Ana Mirković, DCI: Za definisanje strategije važno je da znamo "naše ljude"\nAna Mirković je pre sedam godina, zajedno sa Borisom Trivanom, osnovala Digital Communications Institute, koji je partner Instituta za digitalni marketing iz Irske i na svim programima instituta Ana predaje “Strategiju i planiranje”. Kaže da je na ovu temu već mnogo toga rečeno, ali da je poslednjih godina jedna od najfrekventnije pominjanih strategija – upravo strategija u digitalnom marketingu.\nKako se Webiz edukacija u Subotici, od 15. do 17. novembra bavi digitalnim marketingom, Ana Mirković je bila logičan izbor za predavača na ovom događaju. U okviru svog predavanja ona će posetiocima pružiti potpun metodološki okvir definisanja funkcionalne strategije digitalnog marketinga.\nNa prvoj godini studija psihologije sam, u okviru predmeta Opšta psihologija I, slušala komunikaciju i mnogo mi se dopala priča o tome na koji način svako od nas prima neku informaciju, kako je obrađuje i na nju reaguje i zašto svaki čovek može imati (i ima) specifičan način reagovanja na isti stimulus. U podneblju u kom se komunikacija uči na svega nekoliko fakulteta, dok istraživanja pokazuju da je za uspeh u našoj karijeri 5 odsto zaslužno obrazovanje, 15 odsto stečeno iskustvo, a 80 odsto uspešna komunikacija onoga što znamo i što smo prethodnim radom stekli, izazov bavljenja ovom temom je još veći.\nU eri koju nazivamo digitalnim dobom, sve se brzo menja, ali se najviše menja komunikacija, a kao posledica toga i naša percepcija i ponašanje. Način na koji šaljemo i primamo poruke, kreiramo odnose sa ljudima, brendovima, kompanijama, način na koji tražimo poslove, biramo destinacije za putovanja, gledamo/slušamo/čitamo tradicionalne medije – sve se iz dana u dan menja. Meni je praćenje tih promena veoma zanimljivo, način adaptacije na novonastalu situaciju je fantastičan, a pokušaji da predvidimo kuda nas ove promene vode je nešto što mene potpuno fascinira.\nJedan od prvih slajdova modula Strategija i planiranje u digitalnom marketingu (program Certified Digital Marketing Professional, Digital Marketing Institue, Dablin) sadrži samo jednu rečenicu koja glasi: Ključni temelj digitalne strategije je da se ona prvenstveno odnosi na razumevanje vaše publike, njihovog ponašanja i kako možete razviti novi oblik ponašanja koji uključuje vaš brend, proizvod ili uslugu. Dakle, digitalni marketing je priča o ljudima, njihovim potrebama, problemima, zahtevima, željama i vrednostima, a na nama je da iskoristimo digitalne medije i kanale komunikacije da ih upoznamo, saznamo čemu teže i šta žele i da im pomognemo da te težnje i želje i ostvare.\nPsihološko znanje je divna osnova za svaki oblik komunikacije – verbalni, neverbalni, pisani, a naročito digitalni. Digitalna komunikacija mora biti personalizovana, svrsishodna, neuznemiravajuća i da se bazira na slanju prave poruke pravoj osobi u potpuno pravo vreme i preko pravog kanala i tu ne sme biti kompromisa. Svaka strategija digitalnog marketinga mora biti fokusirana na ljude i mislim da nije potrebno dodatno naglašavati koliko mi u tome pomaže poznavanje psihologije.\nPošto je digitalni marketing jedna živa stvar, menja se iz dana u dan, prateći razvoj tehnologije i promene u percepciji i ponašanju korisnika, neophodno je i programe prilagođavati novim trendovima. Institut za digitalni marketing ima svoj nadzorni odbor koji čine svi oni koji su na izvoru informacija o ponašanju i potrebama ljudi danas, a to su predstavnici industrije Facebook, LinkedIn, Google, Twitter, IBM, Microsoft, IAB, i upravo oni u skladu sa saznanjima donose odluke o razvoju programa. Za sedam godina koliko sprovodimo programe DMI na Balkanu, program je prošao 8 potpunih i 8 manjih unapređenja.\nKo se sve može prijaviti na konkurs za stipendiju “Boris Trivan” koju dodeljuje DCI i šta ona omogućava?\nStipendija “Boris Trivan” namenjena je svim mladim ljudima na početku karijere, onima koji su nedavno diplomirali ili su na završnoj godini fakulteta. Naša ideja je da konkurs za stipendiju otvaramo svake godine na dan Borisovog odlaska, 25. oktobra, a stipendiju ćemo dodeljivati na dan njegovog rođenja, 16. januara. Trenutno nam je otvoren konkurs za izbor drugog stipendiste, a svi kandidati mogu poslati svoje prijave do 01. decembra. Stipendija “Boris Trivan” omogućava slušanje svih programa našeg instituta (Certified Digital Marketing Professional, GDPR i zaštita podataka o ličnosti, Blockchain technology: Principles and applications, Programmatic Advertising Course i drugi) i polaganje ispita za međunarodno priznate sertifikate.\nŠta će posetioci Webiz edukacije saznati na vašem predavanju u Subotici\nDobiće metodološki okvir definisanja funkcionalne strategije digitalnog marketinga. Pričaćemo o principima digitalnog marketinga, korisničkom putovanju i različitim nivoima povezanosti korisnika sa našim brendom/kompanijom, koji su adekvatni kanali komunikacije na svakom nivou, kako da pravimo psihološke profile naših korisnika i kako planirati ceo proces smisleno, na način da nam pomaže da stignemo do definisanih ciljeva. A pričaćemo i o ciljevima koji moraju biti SMART u digitalnom marketing da bismo u svakom trenutku znali da li idemo u dobrom smeru i gde i šta treba menjati da bismo stigli do uspeha.\nKao i u svakoj drugoj strategiji, važno je da znamo šta želimo da postignemo, a onda nam se otvara nekoliko pitanja: šta treba da uradimo da bismo došli do ciljeva, kako (na koji način) teba postaviti plan, zašto je to što radimo važno našim korisnicima i koji benefit im daje. Potom se, sledi nova grupa pitanja: ko je naša ciljna grupa (demografska, psihografska i bihejvioralna analiza), na kojim kanalima digitalne komunikacije provode vreme i u koju svrhu, u koje vreme su najaktivniji i šta je fokus njihovih aktivnosti. Kada znamo “naše” ljude i sve o njihovom ponašanju na internetu, sledi pravljenje mini strategija za svaki segment/kanal digitalne komunikacije (Content, Social Media, SEO, PPC, Email, Display…).\n3I principi digitalnog marketinga su važni jer nas stalno podsećaju na to koliko je fleksibilnost i otvorenost važna u ovom poslu. Prvi princip je Initiate i odnosi se na slušanje naših korisnika, ali ne samo da bismo ih čuli, već da bismo ih potpuno razumeli, jer ako ih razumemo – možemo da kreiramo odnos koji će, potencijalno voditi ka jednoj vezi iz koje će se kreirati poverenje i lojalnost. Drugi princip je Iterate, a on znači reagovanje u odnosu na podatke koje dobijemo slušanjem naših korisnika i fino menjanje komunikacije u svrhu dolaženja do harmonije u odnosu. Treći princip je Integrate, a odnosi se na integraciju komunikacije na svim digitalnim i tradicionalnim kanalima. Nema spamovanja korisnika istim sadržajem sa svih kanala, već se mora voditi računa o prirodi medija, a poruka adaptirati u skladu sa tim specifičnostima.\nPočetak je uvek rezervisan za istraživanja. Analiziramo nastup konkurencije, ponašanje naših korisnika na različitim kanalima digitalne komunikacije, analiziramo uspešnost na svakom od njih i krećemo u kampanju sa idejom da pružamo relevantne informacije našem korisniku. U svakom trenutku pratimo analitiku i trudimo se da razumemo naše korisnike, vidimo šta im se dopada, a šta ne, kao i koji kanal jeste pravi za komunikaciju sa njima (Initiate princip). U skaldu sa pokazateljima – iteriramo strategiju i menjamo taktiku (Iterate princip digitalne komunikacije). I tako u nedogled, tragajući za pravim porukama, pravim tonom komunikacije, pravim sadržajem i pravom frekvencom objava, pravim vremenom i pravim kanalima.


Samo za članove 5 - Page 40\nod Djole taj Uto 3 Jul 2012 - 22:32\npost.rs? Kao kosarkaski termin post, a i kao novinarski...\nod Tazz taj Uto 3 Jul 2012 - 22:36\nHyperactive :: "prvapetorka.rs"\nJednoznačno je... valjda\nod lazarminator taj Uto 3 Jul 2012 - 22:50\nod Dule Kecman taj Uto 3 Jul 2012 - 22:50\nDjole :: post.rs? Kao kosarkaski termin post, a i kao novinarski...\nAli i verski..\nlazarminator :: www.sveokosarci.com\nod Sergej taj Uto 3 Jul 2012 - 23:26\nDragan Milosavljevic ce produziti ugovor na jos 2 godine uz povecanje plate. Dule veoma ozbiljno racuna na njega.\nCujem da Tomas ne ostaje u Zvezdi.\nod Nolle taj Uto 3 Jul 2012 - 23:31\nMilutinov, Hezonja (Saric), Francuz, Dule ne radi za kikiriki, jaci ugovor Gagiju... a plate igraci iz prosle sezone nisu dobili. ODAKLE pitam ja vas sad !?\nod Kure taj Uto 3 Jul 2012 - 23:32\nOd države, sponzora, i "prijatelja kluba".\nVi ste poslednji koji to treba da pitate.\nod Nolle taj Uto 3 Jul 2012 - 23:34\nZbog !? Pogledaj pul naših sponzora u FK i KK, i reci koja od tih je domaća firma?\nNaš predsenik je javno rekao da se plate duguju od aprila, živo me zanima da li Boske sme to da uradi, da li sme da kaže da su za celu sezonu isplaćena samo 2 igrača,a dovode se Franzuci, Hrvati, ponovo se kupuje iz Srbije. Uostalom Čović je i sponmenuo 1 određen broj plata (5), verovatno je to bilo upućeno nekome\nPoslednji izmenio Nolle dana Uto 3 Jul 2012 - 23:48, izmenjeno ukupno 1 puta\nod Kure taj Uto 3 Jul 2012 - 23:39\nZbog prethodnih decenija, i bezbroj akcija "evropska zvezda" i sličnih državnih projekata.\nGledajte u svoje dvorište, mi ćemo u svoje, koliko dugujemo platićemo šta vas tu svrbi?\nod Sergej taj Uto 3 Jul 2012 - 23:41\nMilutinov kosta 75k , znaci smesna cifra.\nLeo je slobodan igrac dovodi ga licno Misko.\nSaric ima izlaz iz ugovora za 1m eura , znaci nista. Sto se tice Hezonje , on je vec poslao u FIBA zahtev o raskidu ugovora , cifra je 150k.\nDule ce biti isplacen delom u novcu delom u % od prodaja kao i uvek.\nGagi nije dobio neko drasticno povecanje.\nInace nasi "prijatelji" kluba su mnogo jaci od vasih cisto da se to napomene. Prica se da ce Dodik opet da uleti sa solidnim novcem za sledecu sezonu. Tu su uvek i ljudi iz NELT-a kojima par stotina hiljada eura ne znaci nista.\nod Nolle taj Uto 3 Jul 2012 - 23:46\nNisam dobio odgovor na postabljeno pitanje. Samo si spinovao, kako tebi odgovara.\nMilutinov (sloboda + plata) + plata Lea + Hezonja (sloboda i plata) + Gagijeva plata + Dule (deo), dođe se na prilično veliku cifru, ne možeš da kažeš da nije tako.\nod Sergej taj Uto 3 Jul 2012 - 23:50\nSiguran sam da se ne bi povlacili ovi potezi da pare nisu unapred obezbedjene. Posebno sto se Dule vratio , a on zna kako da iskuka pare od Dodika i drugara\nBudzet se oslobadja za plate Bozica Kecmana i Raska , a to preko 500k u startu. Djekic odlazi iz kluba to je sigurno.\nod Kure taj Uto 3 Jul 2012 - 23:53\nNolle :: Kure,\nAjde brate saberi jedan i jedan. Ne moram, svaki put da ti crtam. Dobio si odgovor da ste vi poslednji koji treba da postavljate pitanja o načinu finansiranja KK Partizan, i to iz dva razloga:\n1. Šta vas je to briga? Da li ste vi deo državne institucije koje proveravaju poslovanje privrednih subjekata, pa imate pravo da tražite tu informaciju?\n2. Čak nemate ni moralno pravo da tu informaciju zahtevate, s obzirom na gomile državnih para koje su u protekloj deceniji uzaludno protraćene u projekte "evropska Zvezda" i slične. Ili ti možda imaš amneziju i negiraš postojanje tih i njima sličnih projekata, koji su vas, uz "domaćinsko" poslovanje i doveli do katanca.\nod Nolle taj Uto 3 Jul 2012 - 23:53\nValjda se prvo da što se duguje, pa se onda troši ono što ostane... Vešto si ti to izbegao, i onaj broj u zagradi\nod Sergej taj Uto 3 Jul 2012 - 23:56\nNeki ce dobiti ponudu koju ne mogu da odbiju\nod Kure taj Uto 3 Jul 2012 - 23:57\n@Sergej, znači i Raško definitivno odlazi?\nJbg, mislim da drugog centra tog kvaliteta, za te pare, nećemo naći. Jedino da u vatru gurnemo mlade snage, ali time rizikujemo velike oscilacije dok su oni u igri.


Up Sell offers | English to Serbian | Telecom(munications)\nSerbian translation: ponuda skupljih proizvoda\nEnglish term or phrase: Up Sell offers\nCross Sell &Up Sell offers Improvement and performance of campaigns through targeted cross-selling and personalized offering for specific user.\nU skladu sa sljedećim značenjem pojma „up sell“:\nhttp://www.efpr.edu.rs/Ekonomski pogledi/2-2009 PDF/4.pdf\nNa sličan način, pojam „cross sell offers“ mogao bi opisno da se prevede izrazom „ponuda komplementarnih proizvoda“.\n4 +1 ponuda skupljih proizvoda\n4 tehnike uvećane prodaje\ntehnike uvećane prodaje\ntermin u upotrebi u marketingu, mada sam video da se koristi i up selling tehnika\n* 1) Jačanje profitabilnosti postojećih potrošača, kao i jačanje njihove aktivne uloge u maloprodajnom poslovanju, ostvaruje se podizanjem kvaliteta usluživanja potrošača, sugerisanjem komplementarnih (cross-selling) ili savršenijih proizvoda (up-selling).\nTakođe, agent može potrošaču predložiti sličan proizvod, boljeg kvaliteta ili karakteristika, što je poznato kao up-selling.\nUNIVERZITET U BEOGRADU EKONOMSKI FAKULTET - BEOGRAD\nJelena S. Stanković\nBeograd, 2008. god.\nProf. Dr Goran Petković Ekonomski fakultet, Beograd


Kvadrat fantazije - brendiranje Beograda na vodi - koncept.studio : koncept.studio\nKvadrat fantazije – brendiranje Beograda na vodi\nU savremenom kontekstu intenzivnog konzumerizma, sve se kupuje i prodaje. Od paste za zube do grada. Sve ima svoje ime i svoju sliku. Što je slika o proizvodu bolja, to je cijena proizvoda veća. Ta slika o proizvodu se zove brend.\nU cilju promocije, pozicioniranja na svjetskom tržištu i ekonomske dobiti, gradovi pribjegavaju marketing tehnici koja se u svijetu korporacija i biznisa pokazala više nego uspješnom – brendiranje.\nBrendirani grad vrijedi više od nebrendiranog. Kupac, turista ili stanovnik brendiranog grada zna tačno šta kupuje, gdje dolazi ili gdje živi. To nije nešto tamo daleko, to je baš taj grad i taj brend, ta atmosfera i ta emocija koju on želi. Proces brendiranja grada približava korisniku sliku o tom gradu. Kreira mu emociju i asocijaciju, koju kasnije može više da naplati.\nU ovom tekstu analiziraću konkretan primjer brendiranja grad. Studija slučaja se odnosi na projekat Beograd na vodi, a teorijski se oslanja na tekst Gregorija Ešvorta: Instrumenti brendiranja mjesta: kako se to radi? (Gregory J. Ashworth, The Instruments of Place Branding: How Is It Done?) Cilj studije je da odgovori na pitanje zašto ljudi kupuju nekretnine u mjestu koje ne postoji (ili bar ne još uvijek)? Odnosno, prema riječima Ešvorta, kako se to radi?\nU procesu lokalnog planiranja, prema Ešvortu, ključna su tri instrumenta:\nasocijacija na ličnost\nprepoznatljiv objekat i dizajn\nU marketingu i promociji, tehnika povezivanja sa poznatom ličnošću je vrlo česta. Mjesta prave direktne konekcije i asocijacije sa poznatim imenom, u nadi da će ljubav, povjerenje i divljenje koje ljudi već imaju prema toj poznatoj osobi biti reflektovano na mjesto. S druge strane, u mentalnoj slici posmatrača se pozitivne asocijacije koje ima prema poznatoj ličnosti prenose na mjesto koje ona promviše. Pa tako možemo govoriti o uticaju Gaudija na brendiranje Barselone, ali i doprinos Mocarta Salzburgu, Prislija Memfisu, Dalija u Figerasu, itd.\nNa pomen Beograda na vodi, u glavi imamo asocijaciju na arapskog investitora. Svakako, arapski investitor, po imenu Alabar, nije poznata svjetska zvijezda, kao što je to Prisli ili Mocart. Ipak, Alabar je, baš kao i Prisli, simbol.\nMožda široj javnosti nije poznato konkretno njegovo ime, ali je stil života koji on predstavlja svakako jasan svima koji ga vide ili koji čuju za njega.\nAlabar je zapravo predstavnik luksuzne, prosperitetne, megalomanske i uspješne aure Dubaija, Abu Dabija, Ujedinjenih Arapskih Emirata i bogatih arapskih biznismena.\nNa današnjem tržištu gradova, Dubaji ili Abudabi su svakako u samom vrhu ljestvice. Označavanje Alabara kao patronata Beograda na vodi, politički aparat lokalne, ali i državne samouprave, upućuju upravo na ekonomsku i političku stabilnost ovih gradova, čiji je on predsavnik. Ove relacije doprinose stvaranju pozitivnih asocijacija na Beograd na vodi u mentalnoj mapi potencijalnog korisnika.\nUpečatljivi i prepoznatljivi objekti nisu nov instrument u marketingu grada: Koloseumu Rimu, Partenon u Atini, Ajfelov toranj u Parizu – sve su to objekti koji su građeni u cilju promocije. Pored svoje upotrebne funkcije, ovi objekti su imali zadatak i da iskažu stav vladajuće strukture za čije vrijeme su izgrađeni! Njihova vrijednost leži više u simbolici ideologije i političkih ciljeva, nego u njihovim utilitarnim funkcijama.\nOvi objekti moraju da posjeduju specifičnu arhitektonsku formu. Oni moraju da budu drugačiji i da se lako uočavaju i pamte. O njima mora da se priča! Pa, makar to bilo samo zbog toga što je najviša zgrada u svom regionu, na kontinentu ili u svijetu. Čak je i danas vrlo aktuelna ova utrka u dostizanju velikih visina, kao što to čine Empajr Stejt Bilding u Nju Jorku, ili Burdž Kalifa u Dubajiu.\nU projektu Beograd na vodi planirana je izgradnja i objekta koji ima upravo ovu funkciju – Kula Beograd. Na zvaničnoj veb prezentaciji projekta, ovaj objekat je opisan kao najviša stambena zgrada u Srbiji i kao centralni dio novoizgrađenog mjesta. U daljem tekstu se navodi da će Kula postati novo obilježje prestonice. Predviđena je visina od oko 40 spratova, a kvadratura sa preko 12000m2.\nPosmatrajući trodimenzionalne prikaze projekta, Kula se neupitno izdvaja u odnosu na okolne objekte, ali i u odnosu na ostatak gradskog izgrađenog tkiva. Kako specifičnim oblikovanjem, tako i svojom visinom, ovakav objekat zasigurno preizima ulogu simbola Beograda na vodi. Uz dobru medijsku i marketinšku podlogu, ovaj objekat bi mogao da predstavlja centar okupljanja različitih mnogobrojnih korisnika, od turista do prestižnih kupaca. Sve to utiče na izgradnju pozitivne slike o ovom mjestu.\nNastavak i produbljivanja uticaja jezika arhitekture je dizajn. Naime, sveobuhvatan, jedinstven dizajn izgrađenog okruženja doprinosi jačanju poruke koja se želi prenijeti o mjestu. Ovaj dizajn se može sprovesti kroz izgradnju drugih, manjih objekata, mobilijar, popločanje, i sl. Cilj nije samo koherentnost unutar samog mjesta, nego njegova prepoznatljivost na širem tržištu u odnosu na druga mjesta.\nVažno je spomenuti da ovaj dizajn mora biti sproveden u apsolutno svim segmentima projekta – kako fizičkom, tako i vizuelnom. Odnosno, neophodno je da se jedinstvenost dizajna i atmosfere osjeti i na dvodimenzionalnim prikazima kao što su plakati, bilbordi, razna druga oglašavanja, internet kampanje i sl. Ovaj princip total dizajna takođe je tehnika koja je direktno preuzeta iz procesa korporativnog brendiranja.\nU slučaju Beograda na vodi, i ovaj korak je sproveden detaljno na svim poljima. Ukoliko govorimo o arhitekturi, vizualizacije prikazane na plakatima govore da ona čini dio jedinsvenog dizajnerskog duha cjelokupne priče. Savremene linije, senzibilitet oblikovanja, organizacija elemenata u prostoru, ali i na plakatu, šalju sliku prosperitetne, prestižne zajednice.\nPrimjer za sprovođenje ove dizajn strategije je i izradnja privremene, montažno-demontažne strukture na obali rijeke Save, tačnije u Savskom amfiteatru, kafe bar i restoran Savanova. U sklopu projekta radilo se i na okruženju, koje je obuhvatilo i izradnju dvije privremene strukture u vidu tribina, koje su pozicionirane iznad vode, predstavljajući direktan kontakt obale sa prostorom rijeke, kao i izgradnja dječijeg igrališta, parking prostora, ali i uređenja i opremanja jednog dijela promenade.\nOvaj prostor je postao mjesto okupljanja i dio kako dnevnih, tako i večernjih socijalnih aktivnosti građana Beograda. Neosporna je činjenica da je objekat aktivirao, do tada, mrtav prostor i privukao Beograđane na vodu, što je i bila konceptualno ideološka okosnica projekta. Takođe, jedan dio informacija o projektu moguće je dobiti i na ovom mjestu, te se o Savanovi može govoriti još i kao miltifunkcionalnom promo-štandu.\nObjekat se formom i stilskim jezikom potpuno uklapa u cjelokupnu dizajn sliku kompletnog projekta koju je korisnik mogao da vidi u medijima u dvodimenzionalnom obliku. Dakle, već je uveliko osjetna i prepoznatljiva atmosfera koju je bilo potrebno prenijeti dizajnerskim rječnikom.\nS druge strane, kako u prostoru, tako i na papiru, Beograd na vodi odzvanja identičnim stavom. Projekat je potpuno opremljen brendiranim elementima korporativnog dizajna u vidu: logoa, logotipa, paterna, tipografije, kolorita i drugim dijelovima koji čine paket vizuelne komunikacije sa korisnicima.\nJoš intenzivnije sprovođenje tehnike total dizajna odnosi se na kreiranje specifične gradske četvrti koja ima specifičnu atmosferu. Asocijacije na ovu atmosferu se reflektuju i na cjelokupnu sliku grada. Zapravo, grad kreira sliku o sebi kroz kreiranje slike o toj konkretnoj četvrti.\nU kontekstu današnjeg vremena, ove četvrti najčešće pružaju usluge noćnog života, izlazaka, socijalizacije, zabave, gastronomije, ali i kulturno-umjetničkih događaja. Dakle, u pitanju je mali dio grada koji služi da se doda vrijednost kreiranoj slici grada kao cjeline.\nKada govorimo o Beogradu na vodi, ali i o Beogradu uopšte, ova četvrt je sigurno Savamala. Ova četvrt je mjesto okupljanja i socijalizacije velikog broja stanovnika, ali i turista. Sa izgrađenom slikom ,,alternativne“ scene, mnogi klubovi, kafići, kafane, galerije i hosteli kreiraju posebnu atmosferu koja je dio brendiranog Beograda.\nS obzirom na lokaciju izgradnje, koja je neposredno uz Savamalu, ali i na njen već pozitivni imidž, oslanjanje Beograda na vodi na atmosferu Savamale je logičan slijed brend strategije za ovaj projekat.\nZgrada Beogradske zadruge koja se nalazi u centru ove četvrti bio je portal za infiltraciju novog projekta u ambijent starog i već poznatog okruženja. Ovaj objekat je rekonstruisan nakon više od 60 godina. Objekat je takođe i otvoren za javnost nakon više decenija, nudeći nove sadržaje poput kafea i restorana. U daljem tekstu se navodi da je direktan investitor rekonstrukcije bila kompanija Eagle Heals koja je takođe i pokrovitelj kompletnog projekta ,,Beograd na vodi“. Na ovaj način, ulazeći fizički u samo srce već voljene i prepoznatljive četvrti Beograd na vodi prenosi pozitivnu sliku Savamale na svoj brend.\nUlaganje investitora ,,koštalo“ je gradsku vlast izdavanje dozvola za postavljanje reklamnih plakata kako na sam objekat zadruge, tako i u njegovom enterijeru. Kao i sam projekat rekonstrukcije, tako je i projekat pozicioniranja reklamnih banera odrađen sa velikom pažnjom: zastave sa logoom investitora i nazivom projekta, pravougaonog oblika, vertikalne orijentacije, postavljeni su između prozorskih otvora, ne narušavajući cjelovitost arhitektonskog izraza samog objekta. Takođe, u novi ambijent zgrade Beogradske zadruge smještena je i maketa projekta Beograda na vodi, kao i info pulotvi na kojima su građanima dostupne sve informacije o ovom projektu.\nMjesta organizuju i sponzorišu različite vrste privremenih manifestacija kako bi mogućili sebi veći vidljivost u kontekstu šireg globalnog tržišta, ali da se ustanovi specifična brend asocijacija. Zapravo, cilj je da se pokaže da je mjesto spremno da organizuje događaje većih razmjera, ali i da se konkretizuje određena aktivnost koja će biti nadalje vezivana za brend tog mjesta. Ove manifestacije mogu da budu sportskog, kulturnog, komercijalnog ili političkog karaktera.\nOvaj korak brendiranja mjesta je u slučaju Beograda na vodi još uvijek nedovoljno uobličen. Zapravo, do sada, jedina manifestacija koja je zvanično organizovana od strane lokalne samouprave koja ima kontrolu na projektom je ,,Otkrivanje makete Beograda na vodi“. Ovo je ujedno i čin prvog zvaničnog sveobuhvatnog predstavljanja projekta medijima i javnosti.\nIako se o ovom događaju ne može govoriti baš kao o manifestaciji, on ipak predstavlja određen stepen pokazatelja da je organizator projekta spreman da iznese i zvaničnu manifestaciju. S druge strane, ova prezentacija projekta prvi put prikazuje premijera, gradonačelnika i druge članove vladajućeg miljea sa Alaabarom i plakatima i maketom projekta. Ovo je u vizuelnom smislu vrlo važno, jer se u tom momentu počinju graditi veze i asocijacije na projekat. Takođe, on ovim događajem dobija na noti realnosti i povjerenja.\nDanas je za uspješnu destinaciju neophdno posjedovati uspješan brend. Gradovi moraju biti brendirani na skoro identičan način na koje to rade kompanije sa svojim proizvodima. Ovaj postupak dodaje vrijednost gradu. Kada se gradu doda brend vrijednost, onda on ima pravo da zahtijeva veće cijene svojih usluga ili dobara. S druge strane, pozitivan brend oslikava i pozitivnu političku ideologiju koja iza njega stoji.\nOsnovne premise brendiranja grada su identifikacija jedinsvenog atmosfere brend identiteta, oblikovanje tog identiteta u sliku a zatim kreiranje ispravnog alata za komunikaciju sa korisnicima.\nU primjeru projekta Beograda na vodi, analizirani su i predočeni jasni koraci koji su preduzeti u procesu stvaranja brenda. Jasno određene, detaljno i temeljno sprovedene, marketing tehnike doprinijele su kreiranju jake slike o ovom novom dijelu Beograda. Iako još uvijek ne postoji u realnom, izgrađenom prostoru, nekretnine se na ovom mjestu, prema njihovim zvaničnim oglasima, ali i izjavama različitih medija, pa i samog gradonačelnika, već prodaju.\nTo je snaga brenda – brend prodaje fantaziju.\narhitekturabegorad na vodibelgrade waterfrontbrendbrendirani gradmarketing


Atletski klub “Atina” šampioni i vicešampioni Srbije\n08.06.2016\tATLETIKA, SPORT, VESTI\nVeterani Atletskog kluba “Atina” ostvarili su odlične rezultate na Prvenstvu Srbije. Sva trojica vratila su se iz Beograda u Vršac sa odličjima. Titulu šampiona osvojio je Srđan Jovanović u disciplini bacanje kugle, u konkurenciji veterana M-40, sa rezultatom 8.21 m. Takođe, novi prvak Srbije je i naš sugrađanin Živko Čejić u disciplini skok u dalj, u konkurenciji veterana M-55, ...\nVršačka ulična sportijada\n07.06.2016\tOSTALI SPORTOVI, SPORT\nOvogodišnja “Vršačka ulična sportijada” održaće se u periodu od 21. do 24. jula, a osim takmičarskog, imaće i edukativan karakter. Sportijada je manifestacija takmičarskog karaktera koja za cilj ima promociju amaterskog sporta, ali i volonterizma. Prošle godine okupili smo oko 350 takmičara i 50 volontera koji su svojim radom doprineli da Vršačka ulična sportijada zauzme visoku poziciju među najboljim volonterskim ...\nAtinske igre – takmičenje dečaka i devojčica\n04.06.2016\tATLETIKA, SPORT, VESTI\nAtletski klub “ATINA” Vršac, dana 04.06.2016 godine, održao je takmičenje za devojčice i dečake, različito godište, u disciplini trčanje na 60m, 200m i skok u dalj. Učestvovali, su predstavnici atletskih klubova TAMIŠ (Pančevo), VAK (Vršac), ATINA (Vršac). Uskoro će biti postavljeni i rezultati.\n31.05.2016\tATLETIKA, SPORT\nVršački atletski klub 1926, u nedelјu 29. maja, na dan gradske slave Svetog Teodora Vršačkog, organizovao je četvrtu po redu “Trku uz stepenice 2016”. Pobednik muške trke je Kristijan Stošić iz Beograda, jedan od najboljih trkača planinskih trka u Srbiji, član AK Mladost iz Užica ...\nNa 7. Međunarodnom džudo turniru u Vršcu 670 takmičara\n31.05.2016\tOSTALI SPORTOVI, SPORT\nDžudo klub Lokomotiva minulog vikenda u Centru Milenijum bio je domaćin 7. Međunarodnog džudo turnira “Trofej Vršca”. Učestvovalo je ukupno 670 takmičara, tačnije 52 kluba iz Italije, BiH, Crne Gore, Hrvatske, Bugarske, Rumunije i Srbije. U ukupnom plasmanu prvo mesto zauzela je ekipa domaćina Lokomotiva, drugo mesto osvojio je Dinamo iz Pančeva, treće Borba iz Mostara, četvrto Vinča iz ...\nVršac United – Dolina 2:2\n29.05.2016\tFUDBAL, SPORT\nVršac United, se bori za opstanak u ligu, ostaje još zadnje kolo. Iako su jako male šanse da ostane u ligu, 3 kluba iz lige ispadaju, pogledajte tabelu zadnjeg kola: Zadnje kolo Vršac United igra sa Sentom u gostima. Jako je bitno da se zna iz druge lige koliko klubova ispada, tako da postoji teorestki mogućnost da Vršac United ostane.\nDžudo takmičenje u Millenniumu i rukomet RK Mladost i RK Slavija\n29.05.2016\tOSTALI SPORTOVI, SPORT, VESTI\nDžudo takmičenje u Millenniumu od 09-17h OD 19h, rukomet RK Mladost – RK Slavija\nJuniorsko prvenstvo Srbije u badmintonu u Vršcu\n27.05.2016\tOSTALI SPORTOVI, SPORT, VESTI\nBadminton klub "Fanatik", pod pokroviteljstvom Badminton saveza Srbije, u sali Hemijsko-medicinske škole u Vršcu, 28. i 29. maja, sa početkom od 10 časova, organizuje Juniorsko prvenstvo Srbije u badmintonu.\nVrščani u svetskoj “Kući slave”\n24.05.2016\tOSTALI SPORTOVI, SPORT, VESTI\nVrščani Srđan Ratković i Srđan Marin ušli u “Svetsku Kuću slave borilačkih veština” u Lisabonu.\nŠK Bora Kostić Vršac – ŠK Sloga Plandište 3,5 : 2,5\n23.05.2016\tŠAH, SPORT, VESTI\nVelika neizvesnost je bila na šahovskim tablama između derbija dva kluba. Neizvesnost je trajala do samog kraja, ali ipak više znanja ili sreće je imao ŠK Bora Kostić, koji je na kraju pobedio rezultatom 3,5 : 2,5.\nČetvrta trka uz stepenice 29 maja 2016 godine\n23.05.2016\tATLETIKA, SPORT, VESTI\n“Vršački atletski klub 1926” u nedelјu 29. maja organizuje četvrtu po redu “Trku uz stepenice 2016”. Start muške trke je u 10:30, a start ženske trke je u 10.45. časova iznad gornjeg parkinga Centra Milenijum (ulica Omladinski trg, 50 metara od raskrsnice sa ulicom Sultane Cijuk). Dalje će se takmičari kretati ulicom Omladinski trg do raskrsnice ulica Omladinski trg – ...\nFudbal Polet Izbište – Vršac United 1:1\n19.05.2016\tFUDBAL, SPORT\nU bledoj igri sa komšijama iz Izbišta, Vršac United je remizirao, i uglavno se nalazi na gornjoj tabeli lige. Dana 21.05.2016 godine u 16 i 30h, Vršac United igra sa Radničkim iz Sutjeske.\nFudbal Vršac – Sloga Temerin 4:0\n18.05.2016\tFUDBAL, SPORT\nJako značajna pobeda za Vršac, u borbi za izlazak iz zone ispadanja. U prvom povremenu Vršac je vodio 1:0, dok je u drugom povremenu, konstantno napadao i zadnjih 15 minuta dao je još 3 gola, za konačan rezultat od 4:0\nFK Odžaci – FK Vršac 5:0\n15.05.2016\tFUDBAL, SPORT\nFK Odžaci – FK Vršac 5:0 Domaćin je zasluženo slavio sa velikom razlikom. FK Vršac je trenutno pri dnu tabele, i bori se za opstanak u ligi. Sledeće 27. kolo se igra u Vršcu u sredu 18 05 2016 godine u 16 i 30h, na Gradskom stadionu.\nŠah klub “Bora Kostić” – Šah klub Banatski Karlovac 3:3\n15.05.2016\tŠAH, SPORT\nŠah klub “Bora Kostić” – šah klub Banatski Karlovac 3:3 Veliko iznenađenje je priredila ekipa šah kluba Banatski Karlovaci, igrajući nerešeno sa Vršačkom ekipom. Šah klub “Unirea” Ritiševo – šah klub “Sloga” Plandište 3:3 Ova dva kluba su dugogodišnji poznanici, i nerešen rezultat je nešto što je bilo očekivano.\nStrana 83 od 84« Prva...506070«8081828384\t»


SDA Visoko: Čestitka u povodu obilježavanja 1. decembra – Dana Oružanih snaga BiH i 15. godišnjice postojanja OS BiH | Visoko.co.ba\nNaslovnica Lokalne Teme SDA Visoko: Č...\nPovodom obilježavanja 1. decembra, Dana oružanih snaga BiH i 15 godina postojanja Oružanih snaga BiH svim pripadnicama i pripadnicima Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH upućujemo najiskrenije čestitke.\nSvjesni činjenice da su pripadnici Oružanih snaga BiH spašavali ljude, imovinu i živote od poplava, požara i drugih vremenskih nepogoda i da su se pokazali kao najkorisniji članovi društvene zajednice i oslonac u svim nedaćama ponosni smo na postignute rezultate i na sve vojnike koji rade na očuvanju mira u BiH i svijetu.\nŽelimo vam da uspješno izvršavate sve zakonom propisane zadatke te nastavite postizati dobre rezultate i radite za dobrobit jedine nam domovine BiH.\nVisoko.co.ba / GO SDA VISOKO / Saopćenje za javnost\nČlanak prijeJupić i Drljević posjetili covid odjeljenje u Općoj bolnici u Tešnju\nSljedeći članakOdgoda Olimpijskih igara koštat će Japan gotovo tri milijarde dolara


Švedska u zagrljaju desnice : Fašista sam, tim se dičim (VIDEO) | Kliker.info\nŠvedska u zagrljaju desnice : Fašista sam, tim se dičim (VIDEO)\n”Švedska je napokon postala normalna evropska država”, navodno je izjavila Pie Kjersgaard, prva dama naoko polufašističke, a u stvari skroz fašističke Danske Folkepartiet nakon što je saznala da u švedski parlament ove godine ulazi prorasistička Sverigedemokraterna (Švedski demokrati, SD). Pripadnici ove partije, preobučeni u odijela i kravate koje nedavno kupiše nauštrb smeđih uniformi koje su im donedavno bile uzor, predstavljaju smrljanu politiku nezadovoljstva. Ne znamo kako da riješimo situaciju, ali znamo šta ne valja. Vratili bi se u stare dane nacionalne države, u idilična vremena Astrid Lindgrenovskih karaktera koji po vječnom ljetu bezbrižno trčkaraju i igraju se omeđeni sigurnošću svoje nacionalne države. Tu im naravno smetaju zla čudovišta preobučena\nu burqe, niqabe, samije…Protivnici, tj protivnice, iste one koje branimo kad ih režimi tlače u njihovim matičnim državama hiljadama kilometara od nas, u populističkoj se debati lako pretvaraju u bezoblična čudovišta koja hrle prema parama države i na tom putu obaraju sve pred sobom. Tako, naime doslovno izgleda reklamni film partije Švedskih demokrata, naknadno zabranjen na TV-u. Reklama od 150.000 Eura – nadahnuta dramatičnom strukturom DW Griffitha i tehnikom cross-cuttinga koji u Radjanju Nacije prikazuje dolazak Ku Klux Klana koji hiti da ugrožene stanovnike kuće spasi od crnih monstruma koji ih napadaju – prikazuje baku penzionerku s rulatorom koju tamne pokrivene snage koje migolje iz sjene prestižu i ruše u trku za državnim parama. Umjesto na penziju, reklama hoće da kaže, pare se nemilosrdno troše na islamske mračne snage zla koje imaju za cilj da podriju snažno kršćansko švedsko društvo. Film je, kao što rekoh, zabranjen na jednom od public service kanala, na šta su SD najvjerovatnije i računali. To im je donijelo i novi val publiciteta te su se još lakše približili iznevjerenim glasačima koji se ne mogu prepoznati u blokovskoj politici dvije strane u Švedskoj. Marginalizirani ljudi koji više ne osjećaju pripadnost socijaldemokratima, a istorijski nikad nisu pripadali neoliberalima nasli su se u politici nezadovoljstva u kojoj je veoma lako odrediti neprijatelja sistema. Pozicija zrtve, te briga za ”male ljude” koji se gube među dva blokovska sistema jeste strategija koja je upalila od samog početka.\nDa se razumijemo, nije Švedska bila imuna na političke probleme ni prije. Početkom devedesetih je Ny Demokrati (Nova Demokratija) ušla u Parlament i svojom nacionalističkom retorikom utjerivala strah u kosti birača. Politički šarlatani su se ipak ubrzo pokazali upravo u tom svjetlu, te ih na idućim izborima više nije ni bilo. Međutim, sjećam se sredine devedesetih, kad smo tek došli iz Bosne, i sjećam se mladih, nabildanih ćelavaca u Dr Martens čizmama kako sieg heilaju na trgovima širom lijepe naše ŠveCke.\nDanas je crni ponedjeljak u Švedskoj. I pored 200 godina mira, bez rata, kontinuiteta demokratije, političke pragmatičnosti koja je ipak svim građanima obećavala najosnovnija ljudska prava, uspjela se kao crv, ponovo ubaciti ideja o nacionalnoj – da ne kažem rasnoj – čistoći, o nemješanju s drugim prljavcima, o kvaziproblematizaciji imigrantske situacije, o islamu kao nečemu dijametralno suprotstavljenom kršćanstvu. Blokovska politika je neuspjela, nijedna strana nije dobila svoj majoritet. Politički klovnovi SD, sinoć, kao fudbalski huligani. pjevaju svom ideološkom vođi Jimmy Åkessonu, kao na utakmici, Jimmy Åkesson sha la la la la, Jimmy Åkesson sha la la la la la la. Malkice me strah, moram biti iskren. I kod nas su huligani svašta pjevali, u onaj vakat.Ukratko, u Švedskoj problemi, zdraaaaaa’o. Sanjin Pejković (E-novine)


Brčko: Dvoje preminulo, 20 novozaraženih, jedno lice izliječeno\n29/07/2020 | 16:11 | Autor: SRNA\nU Brčkom su u posljednja 24 časa preminule dvije starije osobe koje su bile pozitivne na virus korona i koje su imale više udruženih bolesti, a riječ je o muškarcu /78/ i ženi /84/, saopšteno je iz Štaba za zaštitu i spasavanje distrikta.\nBrčko - Pezerović - konferencija za novinareFoto: SRNA\n- Pokrenuli smo nabavku 2.000 testova za zatvorene sisteme PCR aparata. Mi imamo jedan, a jedan ima Јavna zdravstvena ustanova. Otvorene su ponude i prosto je nemoguće da dobijemo 2.000 testova odjednom, jer ih nema na tržištu BiH - rekla je Nikolićeva.\nAćimović: Razloga za opuštanje još nema (VIDEO)\n13:05 > Banjaluka: Vakcinisana 4.034 stanovnika


RS /SDS traži odgovor od Vlade: Kako ćete sanirati dug UKC-a od 267 miliona KM? / Radio Sarajevo\nRS / SDS traži odgovor od Vlade: Kako ćete sanirati dug UKC-a od 267 miliona KM?\n20. 01. 2018. u 16:50:00 Fena\nIz Srpske demokratske stranka (SDS) pozvali su Vladu da odgovori građanima na koji način planira da sanira dug Univerzitetsko kliničkog centra Banja Luka, koji, kako su saopćili, danas iznosi 267 miliona KM.\n"Očigledno je da je za Željku Cvijanović jedini način upravljanja dugom Kliničkog centra novo zaduživanje o čemu svjedoče i najave novog kredita od 55 miliona KM, koji treba da posluži samo kao 'šminkanje' rezultata rada novog rukovodstva te zdravstvene ustanove i skrivanje da ni uprava, a ni Vlada ne znaju kako da upravljaju najvećom zdravstvenom ustanovom u RS", saopćeno je iz ove stranke.\nPovodom izjave da je Vlada RS-a poklonila pet inkubatora Klinici za dječije bolesti u Banja Luci, podsjećaju premijerku Željku Cvijanović da je Vlada osnivač Kliničkog centra Banja Luka i da u tom svojstvu nabavku opreme za klinike ne može smatrati donacijom.\n"Zadatak Vlade RS-a kao osnivača Kliničkog centra jeste da omogući sve potrebne uslove kako bi ova institucija nesmetano radila i pružala adekvatne zdravstvene usluge građanima RS-a. Zbog toga premijerkino definisanje nabavke pet inkubatora za Kliniku za dječije bolesti u Banjoj Luci kao donacije Vlade RS-a smatramo kao pokušaj dezinformisanja javnosti", navode iz SDS-a\nTagovi: UKC Banja Luka SDS Željka Cvijanović dugovi\nBanja Luka / Uspješna transplatacija u UKC-u: Otac darovao bubreg kćerki\nBiH / Bura u Trebinju: Predsjednik Swissliona optužio Nebojšu Vukanovića za "reket"


jutka – Gerila\nGerila > jutka\nArhiva prema tagu: jutka\nŽena koja je priznala da je morala da podrži Jutku proglašena tehnološkim viškom!\nRadnica JKP „Rasina“ u Brusu Vukosava Đokić, koja je u martu na skupu podrške Milutinu Jeličiću izjavila za N1 da je došla na skup jer joj je rečeno da dođe, nakon objave Marije Lukić na Tviteru da je proglašena tehnološkim...\nDa li je moguće da Marija Lukić, koja je za seksualno uznemiravanje tužila bivšeg predsednika opštine Brus Milutina Jeličića Jutku, dobije fer suđenje? Marija do suda prolazi kroz špalir Jeličićevih pristalica koje joj skandiraju i nazivaju je skarednim rečima, a...\nNasilnik Milutin Jeličić Jutka pokušava na sve načine da spreči da bude obezbeđen kvorum za sednicu Skupštine opštine Brus na kojoj bi trebalo da bude konstatovana njegova ostavka. Kako saznaje “Blic”, Jeličić danima unazad razgovara s odbornicima, pokušava da ih...\nJOŠ JEDNA OD JUTKINIH ŽRTAVA odlučila da izađe u javnost, ovo je njena priča\nPosle svega mirnije spavamo. Jutkina moć je neuporedivo manja nego pre godinu dana. Navijamo da bude kažnjen, pratimo redovno suđenja - kaže u ispovesti za "Blic" Andreja Bojić, otac Snežane Bojić, jedne od Jutkinih žrtava. Nakon što je Jutkina sekretarica...\nPraksa „spontanih“ okupljanja radi davanja podrške i „dokazivanja“ nevinosti sve više uzima maha, a poslednji slučaj okupljanja u Brusu u odbranu Milutina Jeličića Jutke. Dok se njemu sudi za seksualno uznemiravanje, učesnice skupa podrške već na prvu loptu deluju kao...\n“Jutka prevario javnost, kupuje vreme pričama o ostavci”!\nPrvi potpredsednik Narodne stranke i narodni poslanik Miroslav Aleksić izjavio je danas da je predsednik opštine Brus Milutin Jeličić Jutka, optužen za seksualno uznemiravanje Marije Lukić, „nasamario javnost i kupio vreme“ svojom formalnom ostavkom, jer po Zakonu o lokalnoj samoupravi...\nDRAŽA PETROVIĆ: Jutka sa naslovne strane\nZove me pre sedam dana drugar iz Brusa tačno u 21 sat i 55 minuta po srednjoevropskom vremenu. – Evo otac i ja sedimo i čekamo „Život priča“ na Prvoj, ali upravo je nestao kablovski signal u celom Brusu! –...\nJutkini ljudi zatvorili kafanu u Brusu zbog NOVINA KOJE SU ČITALI GOSTI?!\nGradska kafana u Brusu bila je jedino mesto u gradu u kojem je mogla da se čuje slobodna reč. Da se pročita Danas, NIN, Vreme, priča o Jutki i njegovim zlodelima… ali revnosnom aktivnošću njegovih inspektora, kafana ponovo ne radi...


NOVA SEZONA POČINJE PREMIJEROM · Kraljevo.online\nNASLOVNA KULTURA NOVA SEZONA POČINJE PREMIJEROM\nNOVA SEZONA POČINJE PREMIJEROM\nNova sezona u Kraljevačkom pozorištu počinje premijerom Ljubičaste bajke\nLjubičasta bajka, naslov je prve premijere u novoj sezoni. Komad je prevashodno namenjen deci, ali će podjednako u njemu uživati i publika od 7 do 77 godina. Tekst je napisala Gorana Balančević, a adaptaciju i režiju potpisuje Miodrag Dinulović.\nLjubičasta bajka je priča o ljubavi između Kralja Uroša i francuske princeze, potonje kraljice srpske, Jelne Anžujske. Na bajkovit, fantazamagoričan način, uz mnoštvo vizuelnih efekata koji brišu razliku između pozorišnog komada za decu i bajke, priča se istinita priča iz srpske istorije.\nU predstavi igraju: Svetlana Milenković, Nikola Milojević gost iz Kragujevca, Stefan Milikić, Zoran Cerovina, Predrag Pavlović, Milena Jovašević, Kristina Jevtović i Vladimir Jovanović.\nPremijera Ljubičaste bajke je u četvratak 5. oktobra u 19:00 sati. Prva repriza predstave je u petak, 6. oktobra u 19:00 sati.\nSubota 7. oktobar 20:00 sati PLAY ANDRIĆ\nU čast Kraljevadana, 7. oktobra, Kraljevačko pozorište poklanja publici predstavu PLAY ANDRIĆ, ILI LJUDI O KOJIMA SE NE MOŽE MNOGO KAZATI. Ova predstave je na ovogodišnjem Festivalu profesionalnih pozorišta Srbije „Joakim Vujić“ proglašena za najbolju od strane žirija kritike. Plej Andrić je po motivima književnog opusa Ive Andrića, režirala Mia Knežević. U predstavi igraju: Predrag Pavlović, Kristina Jevtović, Zoran Cerovina, Gorica Dinulović, Dušan Vukašinović, Biljana Talić, Uglješa Spasojević, Svetlana Milenković, Vladimir Jovanović i kao perkusionista nastupa Miahailo Jerotijević. Nakon ovog izvođenja,u ponedeljak 9. oktobra ansambl predstave putuje u Šabac gde će nastupiti na Fesivalu „Teatar na dobrom putu“.\nUlaznice za subotnje izvođenje se ne naplaćuju, a publika besplatne ulaznice može preuzeti na biletarnici pozorišta.


Vreme 1106 - In memoriam – Zan Anri Gaston Ziro "Mebijus" (1938–2012): Mebijus je mrtav, ziveo Mebijus\nNeke tamo davne 1986. napisao sam da je beogradski samostalni izdavač Branko Gavrić održao lekciju našim lenjim izdavačkim kućama objavljivanjem Crnog Inkala, prvog Mebijusovog albuma iz serije Doživljaji Džona Difula po scenariju Alehandra Žodorovskog. Gavrićeva tadašnja izdavačka hrabrost zadirala je u samu srž problema domaće izdavačke politike stripa. Strip scenom tog vremena već punu deceniju vladao je paradoks. Pojava autorskog talasa "Treće generacije" (kojoj je pripadao i sam Gavrić kao strip autor i ilustrator) bila je duboko u znaku Mebijusa, kultnog autora, ikone novog senzibiliteta u izražavanju stripom. Dovoljno je samo pomenuti niz autorskih imena čiji se rad već tada nije mogao zamisliti bez Mebijusovog uticaja: Zoran Janjetov, Mirko Ilić, pokojni Emir Mešić, Branko Gavrić, Dejan Nenadov i mnogi drugi koji će tek doći kod kojih je Mebijusov uticaj bio nekad posredniji, ali takođe ugrađen u same temelje pristupa stripu. Međutim, prisustvo Mebijusovih stripova u toj deceniji bilo je u našem izdavaštvu ravno nuli. Kao izraz izdavačkog parcijalnog slepila, mnogo klasičniji vestern serijal Bluberi, koji je crtao drugi deo Žiroove podvojene autorske ličnosti, bio je nemilice objavljivan, a zatim preštampavan do besvesti sve do današnjih dana. Pre Gavrićevog izdanja, kod nas je u periodici objavljeno svega nekoliko Mebijusovih tabli. Tadašnja snažna i buntovna omladinska štampa pokušala je delimično da ublaži očiglednu ćutnju glavnih medijskih tokova objavljujući Mebijusove ilustracije i prizore iz stripova. Da ovaj paradoks neće do kraja iščileti ni sledećih četvrt veka pokazuje činjenica da do danas nisu objavljeni najvažniji Mebijusovi radovi s početka njegovog epohalnog poduhvata transformacije medija stripa: Arzak, Hermetična garaža, Dugo sutra, Da li je čovek dobar i drugi, a upravo ovi radovi su od Mebijusa načinili mitsku figuru.\nVrhunsko majstorstvo u tretiranju prostornih odnosa; zrelost u odabiranju neverovatnih a fukcionalnih rakursa; dalja ekspozicija dekirikovskih urbanih praznina; posebnost u tretiranju figure; rađenje različitih priča u potpuno različitim stilovima; karakteristične, ciljane oscilacije u crtežu čak i unutar jedne narativne celine (koje su isprva posmatrači doživljavali kao stilski neobjašnjivo neusaglašene varijacije); nelogično a potpuno bezbolno urastanje indijanske ikonografije u naučnu fantastiku, mekoća oblika kombinovana s geometrijom; tragovi iskustava nadrealizma i psihodelije... I, kao konačan rezultat – impresivna poetološka "hladnoća" kakvu smo u književnosti mogli da srećemo kod Nabokova, a u filmskom mediju kod Stenlija Kjubrika.\nKOLONIJE PODSVESTI: Za ovog šamana stripskog medija bio bi eufemizam reći da je bio jedan od najvećih crtača našeg doba, pošto njegova autorska ličnost predstavlja istinski šok dvadesetog i početka dvadeset prvog veka, započet čudesnom eksplozijom 1977. koja traje do danas i nimalo se ne stišava fizičkom smrću njenog autora. Šta se desilo te 1977. godine? Naizgled uzgredan, suludo otkačen kratki strip bez reči Arzak (pisan na različite načine u originalu, ali se uvek izgovara isto) uplovio je u naše svesti, da tu zauvek ostane. Hermetična garaža, koja je usledila (1976–1979), potvrdila je Mebijusovu moć "automatskog crtanja", poznatog još od nadrealista, stvorivši, kako je Aleksandar Manić jednom napisao, "apsurdnu, poetsku i genijalnu priču" o Fatalnom Majoru i njegovim paranoidnim "istraživanjima" po kolonijalnim i neokolonijalnim sferama naše podsvesti, istraživanjima koja se meditativno praćakaju između komedije, persiflaže i drame. Ovo delo genijalne improvizacije je ponudilo radikalan osećaj istinske slobode i neopisivog tragalačkog hedonizma u izražavanju medijem stripa. Postupak "rašivanja" i ponovnog "ušivanja" pripovesti bio je više nego emancipatorski, pokazao je da su granice stripskog medija otvorene za sve genijalne emigrante.\nIako nije bio usamljen u medijskom prevratu u načinu mišljenja u isprva francuskom, pa evropskom i odmah potom svetskom stripu, Mebijus se od svih njih izdvojio kao figura koja je crtačkom genijalnošću nadrasla ostale senzibilitetski srodne autore. Globalna istorija stripa jednostavno nije mogla da ostane ista, kao što, recimo, to nije moglo da se desi nakon pojave Malog Nema u Zemlji snova Vinzora Mek Keja na samom početku dvadesetog veka.\nNARACIJA I MEDITACIJA: Nil Gejmen, pisac Sendmena, jedan od najvećih strip scenarista ikada, napisao je, klanjajući se Mebijusovom crtačkom geniju, da Mebijus nije veliki pripovedač. E, tu je žestoko pogrešio suzivši definiciju pripovedanja, pogotovo što se tiče Mebijusovih ranih revolucionarnih radova. To bi bilo kao reći za Pitera Griniveja da je loš pripovedač u svojim filmovima. Nenarativni pripovedači odavno stoje ravnopravno s najvećim pripovedačima pisane reči.\nMeđu domaćim sjajnim nenarativnim stripskim pripovedačima ističe se Zoran Janjetov s njegovom genijalnim delom Bernard Panasonik i deo opusa Aleksandra Zografa iz perioda pre objavljivanja u "Vremenu". Za Zografa je još do pre deset godina bila jeres izreći da je veliki pripovedač kad sam to trubio ljudima u uši, a danas je reč o mejnstrim činjenici našeg kulturnog života. Vremena se (uvek) menjaju, makar u nekom pogledu u srećnijim pravcima.\nNeki naivni i zalutali polaznik kroz bespuća razumevanja naratologije mogao bi da upita, a gde je tu uopšte pripovedanje? He, he, ono se skriva ispod bizarnih situacija i likova, a izbija iz majstorski vođene vizuelne naracije i sjajnog stila. Ako odsečemo ekscentrične "pikove" dobićemo sjajno pripovedačko umeće, slično kao kod naizgled samo bizarnih Linčovih filmova i TV serije Tvin Piks. Opčinjavajuća karakterizacija, večita napetost između ozbiljnosti i ironije i čvorna mesta gde šala prerasta u meditaciju su neverovatan dar koji smo s njima dobili.\nMEBIJUSOVA EKSPLOZIJA: Devetomesečni boravak u Meksiku 1955. godine i inicijacija pustinjom stvorili su naprslinu na kori Mabijusove duše, naprslinu iz koje je izgleda rođen njegov vizuelni svet prepun snoviđenja. Od tada za njega ne postoji razlika između, s jedne strane, indijanske sirotinje, sveta zaronjenog u prašinu, ispečenog suncem i naučne fantastike, s druge. Bilo je samo pitanje vremena kada i kako će se ova dva sveta ispreplesti. Čitava njegova potonja karijera je omaž ovom fascinantnom hibridu čime je Mebijus trajno obeležio stripski i filmski medij. Ridli Skot za Mebijusov uticaj na filmsku imaginaciju kaže: naći ćete ga svuda i ne možete se osloboditi njegove uticajnosti. Filmovi Osmi putnik, Blade Runner, Tron, Ambis, Peti element, pa i Lukasovi Zvezdani ratovi, nastali su duboko pod uticajem (ili direktnim učešćem) Mebijusa, njegovog neobičnog osećaja za dizajn, neponovljivo prepoznatljivog načina na koji on dočarava nerealno. Nerealno je kod njega širi pojam od fantastičnog. Raspitajte se uostalom o tome kod Filipa K. Dika.\nU pustoši i jednoobraznosti stripa sedamdesetih godina pojava drugačijeg stripa izgledala je zaista kao "Sibirska eksplozija". U međuvremenu, "Sibirska eksplozija" prerasla je u jaču metaforu nastanka – Big Bang. Efekti Mebijusove eksplozije koja još traje utkani su u sve pore današnjeg strip stvaralaštva. Novi način stripovnog izražavanja ne samo da je izborio svoje legitimno pravo nego je osavremenio čitav pejsaž kulture stripa: ukus čitalaca, izdavačke koncepcije i, što je užasno važno, mesto ovog medija u prevrednovanoj hijerarhiji kulturnih vrednosti.\nPreostaje mi samo ono što od osamdesetih godina naovamo trubim – zastrašujuće mnoštvo svetski relevantnih autora, uključujući domaće, izašlo je iz Mebijusovog šinjela. Sve je kod Mebijusa otklonjeno u odnosu na svoje konvencionalno, uobičajeno značenje. U tom smislu, on je bogoliki parodist žanrovskih konvencija (ne samo naučne fantastike), parodist ustrojstva psihologije likova, parodist anatomije figura i, ako je to moguće – a kod genija jeste – parodist perspektive i shvatanja prostora. Mebijusov rani revolucionarni opus otelotvorenje je ironije u stripu, poigravanje boga s medijem, poklanjanje reinkarniranog života mediju stripa, a čitaocima opčinjavajućih darova.


Slikarska kolonija u Mladenovu i oplemenjivanje Neština\nNaslovna Kultura Umetnici Slikarska kolonija u Mladenovu i oplemenjivanje Neština\nU subotu, 27. oktobra, u Mladenovu u Osnovnoj školi „Branko Ćopić“ održana je likovna kolonija na kojoj su učestvovala osam umetnika, Paulina Tomić, Nenad Devrnja, Slobodan Garić, Petar Zvonko Jelić, Miloš Runjo, Jovan Antić, Tibor Feher i Nedeljko Šušnica.\n– Na inicijativu direktora osnovne škole, Slobodana Rokvića, osam slikara iz Bačke Palanke se odazvalo da dođu na likovnu koloniju. Pored nas Palančana, učestvovala su dva slikara iz Bača i jedna slikarka, Višnja Trivunčević iz Mladenova. Ostavili smo pozitivan utisak, slike su završene i odmah smo organizovali likovnu izložbu od odrađenih dela jer je ta subota bila i dan škole „BrankoĆopić“.\n– Nije bilo neke određene teme, svaki slikar je radio prema svom nahođenju i inspiraciji, a sama nastavnica Trivunčević je oslikala Branka Ćopića. Na obostrano zadovoljstvo, stvoren je jedan lep fundus slika, koji će ubuduće krasiti OŠ „Branko Ćopić“ u Mladenovu.\n– Na inicijativu Udruženja „Stav“ i predsednika Zorana Jovičina, zamoljeni smo da oslikamo „piramide“ odnosno tenkovske prepreke iz poslednjeg rata u selu Neštin. Ideja je bila da to kamenje oplemenimo slikama, da ne deluje preteći. Nabavljen je materijal, betonska farba i mi smo jednu lokaciju završili taj dan, 28. oktobra u nedelju. Na preprekama smo slikali motive iz samog Neština, grožđe, jabuke i kruške, flaše sa vinom, salaše i slično. Sa nama su bili i neki Neštinci, a neki su i slikali.\nPrethodni tekstDve osobe poginule u saobraćajnoj nesreći kod Bačkog Petrovca\nSledeći tekstDivlje guske preleću u zvezde


Panić: Radnici Hitne pomoći će verovatno biti kažnjeni zbog podrške građanima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Panić: Radnici Hitne pomoći će verovatno biti kažnjeni zbog podrške građanima\nRade Panić iz Sindakata lekara i farmaceuta Srbije ukazao je danas da će „verovatno biti kažnjeni“ radnici beogradske Hitne pomoći koji su pružili podršku građanima koji se poslednjih dana protestuju na mestu pogibije dečaka Stefana, u Ulici Marije Gregoran na Karaburmi.\n„Sutra će direktori po naredbi ministra pokušati da kazne i zastraše kolege koji su pokazali šta je solidarnost“, napisao je Panić na društvenoj mreži Tviter.\nPanić je za portal Nova.rs. rekao da „kazna“ zavisi od toga kolika je „politička šteta“ učinjena tom podrškom.\n„Ne znam kakvo je interno pravilo službe kod kolega u Beogradu, uvek načelnici i direktori mogu da nađu neki razlog”, naveo je on.\n„Taj period koji su saniteti proveli podržavajući protest aposlutno nije neko vreme odsustvovanja s posla i bili su na terenu. Da im je javljeno da treba nešto da izvrše, oni bi sigurno to učinili“, smatra on.\nStanovnici Karaburme od četvrtka uveče protestuju zbog puštanja na slobodu vozača, koji se sumnjiči da je izazvao udes u Ulici Marijane Gregoran, u kojem je dečak Stefan nastradao, dok je njegov brat teško povređen.\nHitna pomoćKaznaRade PanićBeograd\n4 reagovanja na “Panić: Radnici Hitne pomoći će verovatno biti kažnjeni zbog podrške građanima”\n24. jula 2021. u 12.46\nDa je to jedini događaj…\nVidi li se kraj da svako, bio to i predsednik države, za ubistvo, u bilo kojoj situaciji, TREBA I MORA DA ODGOVARA !!!\nKakvo pravosuđe i policija, takav i odgovor/kazne za njihova dela.\n24. jula 2021. u 13.04\nRadnici Hitne pomoći nisu podržali građane već su se solidarisali sa bolom svog kojege, lekara ,koji je izgubio sina ,a i sam povređen zajedno sa mlađim sinom.\n25. jula 2021. u 06.26\nI to na pesačkom?!


Beogradske priče: Vojvode „izmešale“ latinicu i ćirilicu | Novosti.rs\nBeogradske priče: Vojvode „izmešale“ latinicu i ćirilicu\n10. 08. 2013. u 11:02\nZašto su najveći heroji iz Prvog svetskog rata u centru grada naizmenično potpisivani na dva pisma\nGolgota i vaskrs Srbije u Prvom svetskom ratu ušli su u mnoge knjige i legende, od onih „običnih“, do stručnih i strateških analiza koje su bezbroj puta pominjane širom sveta. Način na koji se naša vojska borila i izborila protiv neprijatelja, pakao koji je prošla kroz albanske gudure, i herojski povratak kući bili su vredni svakog pomena.\nIpak, postoje i neke nelogičnosti u načinu na koji smo se zahvalili palim herojima i velikim vojskovođama koji su ih predvodili.\nJedna od njih nalazi se u samom srcu srpskog prestonog grada, preko puta Doma naroda, odnosno Skupštine, u Pionirskom parku.\nTamo je napravljen neobičan spomenik koji simbolično prikazuje jednu od osmatračnica sa Kajmakčalana, mesta gde su naši vojnici probili odbrambene linije Austrougara i krenuli u nezadrživ prodor natrag, ka Srbiji. Na omanjem bregu koji simboliše osmatračnicu dodati su još neki detalji 1989. godine, kada je spomenik dodatno ukrašen i dekorisan, sa namerom da potvrdi ideju jugoslovenstva, koja je neumitno odlazila u istoriju. Ipak, srpski političari onog doba mislili su drugačije, vapeći za očuvanjem Jugoslavije.\nZagledani posmatrač će videti kako su na spomeniku prikazani likovi najvažnijih srpskih vojskovođa koji su vodili operacije za oslobođenje Srbije, ali tako što su im imena naizmenično napisana latiničnim i ćiriličnim pismom. Radoznalac bi za tren mogao da pomisli da je u pitanju obična omaška, ili nepažnja autora, ali istoričari nagoveštavaju da je u pitanju nešto potpuno drugačije.\nU tadašnjoj eliti srpske politike (1989. godine) vojskovođe je trebalo da budu prikazane kao Jugosloveni, i to sve u sklopu obeležavanja 1. decembra kao nacionalnog praznika. Podsećamo, tog datuma je osnovano Kraljevstvo Srba, Hrvata i Slovenaca, potonja Jugoslavija koja je ovo ime ponela od šestojanuarske diktature 1929. godine.\nPokušaj da Jugoslavija bude sačuvana ostvarivan je i kroz obeležavanje ovog datuma, ali je za to očigledno bilo dockan, što je istorija kasnije i potvrdila. Zato ostaje kuriozitet da smo u novijoj istoriji taj praznik obeležili samo jedanput i to upravo te, 1989. godine.\nU sklopu proslave otvoren je i ovaj neobičan spomenik, ovog puta ukrašen likovima vojvoda čija imena su ispisana naizmenično - ćiriličnim i latiničnim pismom.\nTako je istorija donela još jedan trapav kompromis koji i sada krasi naš glavni grad. I jedan apsurd svoje vrste: velikane srpske vojske pretvorene u Jugoslovene i potpisane - latinicom!\nZBRKA POLITIČKOG VRHA\nOvu priču prati još jedan nesvakidašnji kuriozitet, koji dovoljno ilustruje političku klimu u Beogradu pre 24 godine. Naime, pre postavljanja obeležja srpskim junacima i vojvodama, veliki otpor ovoj ideji pružen je upravo iz Generalštaba ondašnje Jugoslovenske narodne armije. Razlog je bio što su (u većini) generali Josipa Broza Tita, kao i deo političkog vrha, bili do te mere vezani za njegov „lik i delo“ da su smatrali vezu sa našim vojskovođama iz Prvog svetskog rata jednom vrstom srpskog nacionalizma\nIstorija i vreme pred nama će tek pokazati koliko je ideja jugoslovenstva bila kobna po srpski narod u svakom pogledu.Dok je zajednička država za sve ostale narode bila samo prolazna etapa ka stvaranju nacionalnih država,Srbima je Jugoslavija bila cilj.Srpsko nacionalno ujedinjenje početkom XX veka,kada smo iz I svetskog rata izašli kao pobednici,moglo je da se organizuje na sasvim drugačiji način,čime bi se izbegle kasnije žrtve u II svetskom ratu i ratovima 1991./99.\n@Mile - I taj spomenik o kojem pricate nista ne objasnjava I nije odrzavan kako treba, hvala autoru na textu Bar sad znam sta znaci.\n@Mile - Mile ,,svi cute i kriju istinu ,,englezi su nagovarali naseg kralja da zaokruzi srpske zemlje i napravi drzavu Srbiju ,a ne neku zajednicu koja nece opstati ,cak su mu se i smejali ,,isto to su mu i rusi govorili ,,,ovo se sve moze naci po istorijskim arhivima Francuske pa i engleske ,ali i drugih zemalja ucesnika rata .\nAndon, Lingvista Srpski\nOdakle je dosla latinica i cirilica? Latinica na Balkanu je dosla pre cirilice, sa Romanima pre ravno vise od 3000 godina. Cirilica je dosla sa ruskim jezikom u 6 veku sa tatarsjim Bugarima. Prema tome svi oni koji misle drugacije nisu u pravu. Cirilica je preuredjena Ruska azbuka, koju Rusi zovu satrovacka azbuka a jezik koji govorimo je satrovacki ruski jezik. Glavna veroispovet je pravoslavna ili ruska veroispovest nametnuta od Ruske Crkve koja jos uvek misu drzi na ruskom jeziku iz ruskih kn\nСлучајни пролазник, БГД.\n@Andon, Lingvista Srpski - Супер... И шта је било кад си најзад дошао к себи из тог бунила, (шатровачки) "лингвисто"? Узгред буди речено: клинасто писмо је старије и од латинице и од ћирилице, као и рецимо кинеско. Па шта с тим?!?\n@Andon, Lingvista Srpski - Dragi lingvisto, Latinica je nastala tako da bi romeji lakše razumeli ćirilično pismo, koje je nastalo Vukovom reforom, tako da su se do tada svi Slovenski narodi koristili glagolјičnim pismom. Ako si baš toliki lingvista, bar to da znaš. A rasprava o nastanku glagolјice još uvek traje, samo je sigurno da je mnogo starija nego što tvrdi zvanična istorija. Što se tiče pravoslavlјa bar si u školi učio da su Ćirilo i Metodije, Grčki sveštenici, pokrštavali Srbe.\nNeznanje je kuga\n@Andon, Lingvista Srpski - Srbi su bili pravoslavci prije Rusa (831 godine, Knez srpski Mutimir Vlastimirovic krsti Srbe u hriscanstvu, pravoslavlje jos nije postojalo). Prva azbuka je bila kudikamo kompleksnija (glagoljica) od helenizirane azbuke, koja je kasnije adaptirana u Bugarskoj, te se i danas koristi. Ruski jezik je velikim dijelom zasnovan na crkveno-slovenskom, koji nije nastao u Rusiji nego ovdje kod juznih Slovena, tako sto su ga Ciril i Metodije uzeli kao glavni dijalekt njihov misionarenja medju Slovenima.\n@Andon, Lingvista Srpski - @ "Andon, Lingvista Srpski": Дечкић, за почетак би требало да знаш да се и у руској и у српској Цркви служе Литургије а не "mise". А на све остале бесмислице које си налупао подједнако је бесмислено трошити и време, и речи, и простор.\n@Andon, Lingvista Srpski - Nije tacno da 831. godine nije postojalo Pravoslavlje! Pravoslavlje je predao licno Gospod Isus Hristos, a te 831. godine svi su bili Pravoslavni, i Istok i Zapad. Velikim raskolom se zapadna, papisticka crkva odvojila od Hriscanstva i postali su Rimokatolici. Pravoslavni su ostali Pravoslavni kao sto su to i bili jos od vaspostavljanja Crkve od strane Hrista licno.\nNIJE ISTINA da je latinica nastala pre cirilice....... Pogledajte slova "Vincanske culture" i dobicete tacan odgovor......\n@MORAVAC - Vincanska kultura nema veze sa azbukom. Kad je ta kultura postojala, ovdje se jos dugo nece glagoljati. Cirilica takodje nije nastala prije latinice, jer Ciril nije rodjen u vrijeme vincanske kulture. Slova, Az, Buka, Vedi, Glagolji, Dobro, Jest itd. su iskljucivo slovenskog roda, tako da nemaju ni sa jednim drugim narodima veze osim sa slovenskim narodima. Kome smeta sto su Srbi Sloveni, neka prijedje u Albance, i ne smara po portalima.\n@MORAVAC - Neznanje je kuga - glagoljica je samo jedna u nizu (poznatih) reformi našeg pisma... svako ko se malo udubi u činjenice o nama biće mu jasno da je Vinča naša kulturna kolevka\nSvaki onaj ko komentarise ovaj clanak mora da odgovara za netacnost u njegovim komentarima. Po zakonima Srbije, svako onaj ko pokusava da laze javnost je odgovoran pred sudom pravde. Prema tome tvrditi nesto sto vam nije poznato je laz za koju cete biti kaznjeni po zakonu. Znanje bilo koje azbuke nikome ne daje za pravo da lupeta gluposti iako je svesteno lice. Kriticari nasih naucnih komentara je nedozvoljiva aktivnost pojedinaca koji pokusavaju da zastite neznanje.\n@Adam, Advokat Srpski - Nisi morao da se potpises kao advokat, vidimo iz kolicine nepovezanih gluposti da si pravnik. Tvoja posljednja recenica uopste nema smisao. Kontrolisi se. Znamo da si pravnik, ali pokusaj nama za ljubav.\nKoliko se secam 1989. je objasnjeno da je prilikom livenja reljefa doslo do greske posto je spisak vojskovodja poslata livcima bila ispisana latinicom a da su cirilicom ispisani oni koji su naknadno uradjeni i da je greska uocena ali je tada je bilo prekasno da se popravi, pa je postavljeno ono sto se imalo. Elem, tada smo napadani da rasturamo Jugoslaviju , pa smo na sve moguce nacine pokusavali da dokazemo da to nije tacno, Danas vidimo da smo unapred bili proglaseni za 'razbijace"\nRedakcija bi mogla da napravi jedan clanak- reportazu o spomenicima 1-og Svetskog rata napravljenim u Verdun-u u francuskoj ,,e tako se odaje pocas i slava herojima i ucesnicima rata,,a ovo je vize nego zalosno ,da ne kazem totalna nezahvalnost\nCItav rat oko gluposti. Clanak-takodje jedna glupost. Kakvi ste to novinari da ne znate da smislite bolju temu vec na ovaj nacin privlacite paznju. Da je bilo ko od Vas malo bolje ucio istoriju (taj deo ni komunisti nisu menjali) znali biste da se Srbija zvanicno, a time i srpska vojska, jos decembra 1914. Niskom deklaracijom opredelila za oslobodjenje i ujedinjenje svih Juznih Slovena. Krfskom deklaracijom 1917. to je samo potvrdjeno.\n-nastavak- Koliko mi pravili od ovih ljudi "velikosrbe" osi su se borili za jugoslovenstvo. Oni su svesno dali zivote kad su presli Drinu, Savu i Dunav 1918. za drzavu svih Juznih Slovena, a ne samo Srba. Nazalost ili na srecu, to presudite sami! Ti ljudi su se borili za ravnopravnost ovih srodnih naroda, koji potpadaju pod Juzne Slovene. Time su se borili i za ravnopravnost cirilice i latinice.\nЈугословенство ће нам доћи главе....\nTuzno smo podeljeni u glavama i stvarnosti oko te Jugoslavije i srpstva. Kontradiktorno se sa setom i zalom secamo Juge, dobrih vremena, pasosa i toga da smo kao zemlja u inostranstvu bili postovani, a onda sledeci tren pljujemo po tom istom jugoslovenstvu kako nas je unazadilo i "unistilo". Ipak, nije. Idemo sada ka toj "Evropi", ma sta ona bila, jer boljeg za nas nema, a ni za druge u Evropi, danas. A danasnja "Evropa" je po svojoj deklarativnoj multinacionalnosti upravo replika "Jugoslavije"


Šta znači sanjati mantil? | Sanovnik - Sanjarica\nŠta znači sanjati mantil?\nAko u snu vidite mantil, to je upozorenje da će vas neko prevariti. Ovo se može odnositi na voljenu osobu ili prijatelja/prijateljicu koja će izigrati vaše ponašanje i raditi vam iza leđa. Pošto ćete sumnjati da se nešto dešava, sačekaćete da prikupite dokaze kako biste mirne savesti mogli da prekinete odnos sa nekim ko vas ne poštuje.\nSanjati da oblačite mantil\nSanjati da oblačite mantil implicira da ćete samog/u sebe sažaljevati. Moguće je da ćete napraviti grešku koja će vas skupo koštati. Umesto da učinite sve da je ispravite, vi ćete se povući u sebe i imati stav zbog koga ćete se još gore osećati. Bliski ljudi će pokušati da vas ohrabre i podstaknu na akciju, ali sve će zavisiti isključivo od vas.\nSanjati da skidate mantil\nKada u snu skidate mantil, to ukazuje da ćete nekoga zavoditi. Verovatno ćete dati sve od sebe da privučete pažnju osobe koja vam se dopada, u šta će spadati sati provedeni pred ogledalom, smeli komentari i opaske koje će mu/joj jasno dati do znanja šta želite. U početku bi to moglo da ga/je odbije, ali vi nećete hteti ništa da prepustite slučaju.\nKako bi tumačenje bilo što potpunije pokušajte da se setite konteksta u kome se san odvijao, kao i detalja koji su ga pratili.\nSanjati da ste izgubili mantil\nIzgubiti mantil u snu znači da se osećate nesigurno. Moguće je da ste izgubili podršku i zaštitu osobe na koju ste se oduvek oslanjali. Sada morate odluke da nosite sami i da sami planirate svoju budućnost. Normalno je da takva situacija stvara zabrinutost i strah, ali morate da se osamostalite jer je došao trenutak za to.\nSanjati da ste pronašli mantil\nPronaći kaput u snu ukazuje na to da će vam se posrećiti. Verovatno će vam neko ponuditi bolje radno mesto ili poslovnu saradnju koja ima svetlu budućnost. Druga mogućnost jeste da ćete se iz nekog problema izvući lakše i jednostavnije nego što ste mislili. Nije isključeno da ćete dobiti pomoć kada se budete najmanje nadali.\nSanjati da ste dobili mantil na poklon\nAko ste sanjali da vam je neko poklonio mantil to implicira da ste svojim ponašanjem i stavom stekli simpatije ljudi koji vas ne poznaju baš najbolje. Pri tome se niste ni trudili da im se dopadnete, nego ih je privukla vaša harizma i razmišljanje o nekim stvarima. Verovatno ćete u bliskoj budućnosti zbog toga profitirati.\nSanjati da ste nekome poklonili mantil\nPokloniti nekome mantil u snu znači da ćete pomoći nepoznatoj osobi. Moguće je da ćete biti u prilici da izađete u susret nekome koga prvi put u životu vidite. Ni jednog momenta se nećete dvoumiti da li da to učinite ili ne. Sasvim je izvesno da će vam život jednog dana nagraditi vaše dobročinstvo.\nSanjati da ste kupili mantil\nKupiti mantil u snu simboliše usamljenost. Verovatno prolazite životnu fazu kada nema mnogo ljudi na koje možete da se oslonite. Prijatelji i porodica brinu svoje brige, pa često zbog obaveza ne stižete ni da se družite. Ako ste duže vreme bez emotivnog partnera, normalno je da vam nedostaje pažnje i ljubavi. Međutim, ako ste u vezi ili braku ne biste se trebali tako osećati. Moguće je da komunikacija sa voljenom osobom nije na zavidnom nivou, a to se odražava i na vaš celokupan odnos. Vreme je da iskreno razgovarate o tome i pokušate zajedno da prevladate problem u kome ste se našli.\nSanjati da ste prodali mantil\nProdati mantil u snu može da ukazuje na gubitak. Možda ćete izgubiti nekoga do koga vam je veoma stalo ili da ćete se morati odreći nečega kako bi ste sebi i ljudima koje volite obezbedili bolju budućnost. Ovakve snove često sanjaju ljudi koji zbog obrazovanja ili posla napuštaju porodicu i sele se u neki drugi grad ili državu.\nSanjati da ste ukrali mantil\nUkoliko ste sanjali da ste ukrali mantil od druge osobe to implicira da niste najzadovoljniji svojom emotivnom vezom ili brakom. Možda ste budućnost sa partnerom tj. partnerkom zamišljali potpuno drugačije. Ne biste želeli da ga/je menjate, ali sve češće dolazite do zaključka da niste potpuno kompatibilni i da vaša veza tj. brak nema budućnost. Trebali biste o svojim sumnjama popričati sa voljenom osobom. Još nije kasno da se vaš odnos popravi.\nUkrasti mantil iz butika ili prodavnice u snovima ukazuje na to da sumnjate u voljenu osobu. U poslednje vreme se ponaša čudno i niste sigurni da li je samo umoran/a od posla ili postoji još nešto što ga/je muči. Posebno vam je teško da shvatite o čemu se radi, jer je on/ona prilično zatvoren/a i ne voli mnogo da priča o svojim problemima i osećajima.\nSanjati da vam je neko ukrao mantil\nAko ste sanjali da vam je neko ukrao mantil to je jasan znak da morate da naučite da kažete „ne“, „ne mogu“ ili „neću“. Dozvolili ste da vam potrebe i želje ljudi oko vas diktiraju tempo života. Zato nemate vremena da se posvetite sebi i onome u čemu uživate. Morate sami sebi da budete prioritet, a ne svi ostali koje volite.\nSanjati da šijete mantil\nOvakav san ukazuje na to da ste veoma zahtevna i neodlučna osoba. Vi ste onaj tip koji mora dobro da razmisli o nečemu pre nego što bilo šta uradi ili donese neku odluku. Verovatno ste primetili da sve manje ljudi želi da sa vama ide u kupovinu. Upravo vam gore navedeni razlozi objašnjavaju zašto je to tako.\nSanjati da drugi šiju mantil\nSan u kome vidite kako neko šije mantil simboliše strah od gubitka drage osobe. Verovatno ste na javi uvredili ili povredili nekoga do koga vam je stalo i plašite se da vam to neće moći oprostiti. Ako želite da popravite vaš odnos morate se potruditi da mu/joj pokažete da se kajete zbog svega što ste uradili ili kazali. Pređite preko svog ponosa ako hoćete da on tj. ona ostane deo vašeg života.\nSanjati da ste bacili mantil\nBaciti kaput u snu znači da prolazite kroz veoma povoljan period svog života. Na poslovnom i ljubavnom planu stvari stoje odlično. Osećate ljubav i podršku partnera, prijatelja i članova porodice, a sve češće doživljavate pohvale od strane poslodavca. Možda ne bi bilo loše kada biste ovu fazu iskoristili za donošenje dugoročnih planova.\nSanjati da je neko drugi bacio mantil\nAko ste u snu videli kako neko baca mantil u smeće to implicira da ćete na javi blisku osobu morati ubeđivati u svoje osećaje i namere. U poslednje vreme neko sumnja u vašu iskrenost, jer ste mu/joj, ruku na srce, dali povoda za tako nešto. Moraćete da se potrudite da vratite njegovo tj. njeno poverenje, a to neće biti ni malo lako.\nTumačenje može da se razlikuje i od toga kakav ste mantil u snu videli, oblačili ili skidali.\nSanjati stari (pocepan) mantil\nStari, pocepani mantil u snovima ukazuje na to da je vreme za velike promene u vašem životu. Ne možete više samo čekati da vam se neke stvari dogode same od sebe, nego ih morate inicirati. Na primer, ne možete očekivati da ćete ljubav svog života upoznati sedeći kod kuće pored televizora.\nSanjati prljav mantil\nPrljav mantil u snovima znači da ćete imati posla sa nepoštenim ljudima. Bićete u prilici da sarađujete s osobom koja u svemu što radi vidi samo vlastiti interes i korist. Kako biste ga/je sprečili da time našteti drugim ljudima, moraćete da uložite mnogo truda. Ipak, nemojte da odustanete, nego pokažite da ste vi drugačiji, da ste dovoljno hrabri da sprečite druge da se tako ponašaju.\nSanjati krvav mantil\nKrvav mantil u snovima ukazuje na probleme sa kontrolom negativnih emocija. U poslednje vreme ste dosta isfrustrirani i nervozni, ali ne znate kako da kontrolišete te osećaje, nego ih „lečite“ nad drugim ljudima. Zbog toga imate sve manje prijatelja i osoba spremnih da vas saslušaju. Bolje bi bilo da se pozabavite onim što se dešava u vašoj glavi, nego da svaki put burno reagujete na sitnice koje vas kod drugih nerviraju.\nSanjati bade mantil\nBade mantil u snovima sugeriše na to da nešto u vašem ljubavnom tj. intimnom životu „ne paše“. Verovatno ste se udaljili od partnera i sve ređe razmenjujete nežnosti. Moraćete o tome otvoreno da razgovarate, jer to nije problem koji će da nestane sam od sebe.\nSanjati medicinski mantil\nUkoliko ste u snu videli ili nosili mantil koji inače nose lekari i medicinsko osoblje to implicira da ćete prekinuti kontakt s osobama koje crpe vašu pozitivnu energiju i izazivaju nervozu i frustraciju u vama. Dosadiće vam da slušate njihove žalbe na sve i svašta i nećete više razmišljati o tome što se družite godinama, nego će vam biti važnije da sačuvate svoje mentalno zdravlje.\nSanjati radni mantil\nRadni mantil u snovima u snovima ukazuje na to da ćete morati da uložite mnogo truda i rada kako biste ostvarili svoj cilj. Na žalost, vaše želje ne mogu preko noći da postanu stvarnost. Zato je važno da budete strpljivi i motivisani, te da nastavite da se trudite kako biste postigli ono što želite.\nZnačenje sna može biti jednostavnije. Ukoliko ste skoro videli ili nosili mantil, to je sigurnobostavilo utisak na vas.\nMantil je ogrtač bez rukava koji se nosi u proleće.


Max | oglasi | prodaja\nMax je pas sa posebnim potrebama, a to su mnogo ljubavi i mnogo strpljenja. Iako je velikog rasta, izuzetno je miran i stabilan pas, ali je pas koga sam nasla kao tek rodjeno stene i odrastao je u coporu. Ima sada tacno 4 godine, za te 4 godine, kroz nase dvoriste je proslo oko 200 pasa i Max je svakog prihvatio. Nije zasluzio da zivi ovako.. zasluzio je svoje dvoriste, svoju kucicu i ljude koji ce imati vremena i strpljenja da ga vole narednih 10ak godina..svi psi koje poklanjam su nadjeni na ulici u uzasnom zdravstvenom stanju ili kao stenci. U njih je ulozeno mnogo vremena, truda, brige, ljubavi i novca, pa ukoliko niste spremni da im pruzite vreme za adaptaciju na nove ljude i sredinu, adekvatan smestaj, hranu, zastitu od buva, krpelja i komaraca, veterinara. . nemojte ni da me zovete. Udomljavam ih iskljucivo za zivot sa porodicom, ne za lanac ili za boks, dom traze u BG, NS ili ZR, sa najblizim okolinama. dovozim ih licno kod udomitelja 061 309 4044\nMešanac | Br. pregleda: 453\nTražimo devojku za parenje :)\nPrelepi, negovani mešanac kraljevskog pekinezera i pomeranca traži ženku za parenje. star je 1,5 dana. sve male ...\n08.04.2021 | Beograd Besplatno\nBison 2 vrhunska decaka extra kvaliteta pasos cip bgd\nBison dva vrhunska decaka rodjena 13.03.2021 vakcinisana i ociscena protiv parazita spremni za preuzimanje dobijate...\n29.04.2021 | beograd-11000 499€


Voće i povrće iz BiH za zemlje EU | TEME | DW | 26.06.2013\n"Rodilo je i voće i žito i sve je rodilo. Sad, evo, najavljuju loše vrijeme. Strahujemo od ovoga, normalno, ali do sad srećom nije bilo leda." Dok sjeveroistočnoj Bosni prijete gradonosni oblaci, ovako govori Bajro Selimović iz Križevića kod Zvornika.\nOn i supruga Ziba uzgajaju krastavce, kornišone, za Zemljoradničku zadrugu "Voćar" iz susjedne Glumine. Od nevremena strahuju, a "Voćar" im je najveće uporište. "Oni nama daju sjemena, daju repromaterijal. Kad zaradimo, oni to svoje uzmu, ali ostane i nama koliko treba", kaže za Deutsche Welle Ziba Selimović.\nJedan od kooperanata "Voćara" je i Senaid ef. Alić, imam u zvorničkom, povratničkom selu Klisa. Kaže da mu je bavljenje poljoprivredom dodatni izvor prihoda, ali da je imao i dodatni motiv.\n"Htio sam dati volje drugima, da se pokrenu i da rade, ovaj narod treba krenuti za poslom. Najlakše je sjediti i govoriti „nema se“. Želim samo pokazati da čovjek treba ustati za nafakom, tražiti tu nafaku i sve što stekne, da stekne na neki dozvoljen način. Ubjeđen sam i, evo, stojim iza toga, da čovjek može fino i da zaradi baveći se ovim poslovima."\nMensur Galjić, šef službe za kooperaciju i jedan od šestorice osnivača "Voćara", kaže da su prvi koraci prije desetak godina pravljeni u povratničkim mjestima, a potom je saradnja uspostavljena sa svima koji su navikli da žive od svoga rada.\n"Voćar im je pružio mogućnost da ne razmišljaju o tržištu, omogućio im je proizvodnju, a da ne uzimaju skupe kredite. Maksimalno smo pokušali i našli modus da priđemo tim ljudima, da postanemo jedna cjelina i da tako funkcionišemo."\nIstiče da su najveće vrijednosti "Voćara" njegova poslovnost, stručnost, pouzdanost, te multietnička upravljačka i kooperantska struktura. "Mogu s ponosom reći da pokrivamo ovaj dio sjeveroistočne Bosne kad se tiče povrtlarskog dijela i dijela jagodičastog voća. Ovo je ogroman posao obzirom na broj kooperanata, obzirom na složene procese, obzirom na nedaće sa kojim smo suočeni. Onaj ko razmišlja o formiranju zadruge na ovakvom principu mora imati na umu da je neophodan dobar tim ljudi koji stoji iza svega ovoga."\nFahrudin Delibajrić je direktor "Voćara". Kaže da imaju svu opremu i certifikate potrebne za tržište EU. Tamo izvoze sve što sa svojim kooperantima proizvedu, prije svega maline, jagode, šljive, duhan i krastavice.\n"Izvozimo u Njemačku, znači, jedno od najzahtjevnijih tržišta, a uz to, izvozimo u tvornicu koja je najzahtjevnija u Njemačkoj. Oni imaju svoje uvjete", kaže Delibajrić i dodaje da u takvim poslovima nema improvizacije. Sve se mora raditi na osnovu propisanih standarda, a "Voćar" to odavno uspijeva.\n"Ako hoćete da se upustite u bitku za tržište EU, vi morate ispuniti sve ono što oni traže. A šta je prednost raditi sa Nijemcima? To što oni plaćaju i vi nikada ne morate nazvati telefonom da vam trebaju platiti. Oni će platiti svoje račune, ali je uvjet samo da ispoštujete sve što je dogovoreno", ističe Delibajrić.\n"Voćar" ima 20 stalnih radnika, ali i ambiciozne planove. Otvaranjem Fabrike za preradu voća i povrća "Voćar promet", na 5.000 m2 zaposlit će se još 30 radnika. Partner je preduzeće "Marinada" iz Hrvatske, koje obezbjeđuje opremu, a otvaranje ove fabrike planirano je za 15. juli ove godine.\nPrije dvadeset godina zemlja je po strukturi privrede bila izjednačena sa zemljama zapadne Evrope. 20 godina nakon sticanja nezavisnosti stanje je mnogo drugačije. Privreda BiH je na koljenima. (01.03.2012)\nTagovi Voćar, poljoprivreda, Bosna i Hercegovina, Glumina, Križevići, Zvornik, izvoz u EU, voće i povrće


eKapija | Nectar sokovi piće se i u Kini - Kompanija planira nastavak investicija i osvajanje novih tržišta\nIzvor: eKapija | Sreda, 13.06.2018.| 13:44\nNectar sokovi piće se i u Kini - Kompanija planira nastavak investicija i osvajanje novih tržišta\nOd plantaže, preko otkupa i prerade, do linije za punjenje, distribucije, rafa u prodavnici i čaše soka, svakodnevno prođu desetine tona voća u kompaniji Nectar. I tako već dvadeset godina, koliko je prošlo od otvaranja prvog pogona.\nObeležavanje jubileja, donelo je i nove proizvodne linije, puštanjem u rad nove najsavremenija Tetra Pak linije za proizvodnju dve vrste modernih i inovativnih "on the go" porcijskih pakovanja.\nNa ovoj liniji puniće se slim leaf i edge ambalaža od 0,2 i 0,25 litara. Zahvaljujući svom kompaktnom dizajnu, nova linija Tetra Pak A3/Compact Flex pruža maksimalnu fleksibilnost, omogućavajući kompaniji da rotira proizvodnju između različitih pakovanja.\nInvesticija u novu liniju iznosila je 1,5 mil EUR, i predstavlja dalji korak u razvoju najrazličitijih kategorija proizvoda u malim pakovanjima u skladu sa svetskim trendovima, rečeno je prilikom predstavljanja nove linije. Ovo je, kako je rečeno, samo jedna u nizu investicija kompanije.\n- Prvi na tržište iznosimo slim leaf pakovanje. Takođe, prvi uvodimo edge pakovanje, koje nudi brojne mogućnosti i prednosti za potrošače. Nova linija značajno će proširiti kapacitete, kao i asortiman, što je najvažnije, kako bismo zadovoljili potrebe potrošača i njihove trendove ka bržem životu - kaže za eKapiju Mihailo Janković, izvršni direktor Nectar grupe.\nU ovu ambalažu veličine porcije pakovaće se Nectar Family i Kids 100% voćni sokovi, namenjeni konzumiranju u pokretu.\n- Kompanija Nectar već punih 20 godina trudi se da celom regionu ponudi nove, drugačije, inovativne i najvažnije - kvalitetne proizvode. U jubilarnoj godini poslovanja, naš fokus je na daljem razvoju i investicijama, koje će se u skladu sa planovima progresivno nastaviti i u budućnosti - izjavio je Mihailo Janković, generalni direktor Nectar grupe, prilikom predstavljanja nove linije.\nKompanije Nectar i Tetra Pak, inače, sarađuju već 19 godina.\nNastup na istočnim tržištima\nProizvodnja u Nectaru počela je 1998. godine i za 20 godina poslovanja, prema Jankovićevim rečima, pokrenuto je više od 30 brendova, mnogo proizvoda u različitim ambalažama, što ih je, kaže, učinilo omiljenim brendom u Srbiji.\nOsim u Srbiji, svoje proizvode prodaju i na tržištima regiona, a svake godine izlaze i na neko novo tržište. Tako su, kako objašnjava, predstavnici te kompanije trenutno u Kini, gde dogovaraju saradnju i izlazak na istočna tržišta.\n- Kompanija će nastaviti sa investicijama i razvojem poslovanja, kako u zemlji, tako i u regonu i svim zemljama u kojima poslujemo. Kod nas su investicije konstantne. Planiramo ulazak u nove kategorije, novu tehnologiju, a nove linije doneće i nove radnike - objašnjava za eKapiju Janković, ne želeći da precizira o kojim investicijama i planovima je reč.\nKompanija Nectar ima šest fabrika u regionu, a nova linija pokrenuta je u fabrici u Bačkoj Palanci. Kapacitet nove linije je oko 9.000 komada na sat.\nOsim ove linije, u pogonu u Bačkoj Palanci radi ih još šest.\n- Ovde imamo ukupno sedam linija za punjenje soka, čiji je prosečan kapacitet oko 7.000 litara na sat - objašnjava za naš portal Milka Tomanović, direktorka proizvodnje u Nectaru.\nKapaciteti proizvodnih linija zavise od veličine pakovanja. Tako sa na liniji za punjenje litarske ambalaže, za sat vremena izađe 7.000 komada sokova, dok je kapacitet dvolitarske 5.500 komada na sat, kaže naša sagovornica.\n- U drugom pogonu je linija za aseptični pet bez konzevansa, kao i punjenje limenki i staklenih bočica - dodaje Tomanović.\nU fabrici u Bačkoj Palanci rade i posebne linije za koncentrisanje voća i povrća, od kojih se van sezone prave sokovi i ostali proizvodi iz Nectarovog asrotimana.\nProizvodnja u Nectaru je, inače, u potpunosti automatizovana, tako da na svakoj liniji radi samo četiri radnika, dok ih je u kompaniji zaposleno oko 1.000. Otvaranjem novih proizvodnih linija, kao i nastupom na novim tržištima, u budućnosti će se stvoriti i potreba za angažovanjem novih radnika, koji će nastaviti Nectarovu voćnu priču...\nslim leaf ambalaža\nslim lif ambalaža


ENYCASE razvodne kutije – kompletan opseg pruža optimalno rešenje za svaki zahtev | mehatronika U TRENDU\nENYCASE razvodne kutije – kompletan opseg pruža optimalno rešenje za svaki zahtev\nKada su na tržište izašle nove ENYCASE kablovske razvodne kutije, Hensel je započeo ekstenzivnu proizvodnu promenu. Iz kompletnog programa sada je moguće izabrati odgovarajuće rešenje za svaki specifičan instalacioni zahtev.\nSerije DP i DE ostale su važan deo u asortimanu Hensel kablovskih razvodnih kutija. DP kablovske razvodne kutije su nezamenljive i savršeno instalaciono rešenje za upotrebu kod instalacija sa kablovskim kanalicama. Sa druge strane DE kompaktna kutija nudi tri kablovska ulaza na jednoj strani kutije kroz elastičnu membranu.\nViše informacija: https://www.hensel-electric.de/in/de_dp.php


Trideset godina od pada Berlinskog zida – RTV BPK\n9. Novembra 2019.\tSvijet\nŠirom Njemačke danas se obilježava 30. godišnjica rušenja Berlinskog zida, događaja koji je prethodio ujednjenju Njemačke. Centralna svečanost na kojoj će, u prisustvu predsjednika Poljske , Slovačke, Češke i Mađarske, govoriti njemačka kancelarka Angela Merkel i predsjednik Frank-Valter Štajnmajer, biće održana u Berlinu.\nNakon kapitulacije nacističke Njemačke, ovu zemlju i njen glavni grad, Berlin, saveznici su podijelili na četiri okupacijske zone – američku, britansku, francusku i sovjetsku. Njemačke regije koje su tada pale pod kontrolu SAD-a, Velike Britanije i Francuske ujedinile su se u maju 1949, čime je formirana Savezna Republika Njemačka, odnosno Zapadna Njemačka.\nS druge strane, nerazvijanje Istočne Njemačke, čije su se ekonomija i politička struktura temeljile na sovjetskom socijalističkom sistemu, rezultiralo je bježanjem na desetine hiljada stanovnika prema znatno prosperitetnijoj Zapadnoj Njemačkoj.\nGradnja zida počela je 1961. godine\nIzgradnja, održavanje i nadziranje zida i širokog “pojasa smrti” uz njega, građevine koja je u završnoj fazi bila dugačka oko 160 kilometara, bilo je vrlo skupo, te je predstavljalo znatan teret za istočnonjemačku ekonomiju. Kroz sami grad Berlin prolazila su 44 kilometra zida.\nIzmeđu istočnog i zapadnog Berlina formirano je osam graničnih prijelaza. Checkpoint Charlie je bio jedan od najpoznatijih graničnih prijelaza između istočnog i zapadnog Berlina između 1945. i 1990.\nStotine hiljada demonstranata rušilo je najpoznatiji hladnoratovski simbol\nVeć 9. novembra 1989. godine su ljudi samoinicijativno počeli fizički razbijati dijelove zida, a 13. novembra je istočnonjemačka vojska počela sa organiziranim uklanjanjem nekih njegovih dijelova. Državljanima DDR-a je bilo odmah omogućeno da prelaze iz istočnog u zapadni Berlin, međutim pogranična služba do 23. novembra 1989. godine ograničavala je ulazak zapadnonjemačkim državljanima u istočni dio grada. Službeno ujedinjenje Njemačke je nastupilo 3. oktobra 1990. godine.


U nastavku donosimo intervju sa doc.dr. Salkom Bukvarevićem Želimo Tuzlu bolje povezati sa drugim gradovima i ne dozvoljavamo stvaranje autonomije\n05.10.2018. u 00:49 Broj citanja: 1752\nNa našoj listi je 12 kandidata, to su ljudi koji imaju jasan cilj i jasnu viziju kako državu BiH, Federaciju i Tuzlanski kanton povesti naprijed i kako za Tuzlu izboriti ono mjesto koje zaslužuje.\nTuzla je srce BiH i grad istinskih patriota. Glavni je grad Tuzlanskog kantona i mi želimo da ona bude ljepša, uređenija i sa mnogo više radnih mjesta. Cilj nam je da imamo naše predstavnike u Skupštini TK i u Parlamentima FBiH i države BiH i ovo je prilika da kroz strukturu najjače političke partije SDA izborimo ta mjesta kako bi brže i bolje povezivali Tuzlu sa svim drugim gradovima i brže je razvijali.\nU toku ove predizborne kampanje ste u više navrata spominjali da "privatne političke partije imaju za cilj da prave autonomiju".\nTako je. Mi u SDA ističemo da je glavna razlika između nas i drugih uglavnom privatnih političkih projekata u tome što mi ovaj grad i ovaj kanton vidimo kao sastavni dio Bosne i Hercegovine. Ovi drugi žele od našeg grada i našeg kantona da prave nekakve autonomije i time direktno pomažu neprijateljima Bosne i Hercegovine. Politike koje su pokrenule agresiju na našu zemlju devedesetih godina još nisu digle ruke od BiH. Trebat će nam puno političke mudrosti i našeg jedinstva da zaustavimo i nadvladamo takve politike i da sačuvamo stabilnost u jedinoj nam domovini Bosni i Hercegovini. Zato nam u Parlamentima i na čelu ove države i bošnjačkog naroda ne trebaju nikakvi eksperimenti, nikakvi populisti i nikakvi privatni projekti čiji su motivi jako sumnjivi. Treba nam ozbiljna i odgovorna politika, ljudi koji znaju voditi političke procese i koji će to raditi u interesu države BiH. Takve ljude ima samo jedna stranka – SDA.\nTakvi su naši kandidati iz GO SDA Tuzle i takav je naš Šefik Džaferović. Znam da građani Tuzle nikada nisu podržavali nikakve autonomije ni u ranijem periodu, uvijek su se patriotski borili za državu Bosnu i Hercegovinu. Vjerujem da će na ovim izborima 7. oktobra svojom savješću i olovkom poslati poruku onima koji žele od našeg grada i kantona da prave nekakve autonomije, da ga odvajaju od države Bosne i Hercegovine, da su prozreli te njihove loše namjere i da će dati glas Stranci demokratske akcije i probosanskim patriotskim strankama koje ovaj grad i kanton vide kao sastavni dio države BiH.\nU Vašem obraćanju na centralnom predizbornom skupu u tuzlanskom Mejdanu, ostala je upečatljiva i jasna poruka: "Mi iz SDA ne znamo izdati."\nDa, i to smo i dokazali. Istakao sam jedan naš slogan koji glasi: pogled u prošlost određuje pravac za budućnost – ne dam djedovinu čuvam domovinu.\nTaj pogled u prošlost ide od Kulina - bana pa do današnjih dana, ide od Husein - kapetana Gradaščevića do Mehmeda Spahe i ide od Mladih muslimana, Alije Izetbegovića do Osnivačke Skupštine SDA 1990. godine. On ide i od organizatora otpora do herojske odbrane BiH i do naših najboljih sinova naših šehida i poginulih boraca. Njihova djeca danas nam postavljaju pitanje: Šta bi bilo da su naši očevi izdali BiH? Ja kažem: Oni nikada nisu izdali BiH, mi iz SDA nikada nismo izdali BiH, nikada je nećemo izdati i to je pravac za budućnost. SDA je politički projekat koji je u svakom segmentu uspravio Bošnjake, stranka koja je uvijek bila uz svoj narod i kad je trebalo izglasati nezavisnost, braniti domovinu od agresije, kada je trebalo uspostaviti mir, obnoviti porušenu zemlju, a posebno u svakom momentu kada treba braniti njenu suverenost, cjelovitost i njenu slobodu. Podsjećam da mi članovi SDA nosimo emanet koji su nam ostavili naši šehidi naši heroji, a to je odbrana, očuvanje cjelovite, slobodne i prosperitetne naše jedine domovine BiH.\nNaša je trajna obaveza - briga o šehidskim porodicama, ratnim vojnim invalidima i demobilisanim borcima i mi ćemo nastaviti sa rješavanjem njihovih zahtjeva jer da nije bilo njih na čelu sa našim vrhovnim komandantom Alijom Izetbegovićem ne bi bilo ni Bosne i Hercegovine.\nBosanci i Hercegovci su pametan narod i oni znaju kada i od koga dolaze opasnosti. Očekujem da građani izaberu patriotski opredijeljene i patriotski dokazane kandidate koji će čuvati i razvijati našu jedinu domovinu Bosnu i Hercegovinu.\nGlas za SDA je glas za opstanak BiH. Tuzlake pozivam da zaokruže sve naše tuzlanske kandidate i kandidata SDA za bošnjačkog člana Predsjedništva, gospodina Šefika Džaferovića. Našu domovinu smo u ratu branili puškom, sada je branimo olovkom. SDA – snažno do pobjede!


Priča o Kraljevu - ovako je sve počelo! - Grad Kraljevo\nPosted on July 8, 2020 by Priscilla Carpenter\nNekada davno, tačnije pre nešto više od pola veka, priča o Kraljevu je počela. Bile su druge okolnosti, drugačiji običaji, način života, pa čak i drugi naziv ovog čarobnog grada. Međutim ono što je kako tada tako i sada vladalo jeste magična lepota predela koja je osvajala srca kako stanovništva tako i posetilaca koji su rado pričali ali i pisali o njemu.\nNe zna se tačna godina kada je čarobni predeo Raškog okruga omeđen trima rekama: Ribnicom, Ibrom i Zapadnom Moravom, bio prvi put naseljen. Prema nekim arheološkim nalazištima veruje se da su prve naseobine na ovom prostoru nastale čak 2000 godina pre nove ere. Međutim nisam neko ko voli sportske kladionice i nagađanja, te ćete u mojim tekstovima uvek pre naći neku zvaničnu informaciju, neki spis – akt nego li pretpostavku.\nPrvi spisi u kojima se lepota ovog predela opisuje na način na koji bi im pozavideli i najvičnije i najbolje agencije za digitalni marketing današnjice, datiraju, verovali ili ne, iz davne 1476. godine! U pitanju je katastarski turski spis iz Smederevskog sandžaka gde se Kraljevo pominje pod drugim nazivom – Rudo Polje. Etimologija ovog naziva ni danas nije potpuno razjašnjena.\nČesto se ime ove nasobine menjalo te je to bunilo istoričare sve dok nisu rasčivijali šta se tu dešavalo. Nakon dolaska Turaka na prostore današnjeg Kraljeva i okoline osvajači su jednostavno preveli ime Rudo Polje na njihov jezik – Karan Ovasi. Srpski narod je to pojednostavljeno izgovarao i preveo na naš jezik kao – Karanovac. Isti naziv zabeležen je i u popisu iz 1528, a zatim se javljala dvojnost naziva. Konačno se 1576. u različitim izvorima navode oba naziva, i kao Rudo Polje ili kao Karanovac.\nBio je pod opsadom, rušen je i više puta podizan iz pepela. Granice ovog grada smanjivle su se i povećavale, cepan je na više delova kako bi ih kasnije sastavljali. U periodu od samo 200 godina smenile su se čak tri svetske sile tog vremena na njemu, što čak i većina Kraljevčana ne zna. Međutim ovaj raj na Zemlji uvek je uspevao da podignute glave i još jači izađe iz nedaća. Čarobnu priču nastavljamo, koračaćemo kroz istoriju ovog grada zajedno!\nGrad sedam kraljeva – Kraljevo


Kurz: Nove, strože mjere stižu čim trenutne isteknu | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 29.11.2020. u 13:52\nAustrija može očekivati nova stroga ograničenja nakon što za sedmicu dana isteknu trenutne mjere zatvaranja, najavio je kancelar Sebastian Kurz za list Kleine Zeitung.\n“Što je veći broj zaraza, to će biti teže poduzeti korake za otvaranje”, rekao je Kurz u intervjuu za Kleine Zeitung.\nApres skija nema još barem godinu dana\n“Morat ćemo živjeti s daljnjim masovnim ograničenjima nakon 7. decembra“, dodao je pa naglasio kako vlada planira oprezno otvarati trgovine i škole.\nAustrijski kancelar rekao je da sportski i zabavni sadržaji neće biti dio prvih popuštanja mjera, ali vlada u dogledno vrijeme namjerava omogućiti organizovanje više pojedinačnih sportova na otvorenom.\n“Pitanje turizma odvojeno je od toga. Ono što je već jasno, apres ski bit će moguć najranije za godinu dana“, naveo je Kurz, misleći na partijanje u planinskim barovima i restoranima.\nFrancuska, Italija, Austrija i Njemačka naredile su da žičare, koje bi sada i mogle raditi, ostanu zatvorene u nadi da će sva odmarališta imati koristi na vrhuncu sezone ako i kad se uspori širenje zaraze. (Hina)\nKljučne riječi: austrija, Sebastian Kurz


Partizan je od Humske napravio tvrđavu: Titule se osvajaju "na strani", 2020. godina to najbolje pokazuje! | Sport | Fudbal\nPartizan je od Humske napravio tvrđavu: Titule se osvajaju "na strani", 2020. godina to najbolje pokazuje! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.12.2020. / 09:25\nAutor Dragan Šutvić 17.12.2020. / 09:25\nPartizanovi navijači bi mogli da od 2021. požele da crno-bijeli i van Humske bilježe rezultate kao na svom stadionu...\nZavršena je 2020. godina za igrače Partizana. Sa osam uzastopnih pobjeda u nizu, to je učinjeno na najbolji mogući način, pošto su crno-bijeli u posljednjih 720 minuta fudbala ostvarili gol-razliku 17:1.\nAli bez konteksta to zvuči previše dobro - Partizan i dalje zaostaje za Crvenom zvezdom čak devet bodova i riječima Aleksandra Stanojevića posijle najnovije pobjede, protiv Mladosti 4:0, crno-bijeli "nisu u situaciji da razmišljaju o tituli".\nPostoji vjerovatno nekolicina razloga zbog čega Partizan već godinama unazad već do kraja jesenjeg dijela prvenstva više nema prava ni da razmišlja o tome da će u maju postati šampion Srbije. Jedan od glavnih bio je nedostatak kontinuiteta, da se prati ritam Crvene zvezde i pobjede upisuju iz kola u kolo, baš kao što je "parni valjak" radio u posljednjih mjesec i po dana.\nIpak, Partizan je u 2020. godini na domaćem terenu u Humskoj bio gotovo perfektan! Ukoliko budu željeli da se bore za domaće trofeje, nešto slično moraće da "prekopiraju" i na gostovanja.\nPartizan je ove kalendarske godine u svim takmičenjima odigrao 18 mečeva na svom stadionu. Skor? Skoro nepogrešiv - 17 pobeda i jedan neriješen rezultat, onaj u posljednjem "vječitom" derbiju.\nPARTIZAN vs MLADOST Beograd, 16.12.2020. foto: MN Press Fudbal, xyz\nCrno-bijeli su ostvarili gol-razliku 46:5, a u tom nizu "pala" je i Crvena zvezda u polufinalu Kupa Srbije prošle sezone, dok je na šest mečeva "parni valjak" postigao četiri ili više golova.\nZvuči kao tim koji dominira i bori se za sve trofeje?\nOve godine, rezultati van Humske su ti koji su učinili najveću štetu i razlog su zašto Zvezda već odavno sjedi na čelu tabele tako daleko ispred crno-belih.\nPartizan je na gostovanjima u 2020. godini odigrao ravno 20 utakmica, a skor je dosta drugačiji - 10 pobjeda, 3 remija i čak 7 poraza. Sve zvuči još neubjedljivije kada se zna da su četiri od tih 10 pobjeda stigle u posljednjih mesec i po dana, a ukupna gol-razlika glasi 30:21. Na tri od tih 20 mečeva, Partizan je igrao 120 minuta fudbala, a slavili su samo protiv Sfintula (porazi Vojvodina i Šarlroa).\nPartizanov projsek golova\nU Humskoj, Partizan je u 2020. godini postizao 2.56 golova, dok je van svog stadiona to bilo 1.43 golova na 90 minuta.\nI upravo su gostovanja ove sezone bila ta poslije kojih su stizala najveća razočaranja i promjene u klubu.\nU junu su crno-bijeli imali tri uzastopna poraza u gostima, protiv Spartaka i Vojvodine u Superligi, pa ponovo od Vojvodine u finalu Kupa. Tada je Partizan ostao bez trofeja, a potom je morao i da ide u prvo kolo kvalifikacija za Ligu Evrope.\nPoslije Novog Pazara na startu nove sezone, u Humskoj su se upalili svi alarmi, dok je bio potreban još jedan poraz od "lala" u Novom Sadu ne bi li bilo odlučeno da Savo Milošević više ne bude trener Partizana.\nAleksandar Stanojević je stigao na to mesto i poslije startnih teških pobeda na gostovanjima Sfintulu u Ligi Evrope i Zlatiboru u ligi, uslijedio je poraz od Šarlroa kojim je označen kraj nadanja o evropskoj jeseni. Odmah su potom stigli i novi kiksevi - Metalac u Gornjem Milanovcu (1:1) i poraz u Nišu od Radničkog. Od tada je Partizan zaigrao bolje i počeo da ređa pobjede "i kod kuće i na strani", ali je Zvezda već odavno umakla.\nPartizanovi navijači bi stoga mogli da od 2021. požele da crno-bijeli i van Humske beleže rezultate kao na svom stadionu.\nMožda to neće biti dovoljno za osvajanje titule u sezoni 2020/21, ali bi naredne godine u ovo vrijeme Partizan mogao da bude u daleko boljoj situaciji, rame uz rame sa "vječitim" rivalom.\nTo su "repovi" koje 2020. ostavlja crno-bijelima...


10:11 Balkan 5\nInformer.rs/Index.hr | 18. 07. 2018.\nMarko Perković Tompson Hrvatska reprezentacija ustaške pesme Zagreb\nĆIRILICA U ZAGREBU! Uhapšeni zbog grafita!