom Sadu, podseća na svo bezumlje i tragediju tog i ostalih ratova i nadu da se oni nikada neće ponoviti.\nNa žalost, ratovi jesu prekinuti, ali nisu i završeni jer nikada do kraja nije sagledano koje su to ideologije dovele do njih, ko su bili njihovi promoteri, ko izvršioci, a ko inspiratori, niti su za ta zla osuđeni u svojim državama.\nPosledica toga je uporna upotreba zapaljive retorike, rehabilitacija fašista, glorifikovanje haških osuđenika, prekrajanje istorije, te veličanje četnika sa jedne i ustaša sa druge strane.\nPosledica toga je recimo bilo i postavljanje table „Za dom spremni u Jasenovcu“ i paljenje novina na srpskom jeziku, ili prošlogodišnje razbijanje izložbe „Vukovar - razaranje jednog grada“ u Novom Sadu.\nSve su to znaci i upozorenja da bi zlo iz devedesetih moglo da se ponovi.\nUpravo zbog toga, potrebno je da se glasnije nego ikada čuje glas antifašista Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore. Takođe, krajnji je trenutak za suočavanje sa prošlošću i jaču inicijativu za uspostavljanje tesne kulturne i svake druge saradnje kako na međudržavnom, tako i na lokalnom i regionalnom nivou.\nIz svog iskustva znam da je to moguće. Dok sam imao čast da predsedavam Skupštinom AP Vojvodine, 2001. godine vraćena je muzejska građa Vukovara, organizovani su prvi dani Istre u Vojvodini, a godinu kasnije je obnovljen most između Bačke Palanke i Iloka.\nUveren sam da su slične inicijative neophodne danas, isto kao što je neophodno i podizanje antiratnih spomenika u više radova Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore.


Na proleće počinje izgradnja Agrokampusa u Temerinu – Agroprofit\nHomeOstale temeNa proleće počinje izgradnja Agrokampusa u Temerinu\n24. децембра 2019. Agroprofit Ostale teme 0\nVlada Srbije pokrenula je proceduru za izgradnju Nacionalnog istraživačko-obrazovnog centra inovacionih tehnologija u poljoprivredi. „Agrokampus“, koji će se graditi u Temerinu, trebalo bi da kroz primenu najnovijih tehnologija, unapredi konkurentnost srpske poljoprivrede.\nTaj Centar, kako se očekuje trebao bi da kroz primenu najnovijih tehnologija u agraru i digitalnih platformi da unapredi konkurentnost srpske poljoprivrede.\nMeštani, poljoprivrednici, predstavnici lokalne samouprave opštine Temerin ističu značaj izgradnje Agrokampus centra.\nGostujući u emisiji Brazde ,Prof.dr Dragan Glamočić predsednik Upravbnog odbora Agrokampusa, izjavio je da će se u Centru obučavati poljoprivrednici, savetoidavaci, profesori i učenici poljoprivrednih škola i svi oni koji su zainteresovani za znanja o savremenoj poljooprivredi i digitalizaciji u agraru.\nRadovi na izgradnji Agrokamups centra u Temerinu kreću na proleće, a do sada je kako navodi Glamočić Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo pomogao rad Centra kroz nabvaku savremene mehanizacije, traktora, kombajna i žitne sejalice.


(VIDEO/FOTO) OPET HAOS U LONDONU! Kombi uleteo medu pešake blizu džamije, IMA MRTVIH! - Informer\n(VIDEO/FOTO) OPET HAOS U LONDONU! Kombi uleteo medu pešake blizu džamije, IMA MRTVIH!\nNajmanje jedan čovek je poginuo, a deset ljudi je povredeno kad je beli kombi skrenuo na trotoar i udario u pešake blizu poznate londonske džamije u severnom delu grada, piše onlajn izdanje Dejli mejla. Uhapšena je jedna osoba povezana sa nesrećom, saopštila je britanska policija\nAgencije 19. 06. 2017. 06:43\nVozilo je udarilo u ljude skrenuvši sa puta Seven sisters, koji se nalazi u blizini džamije u Finsberi parku, saopštila je policija i navela da je reč o „velikom incidentu".\nPremijerka Tereza Mej je saopštila da će policija tretirati ovaj incident kao “potencijalni teroristički napad”.\nPolicija je takode objavila da je uhapšena jedna osoba povezana sa nesrećom i da su na lice mesta poslate hitne službe.\nOčevici navode da je u tom području bilo dosta ljudi jer se u džamiji služila vecernja molitva povodom svetog islamskog praznika Ramazana.\nLondonska policija obezbeduje oblast gde je kombi uleteo medu pešake u blizini džamije.\nLIVE: Several injured after van strikes pedestrians near Finsbury Park Mosque in north London #londonattack #London https://t.co/Uj06KypNhg pic.twitter.com/kU9aQY5OY2 — The African Voice (@teddyeugene) June 19, 2017\nWe have taken 8 patients to hospital following the incident on #SevenSisters Road in #FinsburyPark https://t.co/oL75V7ZUWD pic.twitter.com/KQNcFumxIC — London Ambulance (@Ldn_Ambulance) June 19, 2017\nPolice arrive on the scene to respond to an incident where a vehicle has collided with pedestrians in London https://t.co/PyvVHDaEmO pic.twitter.com/ykp4UmlU6d — CNN (@CNN) June 19, 2017\n(VIDEO) EKSPLOZIJA U TURSKOJ!...\n(VIDEO) NAPAD HEMIJSKIM...\nMUSLIMANI NA METI BRITANACA:...\nNOVO HAPŠENJE U LONDONU:...\n(VIDEO) EVO KAKO SU GRAĐANI...\nHoće li ovo biti kršćanski terorista ili pomahnitali vozač?\nSasvim slucajno vece pred pocetak pregovora o Brexitu...


Izveštaj Revizora za kamp perspektivnih sportista GAS – 2016. godina | GAS\nIzveštaj Revizora za kamp perspektivnih sportista GAS – 2016. godina\nFinansijski izveštaj u vezi sa programom finansiranim od strane Ministarstva omladine i sporta republike Srbije\nProgram: kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu i izveštaj nezavisnog revizora o finansijskim informacijama koje su pripremljen u specijalne svrhe\nGolf asocijacija Srbije - Beograd\nIzveštaj nezavisnog revizora o finansijskim informacijama koje su pripremljene u specijalne svrhe\nIrena Suturović Bogdanović, generalni sekretar Golf asocijacija Srbije\nU skladu sa zaključenim Ugovorom o reviziji od 07. septembra 2016. godine sa Golf asocijacijom Srbije, Beograd izvršili smo reviziju finansijskog izveštaja za Program koji ste obelodanili za period od 22. avgusta 2016. do 25. avgusta 2016. godine. Shodno tome, dostavljamo Vam Izveštaj nezavisnog revizora (“Izveštaj”).\nTražili ste da se obave određene procedure u vezi sa Programom „Kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu“ koji finansira Ministarstvo omladine i sporta Republike Srbije (MOS). Izveštaj se sastoji od ovog pisma i detalja Izveštaja izloženih u 1, 2 i 3. poglavlju.\nNaše angažovanje je podrazumevalo obavljanje dogovorenih procedura vezanih za proveru troškova Programa „Kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu“. Cilj ove provere troškova je da Revizor verifikuje da li su troškovi, koje Golf asocijacija Srbije, Beograd navodi u finansijskom izveštaju realni, tačni i prihvatljivi. Prihvatljivost podrazumeva da su sredstva obezbeđena od strane Ministarstva omladine i sporta za finansiranje Programa „Kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu“ potrošena na način iskazan u obelodanjenom finansijskom izveštaju i u skladu sa Programom.\nNaše angažovanje je sprovedeno u skladu sa:\nMeđunarodnim standardima o povezanim uslugama („ISRS“) 4400 Angažovanja na obavljanju dogovorenih procedura u vezi sa finansijskim informacijama koji je objavila Međunarodna federacija računovođa („IFAC“);\nEtičkim kodeksom za profesionalne računovođe koji je objavio IFAC.\nDelokrug posla je određen isključivo kako bi se obavile procedure koje bi pomogle Ministarstvu omladine i sporta Republike Srbije da oceni da li su troškovi koje Golf asocijacija Srbije, Beograd navodi u pratećem finansijskom izveštaju realni, tačni i prihvatljivi.\nU našem Izveštaju se izlažu informacije koje je pružilo rukovodstvo Golf asocijacije Srbije, Beograd kao odgovor na konkretna pitanja ili koje smo dobili iz informacionih i računovodstvenih sistema.\nUkupni troškovi koji su predmet ove provere iznose RSD 225.300,00. Koeficijent pokrića troškova je 100%. Ovaj koeficijent predstavlja ukupan iznos troškova koje smo proverili, izražen kao procenat od ukupnih troškova koji su bili predmet ove provere troškova. Na osnovu dogovorenih procedura koje smo obavili, utvrdili smo da su troškovi u iznosu od RSD 225.300,00 prihvatljivi i u skladu sa Programom. Računovodstvene evidencije su sastavljene u skladu sa propisima i pravilima Republike Srbije. Prezentiranim računovodstvenim ispravama dokazuje se nastanak svih troškova na realizaciji ovog Programa.\nKorišćenje ovog Izveštaja\nOvaj Izveštaj se priprema kao poverljiv materijal isključivo za upotrebu od strane Golf asocijacije Srbije, Beograd i Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije (MOS). Izveštaj služi isključivo za svrhe utvrđene u okviru prethodno utvrđenog cilja. Navodi iz našeg Izveštaja se ne mogu koristiti za druge svrhe, niti se on može distribuirati bilo kojim drugim stranama.\nOčekujemo razmatranje ovog Izveštaja i sa zadovoljstvom ćemo Vam obezbediti dodatne informacije koje Vam mogu biti potrebne.\n07. septembar 2016. godine\nOsnov za obavljanje revizije finansijskog izveštaja u vezi sa realizacijom programa: „Kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu“ Osnov za obavljanje revizije finansijskog izveštaja u vezi sa realizacijom programa „Kamp za perspektivne sportiste za 2016. godinu“ je Ugovor broj ASP 16-20 od dana 07. septembra 2016. godine zaključen sa Golf asocijacijom Srbije, Beograd. Cilj našeg angažovanja je provera realnosti, tačnosti i prihvatljivosti troškova koji su nastali u vezi sa realizacijom Programa u oblasti sporta koji se finansira iz budžeta Republike Srbije u okviru razdela Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije (MOS), a čije su aktivnosti definisane Ugovorom broj 451- 02-199/2016-03 od 12. februara 2016. godine.\nRukovodstvo Golf asocijacije Srbije, Beograd je odgovorno za sastavljanje i objektivnu prezentaciju finansijskog izveštaja u skladu sa propisima Republike Srbije. Navedena odgovornost uključuje: uspostavljanje, implementaciju i održavanje internih kontrola relevantnih za pripremanje i pošteno prezentiranje finansijskog izveštaja koji ne sadrži materijalno značajne pogrešne informacije nastale usled prevare ili greške.\nNaša odgovornost je da prezentiramo mišljenje o finansijskom izveštaju Golf asocijacije Srbije, Beograd o realizaciji Programa u oblasti sporta koji se finansira iz budžeta Republike Srbije na osnovu revizije koju smo izvršili. Reviziju smo izvršili u skladu sa Zakonom o reviziji Republike Srbije, Međunarodnim standardima revizije i Internom metodologijom za reviziju. Ovi standardi zahtevaju da reviziju planiramo i izvršimo na način koji omogućava da se u razumnoj meri uverimo da finansijski izveštaj ne sadrže materijalno značajne pogrešne informacije\nPoglavlje 2. Činjenično stanje\n2.1. Uplate sredstava za realizaciju Programa\nGolf asocijacija Srbije, Beograd je imala sledeću uplatu sredstava na namenski račun od strane Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije:\nRedni broj Datum uplate Broj izvoda Iznos u RSD\n1 26.05.2016. 7 225.000,00\n2.2. Periodični izveštaj o realizaciji Programa za period od 22. avgusta 2016. do 25. avgusta 2016. godine\nU narednoj tabeli dat je finansijski izveštaj o realizaciji Programa za period od 22. avgusta 2016. do 25. avgusta 2016. godine u kome su prikazana utrošena sredstva u vezi sa realizacijom Programa, kao i iznos troškova verifikovanih od strane Revizora, zbirno po vrstama troškova:\nBROJ POZICIJE DIREKTNI TROŠKOVI Iznos u RSD Potvrdio revizor u RSD Razlika u RSD\n1 Troškovi smeštaja i ishrane (pansioni) 130.500,00 130.500,00 0,00\n2 Troškovi iznajmljivanja prostora 12.000,00 12.000,00 0,00\n2.1 Troškovi iznajmljivanja terena 82.800,00 82.800,00 0,00\nDirektni troškovi ukupno 225.300,00 225.300,00 0,00\nUKUPNI TROŠKOVI PROGRAMA\nPoglavlje 3. Zaključak\nNa osnovu prikupljenih revizorskih dokaza, zaključujemo sledeće:\nUkupni troškovi koji su predmet ove provere iznose RSD 225.300,00. Koeficijent pokrića troškova je 100%. Ovaj koeficijent predstavlja ukupan iznos troškova koje smo proverili, izražen kao procenat od ukupnih troškova koji su bili predmet ove provere troškova.\nNa osnovu dogovorenih procedura koje smo obavili, utvrdili smo da su troškovi u iznosu od RSD 225.300,00 prihvatljivi.\nBeograd, 07. septembar 2016. godine