USTAVNOSUDSKA ODLUKA O NEUSTAVNOSTI OBRAČUNA ZATEZNE KAMATE KOMFORNOM METODOM IZAZVALA NIZ NEDOUMICA STRUČNE JAVNOSTI: Na osnovu odredbe člana 168. stav 3. Ustava, odredba člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate navedenog u tački 1. izreke, u delu koji glasi: „primenom konformne metode”, prestaje da važi danom objavljivanja Odluke Ustavnog suda u „Službenom glasniku Republike Srbije”. Početna\n31.07.2012 USTAVNOSUDSKA ODLUKA O NEUSTAVNOSTI OBRAČUNA ZATEZNE KAMATE KOMFORNOM METODOM IZAZVALA NIZ NEDOUMICA STRUČNE JAVNOSTI: Na osnovu odredbe člana 168. stav 3. Ustava, odredba člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate navedenog u tački 1. izreke, u delu koji glasi: „primenom konformne metode”, prestaje da važi danom objavljivanja Odluke Ustavnog suda u „Službenom glasniku Republike Srbije”. Tweet\n2. Odbacuje se inicijativa za ocenu ustavnosti Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SFRJ”, broj 57/89) i Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 32/93).\nII Ustavni sud je, saglasno Zaključku sa sednice od 3. februara 2011. godine, dostavio inicijativu od 22. aprila 2009. godine Narodnoj skupštini na mišljenje 18. februara 2011. godine. Zakonodavni odbor Narodne skupštine dostavio je mišljenje Ustavnom sudu povodom podnete inicijative 19. januara 2012. godine u kome se, pored ostalog, ističe da u zateznoj kamati nikada nije bila sadržana sankcija zbog docnje u plaćanju, već je samo propisana minimalna fiksna stopa od 0,5% mesečno. Navodi se da je suština osporenog zakonskog rešenja u tome da se dužnici ne opterete u punom iznosu, ali da je nužno propisati kamatu koja predstavlja minimalnu ali pravičnu naknadu poveriocima u slučajevima kada nisu mogli da se naplate zbog neblagovremenog postupanja dužnika u skladu sa njegovim obavezama.\nZakonodavni odbor smatra da se kod obračuna duga primenom konformne metode radi o pravičnom mehanizmu obračuna zatezne kamate, jer se utvrđivanje zatezne kamate vrši mesečno. Stoga, isti odbor ističe da, ukoliko je potrebno izračunati kamatu za kraći vremenski period od mesec dana, primenom proporcionalne metode dužnik bi bio u nepovoljnijem položaju nego u slučaju izračunavanja zatezne kamate primenom konformne metode.\nZakonodavni odbor je mišljenja da je primena konformne metode za obračun zatezne kamate za period duži od mesec dana nužna, jer ne bi bilo pravično da se vrši prosto sabiranje kamate po mesecima za koje dužnik nije izmirio svoju obavezu, osim u slučaju da je dužnik na kraju obračunskog perioda (meseca) izvršio plaćanje zatezne kamate poveriocu i da je sredstva po osnovu kamate stavio na raspolaganje poveriocu.\nTakođe, izražava mišljenje da je osporeni deo odredbe člana 3. Zakona u saglasnosti sa odredbom člana 21. stav 1. Ustava, obrazlažući svoje mišljenje time da je konformni metod obračuna kamate propisan kako bi se na pravičan način i u jednaki položaj stavili poverilac i dužnik. Takođe, po mišljenju Odbora, odredba člana 3. Zakona nije u suprotnosti ni sa odredbom člana 277. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima kojom je propisano da dužnik koji zadocni sa ispunjenjem novčane obaveze duguje pored glavnice i zateznu kamatu po stopi utvrđenoj saveznim zakonom. Ističe se da je Zakonom za sprovođenje Ustavne povelje državne zajednice Srbija i Crna Gora u članu 20. stav 1. propisano da se savezni zakoni i drugi savezni propisi iz oblasti koje su prema Ustavnoj povelji u nadležnosti državne zajednice Srbija i Crna Gora primenjuju kao pravni akti državne zajednice Srbija i Crna Gora, osim u delovima koji su u suprotnosti s odredbama Ustavne povelje. Odbor smatra da osporena odredba člana 3. Zakona nije u suprotnosti ni sa odredbom člana 39. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima, jer se osporenom odredbom propisuje zatezna kamata za slučaj docnje dužnika, a ne propisuje se visina redovne kamate koja je ugovorena između poverioca i dužnika. Takođe, ističe se da odredba člana 399. Zakona o obligacionim odnosima ne uređuje pitanje obračuna konformnom ili proporcionalnom metodom, a da član 400. istog zakona uređuje pitanje ugovorne kamate, dok osporena odredba Zakona uređuje samo zateznu kamatu za slučaj docnje.\nIII Ustavni sud je 23. februara 2012. godine ocenio da se osnovano postavlja pitanje ustavnosti osporenog dela odredbe člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 9/01), pa je doneo Rešenje o pokretanju postupka za utvrđivanje neustavnosti ovog dela osporene odredbe navedenog Zakona, saglasno odredbi člana 53. stav 1. Zakona o Ustavnom sudu („Službeni glasnik RS”, br. 109/07 i 99/11).\nNavedeno Rešenje Ustavni sud je dostavio Narodnoj skupštini 22. marta 2012. godine radi davanja odgovora na pokrenuta ustavnopravna pitanja, ali kako u ostavljenom roku, a ni naknadno, odgovor nije dobijen, Ustavni sud je odlučio da nastavi postupak, saglasno odredbi člana 34. stav 3. Zakona o Ustavnom sudu.\nU sprovedenom postupku, Ustavni sud je utvrdio da je Zakon o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 9/01) bio donet kao zakon Savezne Republike Jugoslavije i da je postao sastavni deo pozitivnog pravnog sistema Republike Srbije, jer se na osnovu odredbe člana 64. stav 2. Ustavne povelje državne zajednice Srbija i Crna Gora, od dana stupanja na snagu Ustavne povelje primenjuje kao republički zakon. Osporenom odredbom člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 9/01) propisano je da se obračun duga uvećanog za zateznu kamatu vrši tako da se fiksna stopa od 0,5% množi iznosom glavnog duga uvećanog za kamatu po stopi iz člana 2. tačka 1. ovog zakona, primenom konformne metode. Odredbom člana 2. Zakona, na koju upućuje osporena odredba člana 3. stav 1. Zakona, bilo je predviđeno da se stopa zatezne kamate sastoji od mesečne stope rasta cena na malo (tačka 1.) i fiksne stope od 0,5% mesečno (tačka 2.). Ustavni sud je konstatovao da je u toku postupka pred Sudom tačka 1. člana 2. navedenog zakona izmenjena, stupanjem na snagu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni glasnik RS”, broj 31/11), tako što su članom 2. ovog zakona reči: „stopa rasta cena na malo” zamenjene rečima: „stopa rasta potrošačkih cena”.\nUstavom Republike Srbije utvrđeno je: da je Republika Srbija država zasnovana na vladavini prava i socijalnoj pravdi, načelima građanske demokratije, ljudskim i manjinskim pravima i slobodama i pripadnosti evropskim principima i vrednostima (član 1.); da je vladavina prava osnovna pretpostavka Ustava i da je pravni poredak jedinstven (član 3. stav 1. i član 4. stav 1.); da su pred Ustavom i zakonom svi jednaki i da je zabranjena svaka diskriminacija, neposredna ili posredna, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti, političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta (član 21. st. 1. i 3.); da se jemči mirno uživanje svojine i drugih imovinskih prava stečenih na osnovu zakona (član 58. stav 1.); da Republika Srbija uređuje i obezbeđuje, pored ostalog, pravni položaj privrednih subjekata, sistem obavljanja pojedinih privrednih i drugih delatnosti, monetarni i bankarski sistem, svojinske i obligacione odnose (član 97. tačka 6.); da je pravni poredak Republike Srbije jedinstven i da svi zakoni i drugi opšti akti doneti u Republici Srbiji moraju biti saglasni sa Ustavom (član 194. st. 1. i 3).\nZakonom o obligacionim odnosima („Službeni list SFRJ”, br. 29/78, 39/85, 45/89, 57/89 i „Službeni list SRJ”, broj 31/93) uređeni su obligacioni odnosi koji nastaju iz ugovora, prouzrokovanja štete, sticanja bez osnova, poslovodstva bez naloga, jednostrane izjave volje i drugim zakonom utvrđenih činjenica (član 1.). Strane u obligacionim odnosima mogu biti fizička i pravna lica (član 2.), i slobodne su da u granicama prinudnih propisa, javnog poretka i dobrih običaja svoje odnose urede po svojoj volji (član 10. Zakona). Zatezna kamata uređena je odredbama čl. 277. do 279. Zakona o obligacionim odnosima, tako što je propisano da dužnik koji zadocni sa ispunjenjem novčane obaveze duguje, pored glavnice, i zateznu kamatu po stopi utvrđenoj saveznim zakonom (član 277. stav 1.). Ovim zakonom su proklamovana određena opšta načela kada su u pitanju novčane obaveze među kojima su: načelo monetarnog nominalizma kojim je određeno da kad obaveza ima za predmet svotu novca, dužnik je dužan isplatiti onaj broj novčanih jedinica na koji obaveza glasi, izuzev kad zakon određuje što drugo (član 394.); zabrana anatocizma (obračun kamate na kamatu) prema kome je, u materiji ugovornih kamata, ništava odredba ugovora kojom se predviđa da će na kamatu, kada dospe za isplatu, početi teći kamata, ako ne bude isplaćena, s tim da se ovo ne odnosi na kreditno poslovanje banaka i drugih bankarskih organizacija (član 400. st. 1. i 3.), a u materiji zateznih kamata da na dospelu, a neisplaćenu ugovornu ili zateznu kamatu, kao i na druga dospela povremena novčana davanja ne teče zatezna kamata, izuzev kad je to zakonom određeno (član 279.); načelo odštete prema kome poverilac ima pravo na zateznu kamatu bez obzira na to da li je pretrpeo kakvu štetu zbog dužnikove docnje, a ako je šteta koju je poverilac pretrpeo zbog dužnikovog zadocnjenja veća od iznosa koji bi dobio na ime zatezne kamate, on ima pravo zahtevati razliku do potpune naknade štete (član 278.).\nVažećom Odlukom o načinu obračuna, naplate i plaćanja kamate Narodne banke Srbije („Službeni glasnik RS”, broj 45/11) propisano je:\nda Narodna banka Srbije na kredite i druge plasmane, kao i na druga potraživanja Narodne banke Srbije i na sredstva koja su kod nje deponovana obračunava kamatu jednom mesečno, za prethodni mesec, najkasnije pet dana posle isteka meseca, a plaća je u roku od osam dana posle isteka meseca za koji je kamata obračunata (tač. 2. i 3.);\nda Narodna banka obračunava kamatu, u smislu ove odluke, za broj dana korišćenja kredita, odnosno deponovanja sredstava u obračunskom periodu u odnosu na konstantan broj dana u godini (360 dana), primenom prostog interesnog računa od sto (tačka 5.).\nDanom stupanja na snagu ove odluke, prema tački 12. iste odluke, prestala je da važi Odluka o načinu obračuna, naplate i plaćanja kamate Narodne banke Srbije („Službeni glasnik RS“, br. 53/04, 29/05, 8/07, 35/08, 52/08 i 12/10), na koju se pozivaju inicijatori.\nPolazeći od suštine navoda inicijativa, odredaba Ustava koje su od značaja za ocenu ustavnosti osporenog dela odredbe člana 3. Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 9/01), kao i načela i zakonskih rešenja sadržanih u Zakonu o obligacionim odnosima, u postupku pred Ustavnim sudom otvorilo se više spornih ustavnopravnih pitanja.\nU vezi osnovnog spornog pitanja da li postoji validan ustavni i zakonski osnov za uvođenje konformne metode za obračun zatezne kamate, Ustavni sud nalazi da je odredbom člana 277. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima propisano da se stopa zatezne kamate propisuje posebnim saveznim zakonom. Na osnovu jezičkog tumačenja navedene odredbe proizlazi, prema oceni Suda, da je Zakonom o visini stope zatezne kamate mogla biti propisana samo visina kamatne stope, ali ne i metod obračuna zatezne kamate, a na to upućuje i sam naziv ovog zakona Istovremeno, Ustavni sud nalazi da je odredbom člana 279. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima zabranjeno da se na dospelu, a neisplaćenu ugovorenu ili zateznu kamatu, kao i na druga dospela povremena novčana davanja obračunava zatezna kamata, izuzev kada je to zakonom određeno.\nMeđutim, u situaciji kada se zatezna kamata obračunava konformnom metodom za obračunski period koji je duži od perioda za koji je propisana stopa zatezne kamate, u praksi se tada dospela kamata za period propisane kamatne stope pripisuje glavnom dugu i tako čini osnovicu za obračun kamate u narednom periodu po važećoj kamatnoj stopi za taj mesec. Ovakva primena konformne metode u materiji obračuna zatezne kamate znači da pripisivanje kamate glavnici predstavlja u pomenutim slučajevima obračun kamate na kamatu, što je suprotno načelu zabrane anatocizma propisanog odredbom člana 279. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima.\nS druge strane, Ustavni sud nalazi da Zakon o visini stope zatezne kamate ne sadrži nijednu odredbu kojom bi na izričit i nedvosmislen način bilo predviđeno obračunavanje kamate na kamatu, već je ovim zakonom propisana samo mesečna kamatna stopa i određeno da se obračun kamate vrši konformnom metodom. Kako osporenim delom odredbe člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate nije propisano da u vremenu dužem od perioda za koji je određena kamatna stopa postoji mogućnost daljeg obračunavanja kamate primenom ove metoda, ova zakonska nedorečenost ima za posledicu da se tumači tako da se obračun zatezne kamate primenom ove metode vrši i po isteku perioda za koji je određena stopa zatezne kamate.\nNa ovaj način osporenim delom navedene odredbe Zakona se suspenduje generalno pravilo iz Zakona o obligacionim odnosima o zabrani anatocizma u materiji obračuna kamata, a isključuje se i primena drugih osnovnih pravnih načela sadržanih u Zakonu o obligacionim odnosima (načelo monetarnog nominalizma, načelo limita kamate, zabrane zloupotrebe prava), kao i drugih opštih pravnih principa i temeljnih vrednosti zaštićenih Ustavom (princip vladavine prava, socijalne pravde, pravne sigurnosti i dr.), čime se povređuje načelo jedinstva pravnog poretka utvrđeno odredbama člana 4. stav 1. i člana 194. stav 1. Ustava koji nalaže međusobnu usklađenost pravnih propisa.\nImajući u vidu navedeno, Ustavni sud smatra da je uređivanjem visine zatezne kamate primenom konformne metode zakonodavac prekoračio granice i sadržinu svojih ovlašćenja propisanih imperativnom odredbom člana 277. stav 1. Zakona o obligacionim odnosima, te da ne postoji odgovarajući pravnovaljani ustavni i zakonski osnov za uvođenje i primenu konformne metode na način kako je to učinjeno osporenim delom odredbe člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate.\nTakođe, ceneći osnovanost navoda podnetih inicijativa, Sud ocenjuje da se osporenom zakonskom regulativom povređuje i ustavno načelo zabrane diskriminacije po bilo kom osnovu i jednakosti svih pred Ustavom i zakonom, u smislu odredaba člana 21. st. 1. i 3. Ustava, budući da je predviđen različit način kamatnog obračuna za potraživanja koje banke imaju prema svojim klijentima – fizičkim i pravnim licima (primena konformne metode), u odnosu na situaciju kada se obračunava kamata na dugove po istom osnovu kada su banke klijenti Narodne banke Srbije (primena metode prostog interesnog računa).\nTakvo razlikovanje pravnog statusa dužnika koji se nalaze u istoj pravnoj situaciji (dužničkoj docnji), prema oceni Suda, nema objektivnog i racionalnog opravdanja. Pored ovoga, Ustavni sud konstatuje da je za jednu vrstu dužnika koji se nalaze u docnji sa isplatom duga obračun kamate propisan zakonom, dok je za drugu vrstu dužnika (poslovne banke koje su u docnji prema Narodnoj banci) način obračuna kamate metodom prostog interesnog računa propisan odlukom guvernera Narodne banke. Ustavni sud, takođe, smatra da se osporenom regulativom povređuje i ustavno načelo jednakosti pravnog položaja subjekata na tržištu propisanog odredbom člana 84. stav 1. Ustava, jer se različitim metodama kamatnog obračuna banke kao dužnici prema Narodnoj banci Srbije dovode u povoljniji pravni i ekonomski položaj u odnosu na ostale subjekte (pravna i fizička lica) kada se zadužuju kod istih banaka.\nImajući u vidu izneto, Ustavni sud je utvrdio nesaglasnost osporenog dela odredbe člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 9/01), u delu koji glasi: „primenom konformne metode” sa Ustavom, kao u tački 1. izreke, a saglasno odredbi člana 45. tačka 1) Zakona o Ustavnom sudu.\nŠto se tiče zahteva za ocenu ustavnosti Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SFRJ”, broj 57/89) i Zakona o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 32/93), Ustavni sud je u sprovedenom postupku konstatovao da su oba zakona prestala da važe, i to Zakon o visini stope zatezne kamate („Službeni list SFRJ”, broj 57/89) 3. jula 1993. godine, a Zakon o visini stope zatezne kamate („Službeni list SRJ”, broj 32/93) 28. februara 2001. godine. Polazeći od toga da je predmetna inicijativa podneta Ustavnom sudu 22. aprila 2009. godine, a da su navedeni zakoni prestali da važe naznačenih datuma, Sud je utvrdio da je inicijativa za ocenu njihove ustavnosti podneta po isteku roka od šest meseci od datuma prestanka njihovog važenja. Pošto je inicijativa podneta Sudu po isteku roka u kome Ustavni sud, saglasno odredbi člana 167. stav 5. Ustava može ceniti saglasnost zakona i drugih opštih akata sa Ustavom po prestanku njihove važnosti, Sud je u tom delu inicijativu odbacio, saglasno odredbi člana 36. stav 1. tačka 2) Zakona o Ustavnom sudu („Službeni glasnik RS“, broj 109/07).\nNa osnovu odredbe člana 168. stav 3. Ustava, odredba člana 3. stav 1. Zakona o visini stope zatezne kamate navedenog u tački 1. izreke, u delu koji glasi: „primenom konformne metode”, prestaje da važi danom objavljivanja Odluke Ustavnog suda u „Službenom glasniku Republike Srbije”. Izvor: <<< Nazad na ostale vesti


InStat - Najbolji golman LŠ je Borjan! - Sportske.net\nMilan Borjan je najbolji golman Lige šampiona prema podacima portala "InStat".\nFoto: Beta/AP Photo/Marko Drobnjaković\nZvezda pregovara sa trojicom, kako odbiti ponude za nosioce igre i šta će biti sa Marinom?"Nikad lepših pola godine u karijeri, ostajem u Zvezdi!"SL - Zvezda i Radnički igraju derbije za vikend, Partizan već danasKlupski koeficijent Srbije - Padamo, mora još bolje za dva mesta u LŠ!"Predložen potpis" - Zvezda na pragu trećeg zimskog pojačanja!\nPrema podacima specijalizovane kuće za fudbalsku analizu "InStat", najbolji golman Lige šampiona bio je Milan Borjan.\nGolman Crvene zvezde je u proseku beležio tri "super odbrane", odnosno tri puta u proseku je branio stopostotne šanse rivala po utakmici.\nZanimljivo da je i po broju odbrana Borjan najbolji u Ligi šampiona, a kada posmatramo tzv. super odbrane on se nalazi ispred Zuta iz PSV-a, Handanovića iz Intera i Vlahodimosa iz Benfike.\nČak 63 puta su protivnici Crvene zvezde gađali u okvir gola tokom ovih šest utakmica, što je ogroman broj i činjenica da je dva puta Borjan ostao nesavladan dovoljno govori u prilog tome zašto je proglašen za najboljeg u LŠ.


Sljedećeg tjedna Napretkov svečani božićni koncert | Dnevnik.ba\nSljedećeg tjedna Napretkov svečani božićni koncert\nTradicionalni Napretkov svečani božićni koncert u organizaciji HKD Napredak Glavna podružnica Mostar održat će se u četvrtak, 19. prosinca, u 19 sati u franjevačkoj kapelici crkve sv. Petra i Pavla u Mostaru.\nNa koncertu će nastupiti solisti Katarina Kikić, sopranistica, Monija Jarak – Mikulić, mezzosopran, Hrvoje Merdžo, bas, te župni zbor svete Cecilije, a sve uz pratnju tamburaškog orkestra Misericordia iz Šurmanaca i pod ravnanjem prof. Davora Markote.\nProgram se sastoji od najljepših tradicionalnih božićnih skladbi poput: Veselje ti navješćujem, Raduj te se narodi, Narodi nam se, Tiha noć, a svaka pjesma ima svoju priču i slavi rođenje Isusa Krista najavili su organizatori


Ishrana i lečenje uremije\nP: Imam labradora starog 11 godina ima povećane vrednosti uree i kreatinina a eritrociti su mu 1,74. Veterinar je konstatovao da boluje od uremije, pre mesec dana je uspešno lečen od toga, međutim od prekjuče su rezultati počeli da se pogoršavaju, verovatno grešim u ishrani, pa sam mislio da vam se obratim za savet. Hranim ga Happy dog granulama za uremična stanja Sano N svaki treći dan, a ostalim danima mu pečem jetru ili piletinu u koju stavljam prasak Ipakitine po savetu veterinara. Očigledno negde grešim, čim su mu rezultati ponovo krenuli na loše. Molim vas za mišljenje i savet o ishrani, i kako da mu krvnu sliku vratim u normalu, pošto sam čuo da je to najbitnije da bi mu se produžio vek, koliko je to moguće. Hvala unapred, Vladimir iz Kruševca\nO: Pre svega, treba naglasiti kako dijeta ima veliku važnost u lečenju problema sa bubrezima. Uopšteno se sprovođenje lečenja može podeliti u dve faze.\nU prvoj fazi važno je "pokrenuti" bubrege i to velikom količinom infuzijske tečnosti, koja bi trebala da "ispire" bubrege i podstakne funkciju bubrežnih ćelija. Već u ovoj prvoj fazi važna je i adekvatna ishrana. Osim toga, daju se lekovi za kontrolu povraćanja i proliva, kao i drugi lekovi, što zavisi od toga da li je poznat uzrok zastoja. Ova prva faza u terapiji bubrežnog zastoja ima nekoliko mogućih ishoda: prva mogućnost je povratak bubrega u funkciju u toku nekoliko nedelja ili više meseci; druga mogućnost je da bubrezi funkcionšu samo tokom sprovođenja terapije, a kada terapija prestane, bubrezi ponovo gube funkciju; treća mogućnost je da je bubrežna funkcija nepovratno izgubljena.\nDruga faza u sprovođenju lečenja je koncentrisana na održavanje rada bubrega koliko god je to moguće duže. U tom smislu, veoma važno je sprovođenje pravilne dijete koja je bazirana na niskom nivou proteina i fosfora. Redovne kontrole krvi su neophodne, posebno treba obratiti pažnju na nivo fosfora jer njegove visoke koncentracije mogu izazvati letargiju i gubitak apetita i brže propadanje preostalog bubrežnog tkiva.\nKada se razmišlja o namirnicama koje bi se mogle upotrebiti u prehrani bolesnih pasa, uvek se mora imati na umu nekoliko kriterijuma, presudnih za uspeh lečenja. Pre svega, količina proteina mora biti ograničena, ali s druge strane, ti proteini moraju biti visoko kvalitetni. Nivo fosfora mora biti niska, a količina masti u početku ograničena uz postupno povećavanje. Sveža čista voda trebala bi biti uvek dostupna, a bilo bi dobro da je dostupna voda filtrirana, odnosno sa smanjenim udelom minerala.\nNamirnice koje se uobičajeno preporučuju kao izvor kvalitetnih proteina su jaja i jetra pri čemu treba napomenuti kako žumance sadrži dosta fosfora i treba ga davati manje u odnosu na belance. Međutim, tretman i eventualnu upotreba određenih namirnica u velikoj meri zavise od toga postoji li višak minerala poput kalijuma i natrijuma.\nIpak, najjednostavnije je očuvati vitalnost i produžiti životni vek ljubimca bubrežnog bolesnika pomoću gotovih veterinarskih dijetnih hrana što je i klinički dokazano. Vrlo je važno ne davati psu grickalice, koje obično sadrže visoku količinu natrija koja može biti štetna za psa. Normalna hrana za pse ima visok nivo natrijuma, kao i mlečni proizvodi, grickalice, sezonsko i konzervirano povrće (osim ako nije na ambalaži navedeno da su bez soli). Poneki pseći kolačić možete priuštiti ljubimcu, ali samo jednom neeljno i to uz kontrolu vrednosti kreatinina i uree.


Visoka temperatura kod mališana usred leta - Bebac.com\n01.08.2017. / Izvor: www.novosti.rs\nI tokom leta deca mogu dobiti visoku temperaturu. Uzroka je mnogo...\nVisoka temperatura zna da obori decu u sred leta, kada asfalt gori, pa se roditelji odmah zabrinu. Stručnjaci kažu da je uzroka za ovu pojavu mnogo, ali da su najčešći prekomerno izlaganje suncu i mikroorganizmi, odnosno letnji virusi i bakterije.\nTo se zato često dešava na moru, pa dok ne odete kod lekara ili lek – antipiretik ne počne da deluje, pomozite mu da prebrodi krizu. Kod dece koja su inače zdrava, sve dok je temperatura 38.5 stepeni, ne treba da se diže panika i nije potrebno lečenje. Ali, ako je mališan osetljiv, a Celzijusi rastu, trebalo bi da se obore.\nLekari savetuju da se dete u tom slučaju oslobodi garderobe, ostavi samo u vešu i stavi na krevet u prostoriji u kojoj temperatura ne prelazi 26 stepeni. Ne treba da se pokriva, nego baš naprotiv, da se rashladi dok lek ne počne da deluje. Kada je temperatura preko 39 stepeni, najbolje je da se dete istušira mlakom vodom, jer je hladna veoma neprijatna za mališana koji ima „vatru”. Posle toga bi trebalo da se ostavi da se osuši bez pokrivanja.


Sam Lakazet nema problema sa time da li će nastaviti karijeru u Engleskoj ili Španiji, a predsednik Liona Olas nije mogao da se seti imena Gereta Bejla, ali je naglasio da je njegov napadač bolji od "Velšanina iz Real Madrida".\n"Ne možete tek tako da stavljate brojke, ali Lakazet je sjajan igrač. Kako se zove Velšanin u Real Madridu? E, Aleksandre je mnogo bolji od njega. Aleksandre nema cenu, zato je bespotrebno razmišljati o njoj. On je vrlo inteligentan momak, shvata da se tim i trener dosta trude kako bi on mogao da se iskaže najboljem svetlu. Mislim da ne bi bilo pametno da napusti Lion pre kraja Evropskog prvenstva 2016. godine", rekao je Olas.\nPrvi čovek višestrukog šampiona Francuske naveo je da je cilj Liona Liga šampiona, a da to neće biti moguće ostvariti ukoliko ne ostanu najbolji fudbaleri u timu.\nLakazet je produžio ugovor sa "lavovima", što znači da dogovor sa Lionom važi do juna 2018. godine.


Odvijači3 Pincete6 Škare / Kliješta3 Set alata4 Alati za izradu grijača4\nAvidartisan1 Demon Killer1 Eleaf1 Fumytech1 GeekVape1 Joyetech1 SHIELD Cig1 Vandy Vape1\nA1 B1 C1 ESD-121 ESD-151\nGrey1 Light Blue1 Black5 Green1 Yellow1 Red4 Blue4 Silver1 Purple1\nBrend: Eleaf Model: 000572\nEleaf LCD Digitalni Ohm/Volt metar\nEleaf LCD Digitalni Ohm/Volt metarZnačajke:1. LCD zaslon2. Indikator otpora / napona / snage3. Zaštita od kratkog spoja4. Zaštita od velikog i niskog naponaParametri:Dužina x promjer: 47mm x 22mmMaterijal: nehrđajući čelikUlazni napon: 2.5V ~ 6.5VIspitna snaga: ≤100WMaksimalna struja: ≤10ASnaga: 0,5..\nBez poreza:70,02 HRK\nMicro Coil JigAlat za određivanje promjera jezgre zavojnice. (1.5-2.0-2.5-3.0-3.5mm).Cijena se odnosi na jedan komad...\nBez poreza:25,68 HRK\nKeramička pinceta- od nehrđajućeg čelika- vrh od keramikeCijena se odnosi na jedan komad...\nMicro Coil Jig + odvijač\nMicro Coil Jig + odvijačAlat za određivanje promjera jezgre zavojnice. (1.5-2.0-2.5-3.0-3.5mm) s odvijačem.Cijena se odnosi na jedan komad...\nBez poreza:31,22 HRK\nBrend: Vandy Vape Model: 002063\nVandy Vape set alata\nVandy Vape set alataPovoljan set najpotrebnijih alata za svakog vapera koji samostalno izrađuje grijače. Proizvod uključuje: 3 x odvijači:\t1 x kliješta svinutog vrha\t1 x kliješta za rezanje\t1 x pinceta svinutog vrha\t1 x sklopive škare\t1 x torbica s patentnim zatvaračem..\nBez poreza:81,11 HRK\nBrend: GeekVape Model: 002630\nGeekVape set alata\nGeekVape set alataSet alata u torbici sa zatvaračem. Proizvod sadrži: 1 x Križni odvijač 1 x ravni odvijač 1 x šesterokutni odvijač 1 x dijagonalni stupovi za zavojnice 1 x niper kliješta za zavojniceCijena se odnosi na jedan komad...\nBez poreza:84,80 HRK\nDIY keramička pinceta V8\nDIY keramička pinceta V8Pinceta s keramičkim vrhom za jednostavnu i sigurnu izradu grijača, ujedno i služi kao alat za odvijanje isparivača raznih promjera. Zahvaljujući keramičkom vrhu, otporan je na toplinu i ne izaziva kratke spojeve čak ni kada se zagrijava.Cijena se odnosi na jedan proizvod..\nBez poreza:21,99 HRK\nVišenamjenski odvijač u obliku olovke\nVišenamjenski odvijač u obliku olovkeSet sadrži slijedeće :Philips (PH): PH000, PH0, PH1Slotted (SL): SL1.0, SL1.5, SL2.0Torx (T): T6, T7, T8Cijena se odnosi na jedan komad...\nBez poreza:23,83 HRK\nBrend: Avidartisan Model: 003014\nAvidartisan mini set alata\nAvidartisan mini set alataSet alata za napredne korisnike koji sami izrađuju grijače. Materijal: nehrđajući čelikVeličina: 170mm x 80mm x 40mmBoja: CrnaProizvod sadrži:\t1x Dijagonalna kliješta\t1x Sklopive škare\t1x Pinceta sa keramičkim vrhom (T3)\t1x Keramička pinceta\t1x Micro Coil JigCijena se odnos..\nDIY kliješta (dijagonalna)\nDIY kliješta (dijagonalna)Višenamjenska dijagonalna kliješta, pomoćni "uradi sam" alat za rezanje zavojnica. Veličina: 150 mm x 63 mmCijena se odnosi na 1 komad...\nDIY Mini CVS kliješta\nDIY Mini CVS kliještaVišenamjenska kliješta, pomoćni "uradi sam" alat za rezanje zavojnica. Cijena se odnosi na 1 komad...\nBez poreza:29,38 HRK\nBrend: Fumytech Model: 003478\nFumytech višenamjenski odvijač\nFumytech višenamjenski odvijačVišenamjenski odvijač (PH00, 2.5, H1.27, H1.50).Cijena se odnosi na jedan komad...\nBrend: SHIELD Cig Model: 003552-003821-003822\nLvs višenamjenski odvijač\nLvs višenamjenski odvijačSadržaj paketa:- H1.3 Šesterokutni- H1.5 Šesterokutni- PHOO2.0 Križni- SL2.0 RavanCijena se odnosi na jedan komad...\nBez poreza:27,53 HRK\nBrend: Demon Killer Model: 003522\nDemon Killer Vape set alata\nDemon Killer Vape Tool KitMaterijal: SS304Sastoji se od:1 x kliješta1 x škare1 x Coil Jig1 x keramičke pincete1 x odvijač2 x četkica za čišćenje1 x Tkanina za čišćenjeCijena se odnosi na jedno pakiranje...\nBez poreza:143,93 HRK\nDIY Vape škare\nDIY Vape škare- masivne- oštreCijena se odnosi na jedan komad...\nDIY Multifunkcionalna keramička pinceta\nDIY Multifunkcionalna keramička pincetaMaterijal: nehrđajući čelik, keramika.Parametri:Vrsta: Type A (ravni vrh), Type B (dijagonalni vrh), Type C (zaobljeni vrh)Cijena se odnosi na jedan komad...\nPrikazano 1 do 16 od 20 (2 stranica)


Kosmaj - Srbija Za Tebe\nKosmaj | Planine\nPrikaži Kosmaj galeriju\nKosmaj je planina najbliža Beogradu i nalazi se u okolini Sopota. Na njemu se ističu tri vrha: Mali, Goli i Rutavi. Iako je Kosmaj niska planina, ipak svojim uzgledom u vidu ostrva dominira u ovom delu niske Šumadije, iznad valovitog neogenog pobrđa, raščlanjenog blagim rečnim dolinama. Flora i fauna: Planina je obrasla šumom, pretežno bukovom i hrastovom, a mestimično i četinarskom, obiluje i sa raznom divljači od značaja za lovni turizam: zečevi, srne, fazani, jarebice, lisice i prepelice, a nekada davno i vukovi. Turizam: Na samom vrhu nalazi se restoran "Piknik" sa prelepim pogledom na padinu,...\nKosmaj je planina najbliža Beogradu i nalazi se u okolini Sopota. Na njemu se ističu tri vrha: Mali, Goli i Rutavi. Iako je Kosmaj niska planina, ipak svojim uzgledom u vidu ostrva dominira u ovom delu niske Šumadije, iznad valovitog neogenog pobrđa, raščlanjenog blagim rečnim dolinama.\nPlanina je obrasla šumom, pretežno bukovom i hrastovom, a mestimično i četinarskom, obiluje i sa raznom divljači od značaja za lovni turizam: zečevi, srne, fazani, jarebice, lisice i prepelice, a nekada davno i vukovi.\nNa samom vrhu nalazi se restoran "Piknik" sa prelepim pogledom na padinu, tu je i pečenjara "Kod Tome i Nade".Pored ova dva, još jedan lepo uređen restoran, sa velikom baštom i raznovrsnim menijem se nalazi na mestu kada se sa vrha Kosmaja krene ka Mladenovcu.\n44° 27' 56\n20° 33' 56\nkulturni dogadjaji - Kosmaj


Problem steriliteta u Srpskoj - Sve nas je manje - NOVI GLAS\nProblem steriliteta u Srpskoj – Sve nas je manje\nUdruženje ginekologa i opstretičara Republike Srpske u Trebinju je organizovalo naučni skup, na kojem je održan i okrugli sto na temu “Natalitet u Republici Srpskoj – demografski procesi i populaciona politika”, a ponovo je istaknuto upozorenje da nas je u Republici Srpskoj, ali i regionu, sve manje.\nPredsjednik tog Udruženja RS Vesna Ećim Zlojutro istakla je da u Srpskoj broj porođaja u gotovo svim klinikama u dramatičnom padu. Osim nerađanja, dodatni veliki problem Republike Srpske je i odlazak mladih ljudi.\n– Svi mi kada danas kažemo natalitet, suočavamo se sa poražavajućim podacima. U Banjaluci je, naime, 1988. godine bilo 6.000 porođaja, 2008. upola manje, odnosno 2.800, a sada imamo 3.200, s tim što to nisu samo porodilje iz Banjaluke kao ranije. Nama sada dolaze i žene iz Trebinja, Bijeljine i Unsko-sanskog kantona. To je drastičan pad i, nažalost, ista situacija je svuda po našim porodilištima. Jedan problem je nerađanje djece, a drugi stravičan problem je da ona populacija koja bi trebalo da bude osnovna u rađanju i stvaranju Republike, u sve većem broju napušta ove prostore – upozorava Ećim Zlojutro.\nMinistarka porodice, omladine i sporta RS Sonja Davidović rekla je da Vlada Srpske provodi niz mjera na poboljšanju pronatalitetne politike – formiran je novi saziv Savjeta za demografsku politiku, i u narednom periodu biće nađena najbolja rješenja, kako bi se poboljšala demografska slika.\n– Aktivno radimo na iznalaženju konkretnih mjera, koje će uticati pozitivo i imati dugoročne pozitivne efekte na demografsku sliku u Srpskoj. Ozbiljan pristup i profesionalan rad dovešće do boljih rezultata – istakla je Davidovićeva.\n– U Srbiji svake godine jedan grad nestane, ipak, ti problemi su prepoznati tokom prethodnih godina, i dosta toga učinjeno kroz niz pronatalitetnih mera. Dakle, nije to samo finansijska pomoć trudnicima, parovima koji treba da imaju djecu, već i pomoć i unapređenje procesa vantjelesne oplodnje. Proširili smo sa dva besplatna na tri pokušaja vantjelesne, a povećana je i starosna granica na 42 godine – rekao je profesor Aleksandar Stefanović, predsednik UGOS Srbije, Crne Gore i RS.\nU isto vrijeme u Trebinju u organizaciji udruženja porodica sa problemom steriliteta “Bebe” održano je predavanja “Savremeni pristup bračnoj neplodnosti”.\n– Problem steriliteta ranije je bio vezan uglavnom za žene, ali je danas riječ o sasvim drugačijoj slici, zbog čega i žene i muškarci u istoj mjeri učestvuju u toj problematici, sa kojom se susreće sve veći broj parova kako u Trebinju, tako i u RS – upozorila je specijalista ginekologije i akušerstva prof. dr Sanja Sibinčić.\n“Šume RS” ostaju socijalistima – Evo ko je novi direktor ovog preduzeća


Kad sistem ne brine, pacijenti su na čekanju - Direkt Portal\nKad sistem ne brine, pacijenti su na čekanju\n25.07.2019 01:21 bibreg, čekanje, Francuska, gacko, Hemodijaliza, operacija, Snežana Davidović 0\nPrimer Snežane Davidović iz Gacka pokazuje da sistem i najteže pacijente prepušta samima sebi. Poput velikog broja bubrežnih bolesnika, i za Snežanu je transplantacija u inostranstvu jedino rešenje. Od nje je deli 130 hiljada maraka koje porodica i prijatelji nastoje da sakupe.\nPrnalazi snage da pomogne drugima- fizioterapeut Snežana Davidović na radnom mestu\n„Ovde se ništa nije uradilo za pacijente na dijalizi. Ako sami ne pronađu donora, što se zdravstvenog sistema tiče, do kraja života bi bili na dijalizi“, kaže Snežana Davidović iz Gacka za koju je transplantacija jedino rešenje. Međutim, za to je potrebno 130 hiljada maraka. Veruje da će uz pomoć dobrih ljudi ovu prepreku savladati i da će joj se život opet vratiti u normalu.\nProblem proširenih mokraćnih kanala se kod nje javio u ranom detinjstvu što je kasnije ugrozilo osnovnu funkciju bubrega. Sredinom 90-tih, sa 16 godina, svakog drugog dana je putovala do 70 km udaljenog Trebinja na hemodijalizu. Novi kvalitet života je došao 2002. godine kada je na VMA u Beogradu obavljena transplantacija bubrega koji joj je dala majka. No, pre dve godine je presađeni bubreg otkazao, a Snežana se vratila na hemodijalizu.\nRešenje su ponovo pronašli u porodici. Ovaj put je donor trebao da bude otac. Međutim, njemu je, tokom priprema za transplantaciju na VMA, otkriven kancer na plućima od koga je preminuo. Tako je njegova želja da Snežani daruje bubreg ostala neostvarena.\n"Bila sam tri godine na dijalizi i 16 transplantirana i to ne može da se poredi. Iako svakodnevno moraš da piješ lekove i da ideš na redovne kontrole, nakon transplantacije život ti ponovo postaje normalan. Ovako si vezan, gledaš na satnicu kad treba da je dijaliza".\nA ona trenutno zauzima najveći deo Snežanine svakodnevice. Od 8 ujutro, do 21 čas, četiri puta dnevno po sat vremena. U pauzama, odlazi na posao u Dom zdravlja u Gacku gde radi kao fizioterapeut.\n"Radim dijalizu kod kuće, što je mnogo lakše nego da moram da putujem do bolnice. I u Domu zdravlja su mi izašli u susret, pa mi je radno vreme raspoređeno tako da mogu da se organizujem. Radim sa pacijentima svih uzrasta, uglavnom elektro-terapiju", objašnjava Snežana.\nOtvoren i žiro-račun za prikupljanje pomoći\nKako bi pomogli Snežani Davidović, meštani Gacka, rodbina i prijatelji prikupljaju sredstva za transplantaciju u Francuskoj. U tu svrhu je u NLB banci otvoren i žiro račun 5620088144406156\nOva vedra i otresita mlada žena ne gubi nadu da će se vratiti u normalan život. Najteže joj padaju neizvesnost i čekanje.\n"Najveći problem što nema kadaverične liste. Ne postoji nada niti sistem radi bilo šta. Pacijenti na dijalizi su prepušteni sami sebi. Ukoliko nađemo donora, možemo očekivati i transplantaciju. U protivnom, na dijalizi si do daljeg. Sistem ti ništa ne pomaže".\nZa razliku od Srbije u kojoj se već godinama radi na promovisanju donorstva i zaveštanja organa, kod nas tako nešto nije ni u začetku. Po tom pitanju, svest ljudi je na niskom nivou.\n"Ljudi nisu upućeni. Ne razmišljaju o tome šta znači da spasiš nečijih pet života sve dok to ne osete na sopstvenoj koži. Ipak, generalno,mislim da su ljudi empatični, posebno u manjim sredinama. Ali, ni onima kojima je transplantacija potrebna nije jednostavno da prihvate organ nekoga od rodbine, a kamoli od nepoznate osobe. Prvi put sam uzela od majke i bilo mi je teško", priseća se Snežana.\nKao da su teškoće sa kojima se nosi od ranog detinjstva očvrsle njen karakter, snažno veruje da će opet normalno da živi, bez dijalize i gledanja na sat.\n"Nije lako skupiti te pare, ali sam optimista. Da se ovakve operacije rade kod nas, bilo bi mi mnogo lakše. Transplantacija u Francuskoj je jedino rešenje za mene, teško je i neizvesno, ali verujem da će na kraju sve biti u redu", kaže Snežana sa osmehom.


Srbija prodala evroobveznice po rekordno niskoj stopi! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tSrbija prodala evroobveznice po rekordno niskoj stopi!\nMinistarstvo finansija je saopštilo da je reč o „istorijski najnižoj stopi prinosa“ i da je bolja cena potvrda poverenja investitora.\n„Bolja cena koju smo ostvarili pokazuje da smo dodatno smanjili rizik zemlje u roku od svega pet meseci.\nTo je potvrda poverenja investitora u rezultate koje Vlada Republike Srbije ostvaruje i još jedna potvrda ekonomskih reformi“, istakao je ministar finansija Siniša Mali i dodao da je javni dug Srbije u poslednjih nekoliko godina smanjen sa preko 70 odsto BDP-a na sadašnjih 51,9 odsto BDP-a.\nNovoemitovane obveznice će biti konsolidovane i predstavljaće jednu seriju sa obveznicama koje je Republika Srbija emitovala na međunarodnom finansijskom tržištu u junu ove godine.\nKuponska stopa od 1,5 odsto godišnje i datum dospeća 2029, ostaju isti, a nove obveznice će biti takođe listirane na Londonskoj berzi, jednom od najvećih i najreprezentativnijih tržišta na svetu.\nNakon prezentacije ostvarenih rezultata Republike Srbije, 5. novembra, pristupilo se prikupljanju ponuda za emisiju obveznica u vrednosti od 550 miliona evra.\nOstvarena je tražnja od preko 1,7 milijardi evra, što je trostruko više od ponuđene vrednosti emisije, a od strane respektibilnih svetskih fondova, osiguravajućih kuća i banaka uz veoma dobru geografsku disperziju.\nPrikupljanje ponuda započeto je na nivou od 1,45 odsto.\nSiniša Mali je naveo da su uspešni rezultati koje „Srbija kontinuirano ostvaruje, zajedno sa povoljnim uslovima na međunarodnom finansijskom tržištu kapitala, rezultirali da se nove obveznice prodaju po istorijski najnižoj stopi prinosa od 1,25 odsto“.\n„Iz perspektive finansijskog tržišta, ovo je veliki rezultat za našu zemlju. Uspeli smo da se u ovoj godini dva puta pojavimo na međunarodnom finansijskom tržištu i potvrdimo najniže kamatne stope na državne hartije od vrednosti koje je Republika Srbija do sada izdala.\nNakon emisije obveznice u iznosu od jedne milijarde evra u junu mesecu ove godine kada je interes investitora takođe bio značajno veći od ponude, odlučili smo da još jednom iskoristimo veoma povoljne uslove na međunarodnom tržištu i proširimo obim emisije za dodatnih 550 miliona evra“, rekao je Mali.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva finansije, sredstvima nove emisije Srbija otplaćuje deo obveznice denominovane u dolarima, koja je emitovana 2013. godine po znatno višoj stopi, 4,875 odsto, a koja dospeva u februaru 2020. godine.\nU postupku otkupa dolarskih obveznica, koji je trajao od 28. oktobra do 4. novembra 2019. godine, prijavljeno je 590 milona dolara, odnosno 73,7 odsto vrednosti obveznica u odnosu na nedospeli iznos od 800 miliona dolara i koje će biti otkupljene sredstvima nove emisije.\n25 odstodržavaobvezniceprinos od 1prodala\nHARADINAJ U STRAHU OD ALBANACA: Razmena teritorija, opasnija tema od Specijalnog suda!


Садржај курса: Teorijski, kurs se zasniva na sociologiji prostora i sociologiji konzumerizma. Prostor se poima relaciono, kao produkt društvenih odnosa u domenu doživljenog, zamišljenog i življenog prostora, što ukazuje na njegov simbolički značaj. To je i osnovna veza prostora i praksi potrošnje koje se konceptualizuju pojmom stila života. Pojam urbanog stila života posmatra se kao poseban koncept, povezan sa shvatanjem prostora kao javnog dobra, čija se produkcija društveno kontekstualizuje kroz iskustvo gradova različitog razvojnih modela. Na praktičnom nivou, studenti se bave istraživanjem standardizacije odnosno diferencijacije stilova života kao dimenzija identitetskih procesa, te kako oni utiču na modele prisvajanja gradskog prostora, njegov urbanitet (različitost, javnost, dostupnost) i kvalitet.\nЦиљ изучавања курса: Unapređenje sposobnosti za analizu strukturnih uslova i akterskih startegija koje oblikuju dostupnost, način upotrebe, i značenja urbanog prostora, kako u javnoj (grad) tako i u semi- javnoj sferi (susedstvo) i određuju nivo kvaliteta života.\nПредуслови за полагање: Za uspešno pohadjanje ovog kursa potrebno je poznavanje opšte sociološke teorije, urbane sociologije, kao i određenih aspekata sociologije kulture,ekonomske sociologije i sociologije politike.\nОблици наставе: Predavanja i vežbe - seminari, prezentacije. Studenti razvijaju istraživanje neke od tema, od teorijskog okvira, predmeta, ciljeva i hipoteza do instrumenta i njegovog testiranja pilot istraživanjem.\nпредавање - Relaciono shvatanje prostora\nSociologija prostora - dodatna vrednost razumevanju društvenosti.Doživljaj – značenje – identitet - vezanost za prostor. Lefevrova trijada u proučavanju prostora kao društvenog proizvoda\nпредавање - Grad kao generator urbanog stila života\nPojam životnog stila, pojam urbaniteta, između zajedništva i indiferentnosti, značaj javnih i semi-javnih prostora, grad kao zajednica\nсеминар - Prostorna refleksija socijalne diferencijacije - životni stil i prostor\nStratifikacijska dinamika - različiti pristupi pojmu životni stil, distinkcije u potrošnji i socio-prostorne promene - distinkcije potrošnje prostoru i prostora potrošnje, zajednica kroz potrošnju (životni stil) - (de)teritorijalizacija\nпредавање - Razvoj konzumerizma i prostori potrošnje\nKonzumerizam kao mehanizam društvene integracije i regulacije, pitanje slobode izbora - potrošnja kao igra, podele u sektoru potrošnje, istorija konzumerizma kroz prostore potrošnje i njihove aktere, paradoks potrošnje\nпредавање - Urbani prostor kao spektakl potrošnje\nEkonomija simbola, mekdiznifikacija i brendiranje - identitet potrošača i prostora potrošnje, mogućnosti glokalizacije, pojam nemesta i globalizovanih miljea, autentičnost i javnost (gradskog) prostora.\nпредавање - Simbolički kapital susedstva - diverzifikacija rezidencijalnih modela\nKoncept susedstva, koncepti teritorijalizacije, socijalnog miljea, habitusa, susedstvo kao simbolički kapital ili kao zajednica, ekološka i moralna područja, življeni prostor\nпредавање - Stil života korporativne srednje klase i oblikovanje prostora\nMasovna potrošnja, suburbanizacija - ideal male zajednice, zapostavljanje različitosti, povlačenje iz javnog prostora, specifičnost kolektivnog stanovanja - nova stambena naselja na obodu grada\nпредавање - Nova kreativna klasa - stil života i produkcija/potrošnja grada\nDžentrifikacija kao prva manifestacija postmodernog grada - promena ponude i tražnje u prostoru, prostori reprezentacije, vrednovanje različitosti na distancu, diverzifikacija fenomena - kontekst i akteri.\nпредавање - Ograđene zajednice - ekologija straha\nDisolucija urbaniteta - različitosti i javnosti, moralni minimalizam, eufemizam zajednice, pojmovi privotopie i klubizacije.\nпредавање - Marginalni društveni akteri i prostor: siromaštvo kao stil života\nSusedstvo kao kontekst, geto, slam, beskućništvo – značenja, identiteti, probijanje zatvorenog kruga siromaštva\nпредавање - Potkulture u prostoru\nEtničke zajednice - istorijat tretmana u gradskom prostiru, od asimilacije ka multikulturalizmu, potkulture mladih - novi tribalizam, reprezentacije prostora\nпредавање - Rodni i seksualni identitet u prostoru\nOgraničenja žena u javnom prostoru, gej urbanizam, klasne distinkcije unutar homoseksualnih zajednica\nпредавање - Informaciona tehnologija, promene stila života i upotrebe prostora\nTransformacija društvenosti, transmisiona i prokreativna funkcija IT, sajber prostor - sajber mesto, nove dimenzije socioprostorne (ne)pravde, koncept nadzirućeg društva/grada\nHirt, S. Pertrović, M. (2011) The Belgrade wall: The proliferation of gated housing in the Serbian capital after socialism, International Journal of Urban and regional Research, Vol. 35. No.4\nTomić-Koludrović, I. (2002) Postindustrijska modernizacija društva, novi individualizam, Mikro-makro konceptualizacija životnog stila, U: Tomić-Koludrović, I. I Leburić, A. Socilogija životnog stila. Zagreb: HSD, str. 13-58; 147-175.\nČejni, D. (2003) Životni stilovi,Beograd: Clio.\nTomanović, S. i Petrović M.(2010) “Children’s and parents’ perspectives on risks and safety in three Belgrade neighborhoods”, Children’s Geographies, Vol. 8. No.2, 141 — 156.\nGieryn, T.A. 2000. A space for place in sociology. Annu. Rev. Sociol. 26:463–96.\nHromadžić, H. 2012. Konzumeristički kapitalizam: epoha produkcije imaginarija potrošačke želje. Sociologija i prostor, 50 (1):45-60.\nPetrovic, D. 2008. U medjumrežju: internet i novi obrasci društvenosti. Beograd: ISI FF i Saobraćajni fakultet UB.\nŽil Lipovecki. 2008. Paradoksalna sreća: Ogled o hiperpotrošačkom društvu. Zagreb: Antibarbarus, str. 15-94. (e-format)\nS.Stanić (2011) (Post)socijalnost u savremenom potrošačkom prostoru. Sociologija i prostor, br.189: 3-24. (e-format)\nOgnjen Čaldarović i Jana Šarinić, 2008. Suvremena komunikacijska tehnologija i urbana sredina - prostor, mjesta, vrijeme, Socijalna ekologija, 17(4): 331-341. (e-format)


Osamdesetpetogodišnjeg Leskovčanina udario teretni voz - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Osamdesetpetogodišnjeg Leskovčanina udario teretni voz\nSaopstenje 09/05/2020\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nU železničkoj stanici Leskovac jutros, oko 07.55 sati , dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj je život izgubio 85-ogodišnji muškarac. Njega je, prema prvim izveštajima medija, udario teretni voz, a na lice mesta odmah su izašle policijske i ekipe hitne pomoći.\n‘’Srbija kargo’’a. d. saopštava da se stariji muškarac iznenada bacio pod teretni voz, koji je prolazio trećim kolosekom u leskovačkoj železničkoj stanici. Na mesto nesreće odmah je izašla hitna pomoć, koja je, nažalost , mogla samo da konstatuje smrt.\nNa terenu su bile ekipe MUP- a i železnička komisija. U stanici Leskovac nema prekida saobraćaja. O uzroku nesreće više će se znati nakon završetka istrage.\nKontejnerski voz broj 41700 prevoznika „Srbija kargo“ a.d., saobraćao je iz Makedonije za Beograd, navedeno je u saopštenju.\nPrethodni Preminule još 4 osobe, od Korone do sada umrlo 213 ljudi – u poslednja 24 časa potvrđeno 89 novih slučajeva\nSledeći „Batut“: U Leskovcu potvrđen 21 novi slučaj, slede Beograd sa 14, Niš i Vranje sa po 8 novoobolelih – Novi slučaj i u Medveđi


Na današnji dan - 12. jul - Nadlanu.com\n100. p.n.e. - Rođen je rimski vojskovođa, pisac i državnikGaj Julije Cezar (Gaius Iulius Caesar), jedna od najčuvenijih ličnosti svetske istorije. Posle pobede nad svojim suparnicima postao je diktator Rima. Ubijen je u zaveri pristalica republikanskog uređenja u Senatu 15. marta 44. p.n.e. kada je bio na vrhuncu moći. Njegovi zapisi iz galskih ratova spadaju u remek dela stare rimske književnosti. Uveo je Julijanski kalendar kojim se i danas služe neke pravoslavne crkve.\n1191 - Engleski kralj Ričard lavljeg srca zauzeo je uTrećem krstaškom ratu grad Akru.\n1536 - Umro je holandski humanista, filozof i filolog ErazmoRoterdamski, kritičar papske države i zloupotreba crkve. Svoje poglede na duhovne, crkvene i društvene prilike izneo je u satiričnom delu "Pohvala ludosti", a njegov spis "De ratione studii" prvi je sistematski program humanističkog školskog obrazovanja.\n1543 - Engleski kralj Henri VIII (Henry) oženio se šesti,poslednji put, sa Katarinom Par (Catherine Parr), udovicom lorda Latimera.\n1682 - Umro je francuski astronom Žan Pikar (Jean Picard). Prvije precizno izmerio stepen meridijanskog luka i omogućio tačnije izračunavanje poluprečnika Zemlje. Pokrenuo je 1679. astronomski almanah "Connaišance des Temps".\n1806 - U Parizu je formirana Rajnska konfederacija u koju jeušlo 16 nemačkih država pod protektoratom Napoleonove Francuske. To je značilo i kraj Svetog Rimskog Carstva Nemačke, koje je ukinuto 6. avgusta kada se Franc I Habsburg odrekao carske nemačke krune. Konfederacija se raspala 1813. nakon Napoleonovog poraza u bici kod Lajpciga.\n1854 - Rođen je američki izumitelj i industrijalac DžordžIstman (George Eastman). Osnovao je kompaniju "Kodak" koja je godinama držala monopol u industriji kamera i filma.\n1904 - Rođen je čileanski pisac i diplomata Pablo Neruda,dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1971. Hrabro se suprotstavio uvođenju Pinočeove (Pinoće) diktature, a njegova sahrana iste, 1973. godine, pretvorila se u manifestaciju čileanskih antifašista. ("Dvadeset ljubavnih i jedna očajna", "Pokušaj beskonačnog čoveka", "Španija u srcu", "Elementarne ode").\n1910 - U avionskoj nesreći poginuo je engleski proizvođačautomobila i pilot Čarls Stjuart Rols (Charles Stewart Rolls), koji je s Frederikom Henrijem Rojsom (Frederick Henry Royce) 1906. osnovao kompaniju za proizvodnju automobila "Rols-Rojs".\n1920 - Zvanično je otvoren Panamski kanal, šest godina nakonšto je kroz njega prošao prvi brod.\n1941 - Nakon napada Nemačke na ŠSR u Drugom svetskom ratu,sovjetska vlada i Velika Britanija potpisali su u Moskvi sporazum o uzajamnoj pomoći i zajedničkoj borbi protiv nacističke Nemačke.\n1941 - Na Cetinju je u Drugom svetskom ratu proglašenakvislinška suverena i nezavisna Crna Gora pod protektoratom fašističke Italije.\n1960 - Francuska je priznala nezavisnost kolonija u AfriciDahomeja, Nigera, Gornje Volte, Obale Slonovače, Čada, Centralne Afrike i Konga.\n1979 - Gilbertova Ostrva u Tihom okeanu stekla su nezavisnost uokviru Britanskog komonvelta pod nazivom Republika Kiribati, posle 87 godina britanske kolonijalne uprave.\n1984 - Umro je srpski pisac i diplomata Marko Ristić, istaknutiteoretičar beogradske nadrealističke grupe i jedan od predstavnika moderne i avangarde u srpskoj i jugoslovenskoj književnosti između dva svetska rata. Od 1945. do 1951. bio je jugoslovenski ambasador u Parizu ("Od sreće i od sna", "Bez mere", "Nox microcosmica").\n1993 - Zemljotres na severu Japana aktivirao je klizišta ipokrenuo džinovske morske talase, u kojima je oko 200 ljudi izgubilo život.\n1997 - Kubanska vlada je, nakon laboratorijskih ispitivanja,potvrdila autentičnost posmrtnih ostataka legendarnog gerilskog vođe Ernesta Če Gevare (Che Guevara), pronađenih u Boliviji, gde je ubijen, a potom prebačenih na Kubu, na osnovu sporazuma vlada dveju zemalja.\n1998 - Francuska je pobedom nad Brazilom (3:0) u Parizu u finalusvetskog fudbalskog prvenstva, prvi put postala prvak sveta u fudbalu.\n2000 - U Topoli je umro princ Tomislav Karađorđević, sinkralja Aleksandra I i brat kralja Petra II. Njegova sahrana 16. jula u porodičnoj grobnici na Oplencu okupila je skoro celu porodicu Karađorđević, koja je živela u inostranstvu od Drugog svetskog rata, kada su nove komunističke vlasti zabranile kralju i članovima njegove porodice povratak u zemlju. Princ Aleksandar Karađorđević, sin kralja Petra II, vratio se s porodicom u SRJ 2001, a odlukom Savezne vlade 12. jula porodici Karađorđević je dat na korišćenje dvorski kompleks na Dedinju.\n2001 - SAD su objavile crnu listu zemalja koje nisu počele borbuprotiv trgovine ljudima. Na tom spisku nalaze se 23 zemlje, uključujući Izrael, Grčku i Saudi Arabiju.\n2001 - Bivši bugarski car Simeon II Saks Koburg prihvatio jekandidaturu za premijera. Na tu dužnost je zvanično izabran u parlamentu 24. jula.\n2003 - Savet bezbednosti UN produžio je mandat međunarodnimmirovnim snagama u BiH (Sfor) za godinu dana i zatražio da svi optuženi za ratne zločine budu privedeni pravdi. Snage Sfora razmeštene su u BiH u januaru 1996.\n2003 - Umro je legendarni saksofonista i džez kompozitor Beni(Benny) Karter (96). Tokom svoje 60-godišnje karijere nastupao je s brojnim istaknutim džez muzičarima, a dela u njegovom aranžmanu izvodili su najslavniji džez sastavi koje su predvodili Đuk Elington, Beni Gudman, Čik Veb i Glen Miler.\n2004 - Francuska i Irak obnovili su diplomatske odnose prekinutepre 13 godina zbog iračke invazije na Kuvajt.


3D štampač kuća – revolucionarno zidanje – UredjenjeStanova.rs\nposted by Miodrag, 31st January 2014, Categories: Kuće Vile Stanovi Tags: 3d štampa, 3d štampač, pravljenje kuće, zidanje, zidanje kuće\nRevolucionarni robot profesora Behrokha Khoshnevisa sa Univerziteta Južne Kalifornije može isprintati celu dvospratnicu u samo 24 sata. Ova tehnologija razvijena je na kampusu u Los Anđelesu, a nedavno je zainteresovala NASA-u kao i nekoliko velikih građevinskih kompanija. 3D štampač koji je osnova za izgradnju to jest printanje kuće zasnovan se na načelima slojevitog štampanja velikih objekata primenom procesa contoure craftinga.\n3D štampač ima dve dizalice koje imaju ulogu “ruku” te prečku koja nosi glavu za ispis. Štampač se kreće po pruzi koje su postavljene oko lokacije gradnje pa tako može da radi na svim delovima kuće istovremeno. Profesor Khoshnevis uveren je da ovakav štampač može da izgradi celu dvokatnicu u manje od 24 sata. Pre početka štampanja kuće potrebno je postaviti temelje i dovratnike, a u zavisnosti od visine prozora i okvire za prozore. Ostatak procesa je uglavnom automatizovan pa se u vrlo kratkim rokovima dovršava izgradnju stambene jedinice.


Vesti online / Sport / Fudbal / Italijanski klubovi žele Gereta Bejla\nInteresantan italijanskim gigantima\nInter i Milan su ranije pokušali da angažuju Bejla, ali Totenhem nije želeo da proda Velšanina. Milanski klubovi nisu odustali od igrača Totenhema, koji je pre nekoliko dana postigao tri gola za svoj tim u meču trećeg kola Lige šampiona protiv Intera, koji je ovahj duel dobio sa 4:3.\nMenadžer Totenhema Hari Rednap izjavio je da Bejl nije na prodaju, a i Velšanin je potvrdio da je njegova budućnost na "Vajt Hart Lejnu".\nItalijanski mediji navode se u trku za Bejla pored Intera i Milana uključio i Juventus, a njegova cena iznosi oko 40 miliona evra.\nBejl (21) je u Totenhem stigao 2007. godine iz Sautemptona. On je za londonski klub odigrao 90 utakmica i postigao 12 golova. Za reprezentaciju Velsa nastupio je na 27 mečeva i tri puta se upisao u listu strelaca.\nČetvrtak 15.09.2011. 13:01


Port el Kantaui – Hoteli, Apartmani i Smeštaj | Hotel? trivago\nPort el Kantaui, Tunis – hoteli\nSveobuhvatna onlajn pretraga hotela za destinaciju: Port el Kantaui\nNađi jeftin hotel za destinaciju: Port el Kantaui!\nHotel El Mouradi Palaceod 25€\nHotel Hotel El Mouradi Palace Port el Kantaui\nHotel El Mouradi Palace se nalazi u parku u kome je i mini zoo-vrt, na oko 300m od mora. Njegovih oko 500 soba ima balkon, frižider, sef (koji se ne naplaćuje), telefon i televizor. Kupatilo je odvojeno od toaleta, a fen je deo standardne opreme. U sastavu hotela je unutrašnji bazen sa delom za jakuzi, kao i dva spoljašnja (za decu i odrasle). Postoji bar pored spoljašnjeg bazena, te bar na plaži. Gostima hotel na raspolaganje stavlja ležaljke i dušeke za leđaljke koji se ne naplaćuju ni na plaži, ni kod bazena. Hotel u svom sastavu ima više restorana, od kojih je jedan, restoran-picerija, u blizini bazena. Hotel svojim gostima na raspolaganje stavlja i welness centar, teretanu, saunu, 3 teniska terena, te teren za mini golf. Hotel gostima na raspolaganje stavlja i mogućnost WLAN internet konekcije. Hotel je od centra Susa udaljen manje od 10km, a od marine u Portu je udaljen oko 1,5km, do koje vodi šetalište. U blizini hotela se nalaze prodavnice i supermarket. više\nHotel El Mouradi Club Kantaouiod 19€\nHotel Hotel El Mouradi Club Kantaoui Port el Kantaui\nEl Mouradi Club Kantaoui se nalazi nadomak Port El Kantauija, turističkog naselja i luke, u kome se mogu naći brojne atrakcije, od restorana, preko vožnji brodovima sa staklenim dnom, do zabavnog parka. Grad Sus je udaljen petnaestak minuta vožnje. Club Kantaoui nudi dve vrste smeštaja, hotelske sobe i bungalove, koji se nalaze između glavne zgrade i hotelske plaže. Sve sobe su dvokrevetne, imaju balkon, kupatilo, TV, telefon, mini bar i klimatizovane su. Bungalovi su od dvokrevetnih do četvorokrevetnih. Hotel ima zatvoreni, otvoreni i dečji bazen, pozornicu, dečje igralište, dva restorana, nekoliko barova, diskoteku, prodavnice, konferencijsku salu... Hotel polaže posebnu pažnju na ponudu pansionske ishrane, a ima i restoran na plaži i piceriju. Uz više sportskih terena, sportova na vodi i sobe za zabavu, hotel je obezbedio i celodnevnu animaciju za odrasle, tinejdžere i decu, a dostupne su i health club i spa usluge. više\nHoteli Sus Broj hotela: 1078 od 13€\nHoteli Susa Broj hotela: 1582 od 16€\nHoteli Hamamet Broj hotela: 1174 od 12€\nHoteli Tunis Broj hotela: 1846 od 25€


Protv raka zračenjem protonima i jonima | Mozaik | DW | 30.07.2011\nProtv raka zračenjem protonima i jonima\nDijagnoza rak - svake godine ona zadesi 400.000 ljudi u Nemačkoj. Pesimisti smatraju da bi rak u sledećih deset godina mogao postati najčešći uzrok smrti u ovoj zemlji. Naučni ne odustaju.\nOrdinaccija u Hajdelbergu\nNaučnici zato uporno rade na novim terapijskim metodama, nalaženju alternativa za hemoterapiju i slično. Postoji nova metoda - koja nije jednostavna - podesna za specifične slučajeve kancera.\nGizelu (60) već pet godina muči rak jajovoda. "Kada se tumor po drugi put proširio, u mojoj svesti je on postao neka vrsta rođaka koji me prati, živi kod mene, blizu mene i u meni. On dobija ono što želi, ima šta da jede, uveče popije i čašicu vina, ali ja pazim na njega, i kada napravi neku glupost, krećemo u akciju, lekarima, da vidimo šta je činiti..."\nPostoji i nova metoda\nHemoterapije i operativni zahvati - to spada u uobičajeni arsenal nemačkih lekara. Ali, u Minhenu i Hajdelbergu sada postoji i nova metoda zračenja tumora protonima ili jonima – pozitivno naelektrisanim česticama. Gerd Dacman, fizičar Centra za protone "Rineker" u Minhenu, pokazuje nam bolnički krevet nad kojim kruži mehanička ruka dužine oko jednog metra: "To je top iz koga izlaze zraci, postavljen na specijalne okvire koji omogućavaju postavljanje mehaničke ruke pod željenim uglom. Pacijent tako može da se zrači praktično iz svih pravaca".\nNajveći deo aparature pacijent ne vidi: reč je o magnetnoj kugli prečnika 9 metara i težine 150 tona, kugli koja se vrti - uz pomoć njenih magneta, čestice ispaljene iz topa se usmeravaju snopovima milimetarske preciznosti. Na lokaciji tumora, čestice se zaustavljaju i tek tu predaju svoju dozu, odnosno, energiju, i u najboljem slučaju uništavaju tumor. Preciznost snopa je prednost u odnosu na tradicionalne terapije poput rentgenskog zračenja.\nDugoročno dejstvo još nije dokazano\nOsnivač Centra za protone Hans Rineker to ovako objašnjava: "Prilikom rentgenskog zračenja, zdravo tkivo ispred tumora dobija jaču dozu tog zračenja, a ozrači se i tkivo koje se nalazi iza tumora. Sa protonima je drukčije: dubina njihovog prodiranja može da se podešava variranjem njihove brzine."\nTerapija protonima je spasla Gizelin život, jer je na taj način pošteđeno okolno tkivo. Pre toga je ona imala već pet operacija stomačne duplje i prateću hemoterapiju. Ovaj put su lekari ponovo otkrili metastaze, ali u jetri, gde su bile postavljene tako da nisu mogle da se operišu. Zato je za nju poslednja nada bilo zračenje protonima.\nFizikalne prednosti protonskog snopa su dokazane, ali se za sada samo pretpostavlja kakvo je njegovo dugoročno biološko dejstvo. Prve kliničke studije o tome se očekuju u Hajdelbergu i to tek za pet do sedam godina. Sama aparatura za zračenje protonima košta između 100 i 200 miliona evra. Da bi na taj način mogli da se leče svi specifični slučajevi kancera, u Nemačkoj bi moralo da se instalira između šest i osam takvih aparatura.\nAutori: Martin Nikolas, Saša Bojić\nKljučne reči zračenje, rak, terapija\nTrajni link https://p.dw.com/p/126e1\nUbice dolaze sa zujanjem 20.08.2018\nKomarci su prenosioci nekih od najopakijih bolesti od kojih groznica Zapadnog Nila ove godine odnosi živote i u Srbiji. Danas (20.8), na Svetski dan komaraca, donosimo pregled zaraznih bolesti koje prete od tih insekata.


| UNAIDS: Možemo zaustaviti HIV, ali samo ako liječimo gotovo sve\nPo Claudio Souza 17 siječnja 2015 17 siječnja 2015 02653\nZajednički program Ujedinjenih naroda na HIV/AIDS-a, UNAIDS, pokrenuo je ambiciozan plan koji ima za cilj zaustaviti epidemiju HIV-a 2030. Ova strategija, započeta ovog ljeta, zahtijeva da se dijagnosticira 90% ljudi koji žive s HIV-om, a 90% dijagnosticiranih ljudi se liječi. (81% od ukupnog broja) i 90% onih koji se liječe (72,9%) viremija nemjerljiva. UNAIDS kaže da će bez tako ambicioznog programa broj ljudi koji žive s HIV-om u svijetu neumoljivo rasti, jednostavno zato što danas više ljudi živi s infekcijom. Samo ako tretman dosegne gotovo univerzalnu razinu, moći će se suzbiti virusni teret i učiniti ljude neinfektivnim na način koji ima značajan utjecaj na javno zdravlje, tvrdi UNAIDS.\nTo daje dokaze koji bi upućivali da je ovaj ambiciozni cilj je dostižan. Neke zemlje, bogate i siromašne, što se približava taj nivo pokrivenosti, iz Ruande, gdje je incidencija HIV (stopa novih infekcija) smanjio se u djeliću prethodnih vrijednosti, Australiji i Velikoj Britaniji, gdje je trenutno 62 % od svih osoba koje žive s HIV-om su u antiretroviralne terapije i imaju virusa u krvi ispod 50 kopija / ml, u skladu s dva izvještaja; 68% gay muškaraca u Velikoj Britaniji su postigli virusne supresije, vrijednost blizu UNAIDS cilja.\nKao što pokazuje najnovije izvješće javnog zdravstva u Engleskoj (PHE), čimbenik koji sprječava postizanje cilja UNAIDS je činjenica da još uvijek nema mnogo ljudi u situaciji veće ranjivosti na testiranje infekcije. uključujući i redovito pregledavanje. Veliki problem u Velikoj Britaniji je u heteroseksualnim osobama u visoko prevalentnim skupinama, posebice crnim ljudima, koji se i dalje dijele dijagnosticirajući gay muškarce, seksualne radnike, ljude koji koriste ubrizgavanje lijekova i druge ranjive skupine. PHE primjećuje da je to dijelom zbog činjenice da su heteroseksualci manje vjerojatno da će sudjelovati na screeningu seksualnih zdravstvenih klinika za HIV infekciju: u stvarnosti, priznaju da nema načina da se utvrdi koliko testova za screening čine HIV zdravstvenu skrb u primarnoj zdravstvenoj zaštiti koju traži heteroseksualna populacija i koliko često.\nKomentar: Ovaj dokument kampanja zamijeniti uobičajene dokument s osvrtom na globalne epidemije UNAIDS koristi za pokretanje na Svjetski dan borbe protiv AIDS. Učvršćuje ideju da su ciljevi na prvom nemoguće postići može biti postignut u mnogim mjestima. Međutim, to također priznaje da je samo 60% od potrebnog učinka dolazi iz općeg liječenja i virusne supresije: ostali će morati doći s poboljšanim preventivnim mjerama. On također prihvaća da je u nekim dijelovima svijeta, kao što su Rusija i Istočnoj Europi, vjerojatnost da se to postigne je smanjen - obično zato što ljudi najpotrebnija liječenje HIV su oni koji su najviše diskriminirani od strane zdravstvenog sustava\nPo Claudio Souza01559\nPo Claudio Souza 23 veljače 2020 23 veljače 2020 6182\nPo Claudio Souza 23 veljače 2020 23 veljače 2020 4381\nPo Claudio Souza 23 veljače 2020 23 veljače 2020 13102\nPo Claudio Souza 23 veljače 2020 23 veljače 2020 4542


U svetu 51 zemlja ograničava putovanja inficiranima HIV-om\nU svetu postoji 51 zemlja, teritorija ili oblast koja zabranjuje ljudima zaraženim HIV virusom da uđu, borave ili dobiju državljanstvo u njima, saopštio je danas UNAIDS, Program UN za borbu protiv side.\nTo uključuje potpunu zabranu HIV pozitivnim ljudima da uđu u te države, bilo turistički, bilo iz nekih drugih razloga poput studija, zaposlenja, imigracije ili azila.\nIzvršni direktor UNAIDS-a Mišel Sidibe pozdravio je danas odluku Kine, Namibije i SAD da njihove zemlje ukinu zabranu putovanja za inficirane virusom HIV-a.\nOn je istovremeno na međunarodnoj konferenciji o sidi u Beču pozvao preostale zemlje da slede njihov primer i prestanu da primenjuju tu diskriminišuću meru.\n"Ograničenje putovanja ljudi koji žive sa HIV-om ne služi nijednoj drugoj svrsi do širenju diskriminacije. Pozivam sve zemlje koje primenjuju takva ograničenja da ih uklone", rekao je Sidibe.


Проф. др Слађана Јовановић - Правни факултет\nRođena 14. 9. 1971. u Beogradu\n2015. izabrana za redovnu profesorku za užu naučnu oblast Krivično pravo, Krivično procesno pravo, Prekršajno pravo, Kriminologija sa penologijom i Ljudska prava i bezbednost\n2010. izabrana za vanrednu profesorku za užu naučnu oblast Krivično i Krivično procesno pravo sa Kriminologijom i Kriminalistikom\n2008. doktorirala i stekla zvanje docenta na Pravnom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu\n2003. magistrirala na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu\n1990-1994. osnovne studije prava (krivičnopravni smer) Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu; prosečna ocena 9,93\nJun 2015. Fondacija Centar za demokratiju, koautorka Preporuka za unapređenje primene alternativnih krivičnih sankcija i mera restorativne pravde u Republici Srbiji, u okviru projekta Promocija alternativnih krivičnih sankcija i mera restorativne pravde\nOd jula 2015. prorektorka Univerziteta Union u Beogradu\nOktobar 2010. – februar 2018. – prodekan za nauku, a potom za nastavu\nAvgust – decembar 2010. Joint Programme of UNHCR, UNODC and IOM to Combat Human Trafficking in Serbia, Učesnica u istraživanju i izradi sveobuhvatne studije o zaštiti\nFebruar – mart 2009. Međunarodna organizacija za migracije, Misija u Srbiji\nPravna konsultantkinja na izradi Migracionog profila za Republiku Srbiju;\nSeptembar 2008. Međunarodna organizacija za migracije, Misija u Srbiji\nPravna konsultantkinja na izradi Priručnika o identifikaciji i upućivanju za pripadnike Odeljenja za javni red i mir PU za Grad Beograd;\nDecembar 2007. Međunarodna organizacija za migracije, Misija u Srbiji\nPravna konsultantkinja/predavačica na seminaru Identifikacija, upućivanje i zaštita žrtava trgovine ljudima, u okviru projekta Trening za pripadnike Odeljenja za javni red i mir u borbi protiv trgovine ljudima, finansijski podržanog od Ambasade Velike Britanije;\nDecembar 2007 – februar 2008. Međunarodna organizacija za migracije, Misija u Srbiji\nPravna konsultantkinja na izradi Migracionog profila za Republiku Srbiju i izrade predloga u vezi sa telom koje bi se bavilo koordinacijom u oblasti upravljanja migracijama u Srbiji (s obzirom na iskustva u uporednom, evropskom, pravu);\nMaj – oktobar 2006. Međunarodna organizacija za migracije, Misija u Srbiji\nPravna konsultantkinja na izradi Priručnika za reintegraciju žrtva trgovine ljudima, za socijalne radnike i aktiviste u nevladinom sektoru;\nMart – jun 2004. Udruženje javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije\nPravna konsultantkinja/predavačica na stručnim savetovanjima o nasilju u porodici, finansijski podržanim od strane USAID i ABA CEELI;\nOd 2004. Atina – Udruženje građana za borbu protiv trgovine ljudima i svih oblika rodno zasnovanog nasilja, Beograd\nOsnivaačica, pravna savetnica:\nIndividualno i grupno pravno savetovanje korisnica-žrtava trgovine ljudima\nPratnja u sudskom ili drugom postupku, zastupanje\nMonitoring krivičnog postupka u slučajevima trgovine ljudima;\nOd 2003. Pravni fakultet Univerziteta Union u Beogradu\nRedovna profesorka za užu naučnu oblast Krivično pravo, Krivično procesno pravo, Prekršajno pravo, Kriminologija sa penologijom i Ljudska prava i bezbednost; Od oktobra 2010. prodekanica za nauku;\n2001- 2004. NVO Glas razlike, Beograd\nSaradnica na projektu Women’s Policy Program;\nOd 2001. Autonomni ženski centar, Beograd\nPravna konsultantkinja/predavačica na seminarima o krivičnopravnim aspektima nasilja u porodici i zaštiti žrtava za zaposlene u centrima za socijalni rad, policiji, javnom tužilaštvu i sudovima širom Srbije; Konsultantkinja na istraživačkom projektu koji se odnosi na pravosudnu praksu u vezi sa krivičnim postupcima za delo nasilja u porodici u Vojvodini;\nOd 1995. Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd,\nIstraživačica na projektima Strah od kriminala u Beogradu, Teški oblici kriminala u Srbiji u uslovima tranzicije,Prevencija kriminaliteta i socijalnih devijacija i i kriminal u Srbiji: fenomenologija, rizici i mogućnosti socijalne intervencije (2011-)\nUrednica zbornika Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja: Ustavnost i zakonitost u zaštiti ljudskih slobodai prava(1997. godine) i Utvrđivanje činjeničnog stanja i izricanje i izvršenje krivičnih sankcija (1998. godine)\n(Ko)autorka objavljenih radova:\n„Izmene krivičnog zakonodavstva Srbije i evropski standardi zaštite žena od nasilja“, u: V. Mitrović, A. Jorgić (ur.) Usaglašavanje pravne regulative sa pravnim tekovinama (Acquis Communnautaire) Evropske unije – stanje u Bosni i Hercegovini i iskustva drugih, Istraživački centar Banja Luka, 2017, str. 31- 44.;\n„Prekršajna odgovornost medija: dobar primer hedonističkog proračuna“, u: I. Stevanović, O. Pavićević (ur.) Pravosuđe i mediji, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2017, str. 183-194. (koautorski);\n„Intimnopartnerski umori v Srbiji: pojavne značilnosti, dejavniki tveganja in spolne (ne)simetrije“, Revija za kriminalistiko in kriminologijo, Ljubljana, vol. 68, br. 1/2017, str. 31–42. (koautorski);\n„Nove inkriminacije u funkciji zaštite žena od nasilja“, u: S. Bejatović (ur.) Reformski procesi i poglavlje 23 (godinu dana posle): krivičnopravni aspekti, Srpsko udruženje za krivičnopravnu teoriju i praksu i INTERMEX, Beograd, 2017, str. 228-240.;\n„Viktimizacija i strah od kriminala u Beogradu“, Jugoslovenska revija za kriminologiju i krivično pravo, br. 1/1998, str. 115-136 (koautorski);\n„Nasilje u porodici: od predrasuda do objektivno zasnovanih teorija“, Socijalna misao, br.1-3/1999, str. 7-24 (koautorski);\n„Nasilje u porodici kao oblik kršenja ljudskih prava u međunarodnom pravu“, Socijalna misao, br. 1-3/1999, str. 25-38 (koautorski);\n„Tretman nasilnika“, Socijalna misao, br. 1-3/1999, str. 39-48 (koautorski);\n„Kriminološke implikacije empirijskih evidencija u vezi sa ponašanjem ubica nakon izvršenog krivičnog dela“, Jugoslovenska revija za kriminologiju i krivično pravo, br. 3/2000, str. 87-104 (koautorski);\nDrugo je porodica: nasilje u porodici – nasilje u prisustvu vlasti, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2001;\nŠta kaže Evropa o rodnoj ravnopravnosti?, Glas razlike, Beograd, 2001. (koautorski);\nMaterinstvo ili roditeljstvo: briga o deci – zajednička briga roditelja, Glas razlike, Beograd, 2001. (koautorski);\n“Krivična dela nasilja u porodici“, u: Radovanović, D. (ur.) Delikti nasilja: krivičnopravni i kriminološki aspekt, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2002, str. 139-152. (koautorski);\nNasilje u porodici: nova inkriminacija, Autonomni ženski centar, Beograd, 2002. (koautorski);\nKonkurentnost žena sa decom na tržištu rada, Glas razlike, Beograd, 2002. (koautorski);\nSeksualno uznemiravanje, Glas razlike, Beograd, 2002. (koautorski);\nVodič kroz Zakon o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti, Glas razlike, Beograd, 2003. (koautorski);\nKorak bliže ili dalje od Evrope?, Glas razlike, Beograd, 2003. (koautorski) ;\n„Strateške promene krivičnog zakonodavstva u oblasti nasilja: rodni aspekt“, u: Radovanović, D. (ur.) Strategija državnog reagovanja protiv kriminala, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2003, str. 331-345 (koautorski);\n„Uporednopravni aspekti razbojništva i razbojničke krađe“, Revija za kriminologiju i krivično pravo, br. 1/2003, str. 199-210;\n„Razbojništva i razbojničke krađe“, Temida, br. 3/2003, str.13-20. (koautorski);\n„Mogući pravci preispitivanja instituta uslovnog otpusta“, Temida, br. 3/2003, str. 21-26;\n„O ravnopravnosti muškaraca i žena na tržištu rada“, Socijalna misao, br. 1/2003, str. 7-27. (koautorski);\n„(Ne)ravnopravna na poslu i u kući“, Socijalna misao, br. 1/2003, str. 29-55. (koautorski);\n„Makroekonomska politika i položaj žene u društvu“, Socijalna misao, br. 2-3/2003, str. 163-193 (koautorski);\n„Kriminološki aspekti nasilja u porodici“, Socijalna misao, br. 1/2004, str. 35-54. (koautorski);\n„Krivičnopravni aspekti nasilja u porodici“, Socijalna misao, br. 1/2004, str. 71-102 (koautorski);\n„Pravo na život i zaštita od nasilja u porodici“, Pravni život, br. 9/2004, str. 139-149;\n„Krivičnopravna zaštita od nasilja u porodici“, Revija za kriminologiju i krivično pravo, 1/2004, str. 137-160. (koautorski);\n100 dana vlade, Grupa za promociju ženskih političkih prava, „Glas razlike“, Beograd, 2004. (koautorski);\n„Nasilje u porodici: nova inkriminacija – stara praksa“, Izbor sudske prakse, br. 9/2005(koautorski);\n„Zaštita žrtava trgovine ljudima i njihova reintegracija“, Pravni život, br. 9/2005, str. 295-316\n„Zaštita prava na život i samoubistvo“, Pravni život, br. 9/2006, str. 261-282. (koautorski);\n„Krivičnopravna zaštita od nasilja u porodici: nova rešenja“, Nauka, bezbednost, policija, br. 2/2006, str. 79-99;\n„Zaštita od seksualnog uznemiravanja na radu u pravu Evropske unije“, Temida, br. 4/2006, str. 17-25;\n“Zaštita prava na život i abortus“, Zbornik Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja, br. 1-2/2007, str. 243-263 (koautorski);\n„Seksualno uznemiravanje na radu i aktuelni odgovori“, Zbornik Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja, br. 1-2/2007, str. 139-158. (koautorski);\nVictim protection in the SEE in a Mirror of the Council of Europe Convention on Action against Trafficking in Human Beings, IOM, Belgrade, 2007;\n„(Ne)dozvoljeni prekid trudnoće“, Pravni život, br. 9/2007, str. 145-164. (koautorski);\n„Konvencija Saveta Evrope o borbi protiv trgovine ljudima i zaštita žrtava“, u: L. Kron (ur.) Kazneno zakonodavstvo i prevencija kriminaliteta, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2008, str. 450-464;\nNacionalni mehanizam upućivanja žrtava trgovine ljudima u Srbiji, Atina, Beograd, 2008. (koautorski);\n„Američki odgovor na nasilje u porodici“, Ćirić, J. (ur.) Uvod u pravo SAD, Insitut za uporedno pravo, Beograd,2009, str. 333-346;\n„Međunarodnopravni okviri zaštite od nasilja u porodici“, Pravni život, br. 9/2008, str. 209-226;\n„Obeležja krivičnog dela trgovine ljudima“, (str. 79-82), „Zaštita žrtava trgovine ljudima kao međunarodnopravni zahtev” (str. 83-95), „Formalni mehanizam upućivanja“ (str. 97-107), u: Galonja, A., Mihajlović, J. (ur.)Prepoznavanje trgovine ljudima, Međunarodna organizacija za migracije, Beograd, 2009;\n„Legal Basis for the Protection of Victims of Trafficking in Human Beings“, u: Jovanović, S., Ćuk-Milankov, D. i dr.,Social Inclusion of Human Trafficking Victims, IOM, Belgrade, 2009, str. 12-35;\n„Evropske smernice za suprotstavljanje nasilju u porodici“, u: Kron, L. (ur.) Kontrola kriminaliteta i evropski standardi: stanje u Srbiji, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2009, str. 307-322;\n„Unapređenje krivičnopravne zaštite od nasilja u porodici: preporuke pravosudnih organa“, u: Prevencija kriminala i socijalnih devijacija (priredili: M. Blagojević i Z. Stevanović), Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2009., str. 259-271;\nPravna zaštita od nasilja u porodici, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2010;\n„Zaštita prava na život lica lišenih slobode“, Pravni život, br. 9/2010., str. 137-153. (koautorski);\n„Crime and punishment in Serbia“, u: M. Aebi i V. Jaquier (ur. Volumena), G. Newman (glavni urednik) Crime and punishment around the world – Europe, vol. 4, Santa Barbara: ABC-CLIO, LLC 2010, str. 296-304 (koautorski);\nZaštita žrtava i prevencija trgovine ljudima, Zajednički program UNHCR, UNODC i IOM za borbu protiv trgovine ljudima, Beograd, 2011. (koautorski);\n„Zlostavljanje na radnom mestu: pravna zaštita žrtava u međunarodnoj i nacionalnoj perspektivi“, u: V. Nikolić-Ristanović, S. Ćopić (ur.) Prava žrtava i EU: izazovi pružanja pomoći žrtvama, Viktimološko društvo Srbije, Prometej, Beograd, 2011;\nZaštita žrtava trgovine ljudima u krivičnom i prekršajnom postupku, Udruženje javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije, Udruženje sudija prekršajnih sudova Republike Srbije, Beograd, 2011. (koautorski);\n„Femicid“, Pravni život, br. 9/2011., str. 273- 290. (koautorski);\nKrivičnopravni odgovor na nasilje u porodici u Vojvodini, Pokrajinski sekretarijat za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova, Novi Sad, 2012. (koautorski);\n„Nasilje u porodici u Srbiji: učinioci, žrtve i društvena reakcija“, Revija za kriminologiju i krivično pravo,br. 1-2/2012., str. 245-263;\nŽene žrtve ubistva u partnerskom odnosu, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2013. (koautorski);\n„Prevencija nasilja nad ženama: međunarodnopravni zahtevi i preporuke“, u: Blagojević, M., Stevanović, Z. (ur.)Prevencija kriminala i socijalnih devijacija – evropska i regionalna dobra praksa, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2013., str. 141-155.\n„Zahtevi Konvencije Saveta Evrope o sprečavanju i suzbijanja nasilja nad ženama i nasilja u porodici“, u: Kron, L., Jugović, A. (ur.) Kriminal, državna reakcija i harmonizacija sa evropskim standardima, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2013., str. 261-274;\n„Ubistva žena od strane partnera: istraživanje pravosudne prakse“, u: B. Branković, T. Ignjatović, S. Jovanović i dr., Godišnji izveštaj Opservatorije za praćenje nasilja prema ženama 2012, Autonomni ženski centar, Beograd, 2013;\nLokalne zajednice u borbi protiv trgovine ljudima, Atina, Beograd, 2013 (koautorski);\n„Odmeravanje kazne za partnersko ubistvo“, u: Kron, L. (ur.) Prestup i kazna: de lege lata i de lege ferenda, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, 2014, str. 247-260;\n„Problemi krivičnopravne rekacije na nasilje u porodici“, u: D. Kolarić (ur.) Nasilje u Srbiji: uzroci, oblici, posledice i društvene reakcije, tom 1, 2014, str. 246-255\n„Studenti i studentkinje o nasilju nad ženama“, Godišnji izveštaj Opservatorije za praćenje nasilja prema ženama 2013. godine, 2014, str. 21-32;\n„Maloletni učinioci prekršaja sa elementima nasilja“, u: I. Stevanović (ur.) Maloletnici kao učinioci i žrtve krivičnih dela i prekršaja, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2015.\n„Preporuke za unapređenje primene alternativnih krivičnih sankcija i mera restorativne pravde”, u: N. Nikolić (ur.) Promocija alternativnih krivičnih sankcija i mera restorativne pravde, Fondacija Cenatar za Demokratiju, Viktimološko društvo Srbije, 2015, str. 42- 54. (koautorski)\n„Proganjanje u svetlu postojećih inkriminacija i međunarodnopravnih zahteva”, u: D. Kolarić (ur.) Suprotstavljanje savremenim oblicima kriminaliteta – analiza stanja, evropski standard i mere za unapređenje, Kriminalističko-policijska akademija i Fondacija „Hans Zajdel”, Beograd, tom I, 2015, str. 207-216.\n„The Legal Status of the Injured Party and Victim of Crime”, u: D. Kolarić (ur.) Archibald Reiss Days, Academy of Criminalistic and Police Studies, Belgrade, 2015, vol II, pp. 267-274.\n„Odnos pojedinih sankcija i mera u prekršajnom i krivičnom pravu“, u: I. Stevanović, A. Batrićević (ur.) Krivične i prekršajne sankcije i mere: izricanje, izvršenje i uslovni otpust, Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd, 2016, str. 179-191. (koautorski)\n„Problemi ostvarivanja zaštite maloletnih migranata u riziku od trgovine ljudima: naša ili tuđa ’migrantska kriza’?“, u: J.Ćirić, B. Knežić (prir.), Migranti na raskršću ili bespuću zemlje Srbije, Institut za uporedno pravo, Instititut za kriminološka i sociološka istraživanja, Regionalno predstavništvo Ruske humanitarne misije na Balkanu, Beograd, 2016, str. 167-175.\n„Maloletni učinioci nasilja u porodici: žrtve disfunkcionalne porodice i nedovoljne brige društva“, u: S. Gajin (ur.). Položaj deteta u krivično-pravnom sistemu: I Deca kao počinioci krivičnih dela; II Deca kao žrtve krivičnih dela, (Biblioteka Suočavanja, 61), Centar za unapređivanje pravnih studija, Beograd, 2016, str. 57-82.\n„Nove inkriminacije u funkciji zaštite žena od nasilja“, predavanje po pozivu na LVII Redovnom godišnjem savetovanju Srpskog udruženja za krivičnopravnu teoriju i praksu – Reformski procesi i poglavlje 23 (godinu dana posle): krivičnopravni aspekti, 21-23. septembar 2017, Zlatibor.\n„Prekršajna odgovornost medija: dobar primer hedonističkog proračuna“, predavanje po pozivu na međunarodnoj naučnoj konferenciji Pravosuđe i mediji, u organizaciji Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja, 8-9. jun, Palić.\nIzlaganje „Izmene i dopune Krivičnog zakonika Rrepublike Srbije: usaglašavanje sa međunarodnopravnim zahtevima i potrebama prakse“ na savetovanjima za zaposlene u pravosuđu u organizaciji Paragraf Lex-a u Nišu, Novom Sadu i Beogradu (20, 22. i 24. februar).\n„Izmene krivičnog zakonodavstva Srbije i usaglašavanje sa evropskim standardima zaštite žena od nasilja“, po pozivu na međunarodnu naučnu konferenciju Usaglašavanje pravne regulative sa pravnim tekovinama (acquis communitaire) Evropske unije, u organizaciji Istraživačkog centra Banja Luka, 24-25. februar, Banja Luka.\nIzlaganje „Maloletni učinioci krivičnog dela nasilja u porodici: žrtve disfunkcionalne porodice i nedovoljne brige društva“ na Međunarodnoj konferenciji o pravima deteta koju su organizovali Centar za unapređivanje pravnih studija iz Beograda i The AIRE Centre 12. septembra 2016. godine u Beogradu.\nPredavanje po pozivu „Protection Orders in Serbia“ na međunarodnom naučnom skupu Dani Arčibalda Rajsa koji su organizovale Kriminalističko-policijska akademija i Fondacija „Hans Zajdel“, Beograd, 10-11. mart.\nSaopštenje “Problemi ostvarivanja zaštite migranata u riziku od trgovine ljudima” na konferenciji Instituta za uporedno pravo, Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja, Kriminalističko-policijske akademije i Ruske humanitarne misije Migracije: pravni, bezbednosni, demografski i socio-ekonomski problem, Beograd, 5-6. novembar.\nPredavanje po pozivu “Maloletni učinioci prekršaja sa elemenima nasilja” na naučnom skupu koji je organizovao Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, pod nazivom Maloletnici kao učinioci i žrtve krivičnih dela i prekršaja, Palić, 10-11. jun.\nPredavanje po pozivu „Proganjanje u svetlu postojećih inkriminacija i međunarodnopravnih zahteva“ na naučnom skupu sa međunarodnim učešćem u organizaciji Kriminalističko-policijske akademije iz Beograda i Fondacije „Hans Zajdel”, pod nazivom Suprotstavljanje savremenim oblicima kriminaliteta – analiza stanja, evropski standard i mere za unapređenje, Tara, 26-29. maj.\nPredavanje po pozivu „The Legal Status of the Injured Party and Victim of Crime“ na međunarodnom naučnom skupu Dani Arčibalda Rajsa koji je organizovala Kriminalističko-policijska akademija i Fondacija „Hans Zajdel” Beograd, 3-4. mart.\nPredavačica na seminarima (februar, mart) za javne tužioce i sudije Nasilje u porodici i zaštitne mere (u okviru projekta Prava žrtava nasilja – ka evropskim rešenjima, Autonomnog ženskog centra iz Beograda, uz podršku norveškog Ministarstva inostranih poslova).\nIzlaganje „Problemi krivičnopravne rekacije na nasilje u porodici“ na naučnom skupu sa međunarodnim učešćem koji su organizovale Kriminalističko-policijska akademija i Fondacija „Hans Zajdel” Nasilje u Srbiji: uzroci, oblici, posledice i društvene reakcije, Tara, 23-24. oktobar.\nIzlaganje „Odmeravanje kazne za partnersko ubistvo“ na naučnom skupu koji je organizovao Instititut za kriminološka i sociološka istraživanja Prestup i kazna: de lege lata et de lege ferenda, Palić 11–12. jun.\nPredavačica na seminarima (pet seminara, mart-maj) za javne tužioce i sudije Nasilje u porodici i zaštitne mere(u okviru projekta Prava žrtava nasilja – ka evropskim rešenjima, Autonomnog ženskog centra iz Beograda, uz podršku norveškog Ministarstva inostranih poslova).\nPredavačica na seminarima za zaposlene u centrima za socijalni rad, policiji, obrazovnim, zdravstvenim i drugim relevantnim institucijama ( sedam gradova u Srbiji, u periodu mart-maj) organizovanim od strane NVO Atina i Novosadskog humanitarnog centra, u okviru projekta Lokalne zajednice u borbi protiv trgovine ljudima (finansijski podržanog od strane Evropske komisije i Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom Vlade RS) na temu Zaštita žrtava trgovine ljudima i prevencija: normativni okvir.\nIzlaganje na temu „Praćenje rada centara za socijalni rad: rezultati istraživanja” na regionalnoj konferenciji Partnerstvom protiv trgovine ljudima, u organizaciji NVO Atina i Novosadskog humanitarnog centra, održanoj 5. novembra 2013. u Beogradu.\nIzlaganje „Kaznena politika za seksualno nasilje u Srbiji“ na konferenciji Kaznena politika za seksualno nasilje u Crnoj Gori i regionu (24.2.2012., Podgorica).\nIzlaganje „Iskustva žena žrtava seksualnog i partnerskog nasilja: rezultati istraživanja” na konferenciji Prava žrtava seksualnog i partnerskog nasilja, u organizaciji Autonomnog ženskog centra iz Beograda, uz podršku norveškog Ministarstva inostranih poslova (31. oktobar 2011. Beograd).\nSaopštenje „Međunarodnopravni aspekti govora mržnje“ na međunarodnom skupu Kako prevazići govor mržnje (nacionalne, vjerske, rasne i političke) i netoleranciju, organizator: Defendologija centar za bezbjednosna, sociološka i kriminološka istraživanja i Univerzitet u Banja Luci, 24. 4. 2010., Banja Luka.\nSeminari za sudije, tužioce, policajce, službenike centra za socijalni rad, zdravstvene i prosvetne radnike Borskog okruga Nasilje u porodici u organizaciji Odbora za ljudska prava – Majdanpek, Donji Milanovac (25. avgust) i Soko Banja (3-4. septembar).\nSeminar za sudije i tužioce: Pozicija žene i dece – žrtava nasilja u porodici – teškoće u procesuiranju krivičnih dela i uporednopravna rešenja kojima se te teškoće prevazilaze, Beograd, 19. jun (izlaganje: „Žrtva nasilja u porodici u krivičnom postupku: međunarodni standardi i iskustva”).\nSeminar o trgovini ljudima u Novom Pazaru sa temom Kreiranje meahanizma upućivanja na lokalnom nivou i organizovanje kampanje, u organizaciji OEBS misije u Beogradu i NVO Atina (7. april).\nSeminar o trgovini ljudima i ulozi centara za socijalni rad u procesu prepoznavanja i zaštite žrtve u Kruševcu, u organizaciji OEBS misije u Beogradu i NVO Atina (19. maj).\nRegionalni seminari u organizaciji francuske vlade i Međunarodne organizacije za migracije: Položaj i zaštita maloletnih žrtava trgovine ljudima i maloletnika bez pratnje, koji su održani u Budimpešti (mart 2008.) i Sofiji (8-9. decembar).\nOkrugli sto povodom Evropskog dana borbe protiv trgovine ljudima u organizaciji Kancelarije za evropske poslove Izvršnog veća APV u Novom Sadu (18. novembar).\nMeđunarodna konferencija Zaštita žrtava kriminaliteta, održana 24. novembra u Beogradu u organizaciji Viktimološkog društva Srbije.\nKonferencija o merama koje se preduzimaju u borbi protiv trgovine ljudima: Mere za zaštitu i promovisanje prava žrtava, Beograd, 18-19. oktobar, u organizaciji Direkcije za ljudska prava i pravne poslove Saveta Evrope i Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu u saradnji sa MUP Srbije (saopštenja na konferenciji: „Programi zaštite žrtava trgovine u Srbiji” i „Zaštita žrtava trgovine ljudima u krivičnom postupku”).\nRegionalna konferencija o regulativi Evropske unije o dozvolama privremenog boravka za žrtve trgovine ljudima i iskustva u Jugoistočnoj Evropi, Brisel, 12-13. jun, u organizaciji Međunarodne organizacije za migracije i King Baudouin Foundation (predstavljanje regulative i prakse vezanih za dozvole privremenog boravka u Srbiji).\nSeminar o nacionalnom mehanizmu upućivanja u oragnizaciji Međunarodne organizacije za migracije (5-8. septembar) za centre za socijalni rad i aktiviste nevladnih organizacija Srbije i Crne Gore (predstavljanje međunarodnog i nacionalnog pravnog okvira i prakse).\nRecenzentkinja zbornika radova sa konferencije Privredna krivična dela koju su organizovali Institut za kriminološka i sociološka istraživanja i Institut za uporedno pravo, Vršac, 23-24. oktobar 2017.\nMagistarska teza: Uslovni otpust u jugoslovenskom krivičnom pravu (2003.)\nDoktorska teza: Krivičnopravna zaštita od nasilja u porodici (2008.)\nPrevod teksta Bryan Vila, „General Paradigm of Criminality“, u: Ignjatović, Đ., Teorije u kriminologiji, ed. CRIMEN, Pravni fakultet u Beogradu, 2009, str. 469-476.\nRecenzentkinja monografije A. Čavoški, M. Reljanović, Pravosuđe i unutrašnji poslovi u Evropskoj uniji, Pravni fakultet Univerziteta Union i Službeni glasnik, Beograd, 2009.\nRecenzentkinja monografije N. Mrvić-Petrović, Alternativne krivične sankcije i postupci, Medija centar „Odbrana“, Beograd, 2010.\nRecenzentkinja monografije A. Čavoški, M. Reljanović, Ideja o stvaranju krivičnog prava EU, Udruženje javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbije, Beograd, 2011.\nRecenzentkinja zbornika radova Ekologija i pravo, Institut za uporedno pravo i Pravni fakultet Univerziteta Union u Beogradu, 2012.\nRecenzentkinja priručnika: D. Jovanović, Osnovna stručna obuka službenika obezbeđenja, Beograd: Pravni fakultet Univerziteta Union, JP „Službeni glasnik“, 2014.\nRecenzentkinja priručnika: T. Ignjatović i dr. Delotvornost sistemskih mehanizama za sprečavanje nasilja prema ženama i nasilja u porodici, Autonomni ženski centar, Beograd, 2015.\nRecenzentkinja zbornika radova sa konferencije Suzbijanje organizovanog kriminala kao preduslov vladavine prava, koju su organizovali Institut za uporedno pravo i Hanns Seidel Stiftung, Vršac, 29-30. septembar 2016.\nRecenzentkinja radova za naučne časopise: Pravni zapisi, Nauka, Bezbednost, Policija, Temida, Zbornik Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja.\nPrikaz monografije: Đorđe Ignjatović, Biljana Simeunović-Patić, Viktimologija, Pravni fakultet i Dosije studio, Beograd 2011, u: Pravni zapisi, 2011, god. 2, br. 1, str. 206-210.\nČlanica Viktimološkog društva Srbije (članica Nadzornog odbora od 2009. do 2012.godine, članica Saveta časopisa Temida od 2012. godine, članica Redakcije časopisa od 2017. godine, članica Upravnog odbora od 2015. godine).\nČlanica Redakcije časpisa Pravni zapisi.\nČlanica Upravnog odbora Udruženja za pružanje besplatne pravne pomoći građanima Pro Bono (od 2011. godine).\nČlanica Opservatorije za praćenje nasilja prema ženama (od 2011. godine).\nČlanica radne grupe Ministarstva pravde za izmene Krivičnog zakonika u skladu sa Istanbulskom konvencijom (2016. godina)


NUMANOVIĆ I GRBOVIĆ U BORBI PROTIV DISKRIMINACIJE\n132 pregleda\t11 komentar(a)\nSuad Numanović, Veselin Grbović, Foto: Svetlana Mandić\n19.02.2016. 13:33h Ažurirano: 19.02.2016. 13:33h\nMinistar za ljudska i manjinska prava Suad Numanović i predsjednik Opštine Nikšić Veselin Grbović potpisali su Sporazum o razumijevanju o mjerama u borbi protiv diskriminacije po osnovu seksualne orjentacije ili rodnog identiteta i promociji tolerancije prema LGBT osobama. Numanović je kazao da su LGBT osobe jedne od najmarginalizovanijih grupa, da se zajedničkim radom situacija može popraviti i omogućiti njihova potpuna integracija u društvu.\nU Nikšiću je prošle godine tri puta pokušano da se oganizuje parada, ali do toga nije došlo zbog, kako je policija procijenila, bezbjednosnih razloga. Grbović smatra da ne postoje nikakve smetnje da ona bude organizovana ove godine a za naredni mjesec je najavio okrugli sto kome će prisustvovati pripadnici LGBT populacije, lokalne vlasti, svih zainteresovanih NVO i policije.\n“Razgovaraćemo o problemima na tom polju i šta uraditi da se oni polako prevaziđu, što je svakako obaveza Opštine Nikšić. Sve to su preduslovi, da ukoliko pripadnici LGBT populacije iskažu želju za održavanjem parade ponosa u Nikšiću, ona bude održana ove godine”, kazao je Grbović.\nNumanović i Grbović su razgovarali i o stanju ljudskih i manjinskih prava u ovoj opštini, unapređenju politike jednakih mogućnosti i kvalitetu života pripadnika ranjivih društvenih kategorija, te oblicima jačanja zajedničke saradnje. Ministar je kazao da je Opština Nikšić u dijelu poštovanja ljudskih i manjinskih prava napravila velike iskorake i da prednjači u stvaranju pretpostavki otvaranja čitavog sektora servisa naročito za marginalizovane grupe.\nIstakao je da ga raduje činjenica da je oko 90 odsto Roma koji žive u gradu pod Trebjesom riješilo pravni status, kao i da sve veći broj djece romske populacije upisuje srednje škole i fakultete, a jedan broj njih je i na magistarskim studijama.\n“Rješavanje romskog pitanja i u mnogo razvijenijim državama se ne može riješiti bez njihovog kvalitetnog obrazovanja. Mi tu imamo značajne pomake”, kazao je ministar i dodao da bez poštovanja ljudskih prava nema ni ekonomskog boljitka jedne opštine, kao ni države.\nPredsjednik Opštine je istakao da je posljednjih nekoliko godina urađeno dosta da se poboljša položaj marginalizovanih grupa, poput gradnje stanova za Rome i raseljena lica, izgradnje tri Dnevna centra za stare, hemijske čistione gdje rade dvije osobe sa invaliditetom. Napravljeni su pomaci i na polju pristupačnosti objekata osobama sa invaliditetom, a u planu su projekti koji će im omogućiti bolju komunikaciju širom grada.\n“U toku su pripreme za otvaranje Dnevnog centra za osobe sa smetnjama u razvoju koje su starije od 27. godina, što je bio veliki problem u proteklom periodu, a u aprilu očekujemo raspisivanje tendera za gradnju Doma za stare”, kazao je Grbović.\nŽene najmanje marginalizovane\nSva istraživanja pokazuju, kazao je Numanović, da su u Crnoj Gori najmarginalizovaniji Romi, zatim osobe sa invaliditetom, pripadnici LGBT populacije, osobe sa HIV virusom, stari i žene. Prema njegovim riječima, ovogodišnje istraživanje je pokazalo da su žene, na sreću, najmanje marginalizovane i da se radi na polju njihove što veće političke participacije, kao i ekonomskog osnaživanja.\nNumanović je pohvalio Opštinu Nikšić koja kroz multidisciplinaran pristup, u saradnji sa zdravstvenim i obrazovnim ustanovama, sudstvom, policijom, Centrom za socijalni rad, kroz otvaranje SOS linije i skloništa za žene na kvalitetan način rješava pitanje nasilja nad ženama.\nLGBT populacijaVeselin GrbovićSuad NumanovićParada ponosaNikšić


Za aktivnosti nacionalnih saveta u 2018. godini 60 miliona dinara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Za aktivnosti nacionalnih saveta u 2018. godini 60 miliona dinara\n0Piše: Danas Online 21. marta 2018. 11.29\nZa finansiranje redovne delatnosti nacionalnih saveta u 2018. godini izdvojeno je 47,1 milion dinara, dok je 13 miliona dinara opredeljeno za razvojne delatnosti.\nPredsednik Mirović je naglasio da kada govorimo o nacionalnim manjinama govorimo o svima nama, o Vojvodini i Srbiji, o zajedništvu i zajedničkim problemima i nastojanjima da se ti problemi reše, ističe se saopštenjem.\nOn je dodao da je stoga jedan od najvažnijih zadataka za Pokrajinsku vladu podrška radu nacionalnih saveta nacionalnih manjina.\n„Potvrda tome je i zalaganje resornog sekretarijata u promovisanju i unapređenju manjinskih prava putem mnogobrojnih godišnjih konkursa, kao i aktivnog učešća u praćenju i implementaciji Akcionog plana za ostvarivanje prava nacionalnih manjina odnosno učešća u postupku donošenja izmena i dopuna zakona koje su od izuzetnog značaja za korpus manjinskih prava“, kazao je potpredsednik Njilaš, navodi se u saopštenju.\nfinansije, Igor Mirović, nacionalni saveti, Pokrajinska vladaNovi Sad


Proverite da li je glavni adut vašeg horoskopskog znaka intuicija, hrabrost, umeće preživljavanja, ili nešto drugo... - Mirjana Markovic\nKontakt email: [email protected]o.com Facebook\nPripadnici ovog znaka rešenje pronalaze i u situacijama koje izgledaju potpuno beznadežne. Zbog toga su oni neko koga želite da imate kraj sebe, da vas umiri i da vam pruži nadu. Lavovi retko očajavaju, njihova unutrašnja snaga leži u traženju novih rešenja, proaktivnosti i ne mire se sa sudbinom, pa je njihova mantra "gde ima volje - tu je i način."\nPripadnici ovog znaka pravi su stručnjaci u rešavanju kriznih situacija, posebno onih koji se tiču njihovih bližnjih. Njihova unutarnja snaga vidi se u osećaju smirenosti dok svi ostali histerišu, Device izbegavaju dramu i usmeravaju se na rešenje. Tipično ćutljivi u takvim trenucima, možete računati na Device da "spasu stvar."\nPripadnici ovog znaka imaju jedno jedinstveno umeće - preživljavanje. Čak i ako se radi o potpunom haosu, gubitku posla, borbom sa zavisnošću, razvodu braka ili smrti bližnjeg, možete računati da će se Škorpija izvući i stvoriti sebi novi život bez okretanja unazad. Krasi ih velik motiv i želja da prožive svoj život u potpunosti onako kako sami žele, a ne kako im situacija nameće.\nPripadnike ovog znaka u pravilu odlikuje hrabrost, oni su spremni da rizikuju mnogo više nego svi drugi znakovi Zodijaka. Bilo da je reč o spašavanju drugih, brzom reagovanju ili nesebičnom žrtvovanju, računajte na to da će Strelac uraditi ispravnu stvar, što mu dolazi nagonski - bez želje za slavom ili hvalom. Plus, on potajno uživa u tom uzbuđenju.\nPripadnici ovog znaka imaju jednu veliku unutarnju snagu - a to je njihova intuicija. Oni će osećati da nešto nije dobro i pre nego što loša situacija krene da se odvija, a svoju pažnju će usmeriti na emotivno pomaganje drugima. Intuicija im pomaže i kod promene poslova, što je kod njih poprilično često. Odlično podnose udarce i veruju da će sutra biti bolje.\nIzvor: Cosmopolitan.rs, 24sata.hr


Kinezi kupuju luksuz, Evropljani male automobile Kinezi kupuju luksuz, Evropljani male automobile – MOTOR blog\nDetroit je prvi veliki međunarodni automobilski sajam u 2013. Uoči početka sajma (14. – 17.) auto-industrija suočava se s dva velika problema.\nI u zemljama u razvoju će i ubuduće takvi modeli biti traženi. „Ali vrlo veliki rast u novoindustrijalizovanim zemljama očekujemo na području vozila koji služe kao statusni simboli, npr. SUV-modela”, precizira naš sagovornik iz KPMG.\nKinezi kupuju luksuz, Evropljani male automobile was last modified: January 17th, 2013 by Goran Aničić\nBMWBRICDetroitDetroit 2013FolksvagenKinaKPMGSADStatusni simboliSUS