Šta znači Trumpovo vanredno stanje? | SAD News | Al Jazeera\nŠta znači Trumpovo vanredno stanje?\nIzgradnja betonskog zida na granici s Meksikom Trumpovo je predizborno obećanje (Reuters)\nAmerički predsjednik Donald Trump potpisat će mjere kojima će izbjeći novu djelomičnu blokadu savezne vlade, ali će, uz to, proglasiti vanredno stanje kako bi zaobišao Kongres SAD-a i pronašao sredstva za izgradnju zida na južnoj američkoj granici.\nKomentirajući tu vijest, koju je objavila Bijela kuća, demokrati su naveli da će odmah odgovoriti na svaku deklaraciju te vrste, govoreći da bi to bio “nezakonit čin”.\nTrump je mogućnost uvođenja vanrednog stanja počeo razmatrati nakon što su se demokrati oglušili o njegov zahtjev da mu se omogući 5,7 milijardi dolara za izgradnju zida na granici s Meksikom, što je izazvalo najdužu djelomičnu blokadu američke vlade u historiji na 35 dana.\nBlokada je okončana prošlog mjeseca nakon što su Trump, njegove kolege republikanci i demokrati postigli sporazum da deblokiraju vladu dok se nastavljaju razgovori o sigurnosti na američkoj granici.\nProšle sedmice čelnici Kongresa SAD-a postigli su dogovor da zadrže vladu otvorenom. Mada on sadržava 1,37 milijardi dolara za finansiranje izgradnje fizičkih barijera na granici, ne uključuje novac za betonski zid koji želi Trump, pa ga američki predsjednik pokušava pronaći na drugi način.\n‘Gdje je ovdje hitnost?’\n“Predsjednik Trump potpisat će zakon o finansiranju vlade. Kao što je ranije najavio, on će preduzeti još jednu izvšnu akciju, uključujući i uvođenje vanrednog stanja, kako bi se zaustavila humanitarna i kriza nacionalne sigurnosti na granici”, rekla je glasnogovornica Bijele kuće Sarah Huckabee Sanders.\nNo, takva deklaracija gotovo će sigurno izazvati reakcije.\nSavezni zakon daje američkom predsjedniku moć da reagira u odgovoru na “krizu, hitnost ili hitne situacije koje prijete naciji”, kaže se u dokumentu koji će biti predočen Kongresu. Predsjednik, praktično, može odlučivati po svojoj volji.\nProglašenje vanrednog stanja predsjedniku daje ovlasti da se s problemima suoči efektno, te mu omogućava da “zaplijeni imovinu, organizira i kontrolira proizvodna sredstva, zaplijeni robu, pošalje vojne snage u inozemstvo, uspostavi vojno stanje, zaplijeni i kontrolira sav prijevoz i komunikaciju, regulira rad privatnih preduzeća, ograniči putovanja i na razne načine kontrolira živote građana Sjedinjenih Američkih Država”, navodi se u dokumentu.\nProglašenje vanrednog stanja potez je koji se ne preduzima često, a u ovom slučaju Trumpu će omogućiti da preusmjeri savezna sredstva s nekog drugog mjesta na finansiranje izgradnje zida.\nJessica Levinson, profesorica političkog prava na Školi prava Loyola, kaže da, iako Trump ima moć proglasiti vanredno stanje, to može biti kompliciran proces.\n“On može reći da je stanje vanredno, navesti šta mu treba, reći da želi više novca ili ljudi… No, pitanje je, ako je već čekao ovako dugo, a zemlja je zbog toga prošla kroz djelomičnu blokadu vlade, kako onda može biti riječ o hitnosti? Gdje je ovdje hitnost?”, upitala je Levinson.\nTakođer je nejasno gdje će Trump pronaći novac za zid jer je Kongres SAD-a i dalje taj koji ga treba odrediti. Neki eksperti rekli su lokalnim medijima da će američki predsjednik možda posegnuti za neraspoređenim sredstvima iz budžeta Ministarstva odbrane.\nLevinson navodi da očekuje bitku kada Trump proglasi vanredno stanje.\n‘Ljudi će podnositi tužbe’\n“U tom trenutku ljudi će podnositi tužbe i govoriti da nije riječ o hitnoj situaciji”, rekla je ona.\nPrema Ustavu SAD-a, Kongres donosi glavne odluke kad je u pitanju potrošnja novca poreznih obveznika.\nDemokrati se dugo protive Trumpovom zahtjevu. Čelnica Zastupničkog doma Kongresa Nancy Pelosi u četvrtak je izjavila da krize na granici s Meksikom nema u toj mjeri da bi zahtijevala proglašenje vanrednog stanja.\n“Ako predsjednik može proglasiti vanredno stanje zbog nečega što on tumači kao hitno, što je iluzija koju želi stvoriti, samo zamislite šta bi onda predsjednik s drugačijim mišljenjem mogao govoriti američkom narodu”, dodala je Pelosi.\nTakođer je rekla da su demokrati spremne odgovoriti na Trumpovo proglašenje vanrednog stanja, ali nije precizirala hoće li ga pokušati osporiti pravnim putem. No, smatra da bi se Trumpova objava trebala dočekati s “velikom nelagodom i uznemirenjem”, te osjećajem pretjerivanja od izvršne vlasti.\nVodeći demokrat u Senatu SAD-a Chuck Schumer rekao je da je Trumpovo proglašenje vanrednog stanja “nezakonit čin”, te upozorio na to da će Kongres SAD-a preduzeti korake da ga spriječi.\nDodao je i da bi Trump najavljenom objavom izrazio “goli prezir prema vladavini prava i kongresnoj vlasti”.\nPelosi poručila Trumpu da obrati pažnju šta obavještajci govore\nČelnica Zastupničkog doma Kongresa SAD-a je novinarima rekla kako neće biti izdvojen novac za zid prema Meksiku koji traži predsjednik SAD-a.


Sokkia B40A Nivelir Automatski Geodetska oprema - Geo Masleša\nSokkia B40A Nivelir Automatski\nSokkia B40A nivelir bez stativa i letve\nKategorije: Automatski niveliri, GEODETSKA OPREMA Oznake: niveliri, optički nivelir Sokkia, Sokkia B40a, Sokkia nivelir\nAutomatski niveliri Sokkia serije B imaju poboljšanu pouzdanost u svima uslovima rada. Čvrsta I kompaktna kućišta su veoma dobro zatvorena protiv vode, vlage I prašine. Automatski nivelir Sokkia B40A omogućava brzo podešavanje, lako uočavanje objekata I vrhunsku izdržljivost protiv vibracija I udara. Instrument obezbeđuje povećanu produktivnost tokom izuzetno dugog vremenskog perioda korišćena.\nNivelir B40 može da fokusira objekte na udaljenosti od 20cm ispred teleskopa. Sa IPX6 ocenom instrument je zaštićen od moćnih mlaznica vode iz svih pravaca što znači da B40A izdržava nagli pljusak. Serija B je prošla stroge testove izdržljivosti, uključujući rotaciju zavrtnja za izravnjavanje, dugmeta za fokusiranje i horizontalnog zavrtnja za fino podešavanje.\nTehnički podaci – Sokkia B40A Nivelir Automatski:\nReperi horizontalni fi-12 konusna glava\nBolcn čelični fi-10 bez kape\nOptički niveliri NL32 South\nNiveliri NL32 South sa stativom-letvom\nNivelir sa stativom i letvom NL32-South


💐 O nama | DOSTAVA CVIJEĆA AGADIR - ONLINE CVJEĆAR AGADIR\nCvijeće za Agadir ( http://www.flowers4agadir.com ) dio je Internet cvjećara koji je u vlasništvu EC Global Promotions Ltd sa sjedištem u Sharjah, UAE. Naš je posao s cvijećem prvi put osnovan 2006. godine. Od tada pružamo prekrasne bukete cvijeća, košare s poklonima i poklone za događaje poput zabava, vjenčanja i drugih prilika.


Сећање на усташки покољ над Србима у селима код Приједора 1942. године - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno u: Knjige i feljtoni, Kozara, Stratišta NDH\nSećanje na ustaški pokolj nad Srbima u selima kod Prijedora 1942. godine\nOsvrt na knjigu Ustaški pokolj nad Srbima u selima Veliko i Malo Palančište i Gornji Jelovac kod Prijedora 1942. godine.\nDugo smo čekali i najzad i dočekali knjigu koja je ovih dana izašla iz štampe u Republici Srpskoj, a koja progovara o jednom od najtežih zločina učinjenih na ovim prostorima ikada, a to je pokolj nad Srbima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj u dva sela Palančište (Veliko i Malo) i Jelovac kod Prijedora. Knjiga, koju sada imamo priliku čitati, djelo je najpozvanije osobe za bavljenje tako mučnim, ali prijeko potrebnim temama, istoričarke Marine Ljubičić Bogunović, kustosa Memorijalnog muzeja Nacionalnog parka Kozara.\nSkoro osamdeset godina čekala je ova tema svoga autora da od mraka potpunog zaborava otrgne svjedočanstvo užasa, uspomene na jedan događaj koji je crnim slovima ispisao ionaku burnu istoriju krajiških prostora. U skoro nevjerovatnom ćutanju, u vrlo stidljivom istoriografskom dokumentovanju ovog stravičnog zločina, u nepoznavanju svjedočanstava ljudi koji su preživjeli ovaj masakr, a neki su živjeli do naših dana, možemo samo da vidimo zlokobni naum, koji bi velom zaborava prekrio crnilo užasa, i time, kako reče unuka jednog preživjelog mještanina naveo nas da počinimo dvostruki zločin nad tim ljudima. A ovaj drugi je veći – zločin zaborava.\nTreba se svjesno suzdržati od tirade da li narod koji sebi dopusti da zaboravi jedan ovakav i ovoliki zločin uopšte i zaslužuje da opstane. Jer ovo nije samo jedna crtica iz mračne istorije Drugog svjetskog rata, fusnota u ogromnoj storiji o svjetskom zlu o kojem smo čitali u udžbenicima istorije kao o dalekom, sa nama, današnjim generacijama, nevezanom procesu, zapisanom u knjige kao mrtvo slovo na papiru.\nNe, ovo to nije, bar za nas potomke preživjelih koji danas živimo na prostorima Bosanske Krajine. Ovo je teška opomena, priča o provali užasa, najrazrađenijeg iživljavanja nad nemoćnim, mirnim i pitomim, gotovo poslušnim ljudima Potkozarja koji su bili apsolutno nespremni na ono što im se, u tim danima, događalo. Ne očekujući od dojučerašnjih komšija scenarije smrti, provalu sadizma i krvoločnosti, Srbi potkozarskih sela su se dali naivno prevariti najbanalnijim stvarima kao što su, naprimjer, pozivi da im se izdaju propusnice za kretanje u novostvorenoj državi, ne znajući da na zakazanim mjestima ne čekaju papiri i činovnici, nego noževi i kame. Jer stotine ljudi u Palančištu i Jelovcu nisu ubijene puškom i metcima.\nNe, bio je to sasvim drugi žanr, sasvim druga ravan postojanja zločina. Bio je to kako reče pisac Dejan Ognjanović „eksces patologije, taj višak sadizma, ničim opravdanog, nikakvom cilju ne služećeg, sem za sopstvenu nasladu“, koji je ustaške zločine činio neuporedivim ni sa čim do tada zapisanim u istoriji čovječanstva.\nU tom iskačućem atavističkom Zlu, u iracionalnoj potrebi da se zatre do temelja, do najmlađe, tek rođene bebe, u krvavim Ilindanskim noćima, kada se u klaustrofobičnom ugođaju sa lica zemlje brisalo jedno od palančiških prezimena – Banović, u gotovo ritualnom, satanističkom obredu, još nepojmljivije jezivo su djelovala dovikivanja izvršilaca ovog paklenog djela duboko urezane u svijest i pamćenje preživjelog stanovnika sela: „Zengo…Keko…koliko ćemo danas? Kolji dok ti ruka ne utrne!“ Te noći, 1942. godine, ubijen je stotinu dvadeset i jedan Banović, bez ijednog ispaljenog metka.\nBaveći se ovom mučnom temom, autor ove izvanredne monografije pruža nam dragocjeni materijal uredno prikupljen u literaturi i arhivskoj građi koji nam može poslužiti za dalje proučavanje stravičnog genocida počinjenog na ovim prostorima nad potpuno nedužnim srpskim stanovništvom.\nOva nevelika knjiga, stoga, zaista predstavlja svjetlo u tami, sa zapisanim i evidentiranim svjedočenjima, sa listom imena stradalih ljudi, sa osvješćivanjem i informisanjem potomaka koji i danas žive u selima na obroncima pitome Kozare, ali i po cijelom svijetu. Jer ovaj zločin bio je u kasnijem ideološkom nivelisanju ovdašnje istorije frapantno potisnut i skrajnut. Danas gotovo i nepoznat. Stoga se nadam da će kultura sjećanja, kakvu jedan narod mora ozbiljno njegovati, biti produbljenija i bogatija sa ovom knjigom, ali i sa knjigom Marininog radnog kolege, Borisa Radakovića, pod naslovom „Ustaška uporišta pod Kozarom“.\nObe monografije su aktuelne i savremene, naročito danas u revizionističkim pokušajima čitanja istorije ovih prostora. Vjerujem se da će mladi autori, uz pomoć institucija Republike Srpske i Muzeja žrtava genocida u Beogradu, nastaviti svoj naučni rad u tome smjeru.\nPrijedor, maj 2021.\nVjeroučitelj Dejan Kragulj, dipl.teolog\nGornji Jelovac kod Prijedora, mjesto stravičnog pokolja …\nVeliko Palančište | Jadovno 1941.\nPalančište: 20. oktobar – da se ne zaboravi ! | Jadovno 1941.\n71 godina od ustaškog pokolja u Velikom Palančištu | Jadovno …\nTagovi: izdvajamo, Kozara, Pokolj, Kozara, Pokolj


Exit među najboljim festivalima u Evropi - Turizmo.rs magazin\nExit među najboljim festivalima u Evropi\nNa zvaničnom izboru za najbolje festivale u Evropi (European Festival Awards) na kojem učestvuje 350 festivala iz više od 35 zemalja starog kontinenta, sva četiri festivala u organizaciji Exit tima izglasana su među deset najboljih, svaki u svojoj kategoriji.\nExit je glasovima publike i devetu godinu uzastopno izabran u 10 najboljih festivala Evrope i to u glavnoj kategoriji za “Najbolji veliki festival”, zajedno sa ostalim gigantima kao što su belgijski Tommorowland, holandski Lowlands, nemački Wacken Open Air ili susedni Sziget u Mađarskoj.\nExit je dobio i još dva velika priznanja od strane stručnog žirija sa dodatne dve nominacije u dve specijalne kategorije, “Take a Stand!” nagradu za društveno angažovano delovanje, ali i za najboljeg organizatora na nivou cele Evrope. Razlog leži u tome što su sva četiri festivala u organizaciji Exit tima, Sea Star u Hrvatskoj, Revolution u Rumuniji, te Exit u Srbiji i Sea Dance u Crnoj Gori, izglasani među deset najboljih u Evropi, svaki u svojoj kategoriji.\nSa nominacijama za još dve specijalne nagrade, Exit tim ima ukupno čak šest nominacija od ukupno 12 različitih nagrada za najbolje festivale.\nPobednike bira publika iz cele Evrope, zajedno sa stručnim žirijem, koji čine istaknuti pojedinci iz sveta festivalske industrije, a listu svih finalista možete videti na zvaničnom sajtu Evropskih festivalskih nagrada. Proglašenje će biti na ceremoniji dodele nagrada u Groningenu u Holandiji 17. januara 2018. Exit je ovu nagradu osvojio 2013. godine, dok je Sea Dance svog prvog festivalskog “Oskara” dobio 2014. godine.\nZanimljivostidance festival festival Lowlands Sziget Tommorowland Wacken Open Air\nCNN: lista 10 najlepših božićnih marketa\nBansko – odlično, a najjeftinije skijalište u Evropi\nKonkurs za dodelu nagrade Turistički cvet 2018.\nKoliko EXIT festival znači Novom Sadu i Srbiji?


3D Wallart Paneli - Prodaja Beograd | Dobar Izbor\n3D Wallart Paneli\nNova dimenzija za vaše zidove\nZa moderan i nesvakidašnji izgled Vašeg enterijera, Dobar Izbor Vam sa zadovoljstvom preporučuje 3D Wall Art panele. 3D Wall Art paneli su novitet u dekoracijama enterijera, lagan i zahvalan materijal koji će svakom prostoru dati novu dimenziju. Američki dizajneri su 2009. godine izabrali 3D Wall Art panele za najbolji ekološki i biorazgradivi proizvod. Postavljaju se na zidove i plafone, u zavisnosti od potrebe, gde uz dobro osvetljenje daju izuzetan 3D efekat. Istaknite svoju kreativnost odabirom modela 3D Wall Art panela, uz odabir savršene boje i uredite svoje prostorije sa stilom.\n3D Wall Art paneli su napravljeni od vlakana šećerne trske, čime spadaju u red proizvoda visokog kvaliteta i male težine. Materijal od koga se izrađuju im daje i mogućnost montaže na velikim površinama bez ikakvog opterećenja nosećih konstrukcija ili ugoržavanja sigurnosti objekta. 3D Wall Art paneli se fabrički izrađuju u pločama dimenzija 50x50cm, koje se mogu spajati jedna uz drugu ili sa razmacima između ploča čime se mogu kreirati blago naglašene fugne. Boje i konačan izgled možete sami da odaberete sa bilo kojim tonom akrilnih boja.\nPostavka 3D Wall Art panela\nPostavljanje je lako i praktično. Površina na koju se postavljaju 3D Wall Art paneli treba da bude suva i čista kako bi se izbegla mogućnost popuštanja vezivnog materijala. Vezivni materijal je lepak preporučenog proizvođača Videla u pakovanjima od 1,5kg. Jedno pakovanje od 1,5kg pokriva površinu lepljenja do 10m2. Paneli mogu da se postavljaju pojedinačno ili kao veća celina, u zavisnosti od Vaše zamisli. Na zadnju stranu svake ploče 3D Wall Art panela se nanosi lepak po njenim krajnjim ivicama, blagim pritiskom ploče se postavljaju i lepe za zid. Kada prekrijete željenu površinu 3D Wall Art panelima, sačekajte jedan sat da se lepak osuši kako bi se ploče učvrstile za zid. Zatim izgletujte sastave ploča kako se ne bi primećivali. Gletovanje se vrši istim lepkom kojim se ploče i postavljaju. Ukoliko želite da imate blago naglašene fugne između ploča 3D Wall Art panela, koristite krstiće za keramiku veličine po Vašoj želji.\nOvak princip postavljanja 3D Wall Art panela je znatno lakši i brži, jer nema potrebe za gletovanjem sastava. Postavljeni paneli se prelaze akrilnim bojama po Vašem izboru i time je posao završen, a Vama preostaje da uživate u lepoti modernog 3D izgleda prostora.\n3D Wallart Calypso\nCena : 1.570,00 RSD/m²\n3D Wallart Cibernetica\n3D Wallart Midnight Flow\n3D Wallart Moonlight Sonata\n3D Wallart Passionnes\n3D Wallart Oriental Secrets\n3D Wallart Champagne\nCopyrights © 2016 All Rights Reserved | Dobar Izbor.


► Brnabić: Bez sastanka u Parizu propuštena prilika\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas u Parizu da tamošnjeg julskog sastanka predstavnika Beograda i Prištine verovatno neće biti i da je razočarana jer ne zna šta je alternativa dijalogu, a da je propuštena ogromna prilika jer su "neki u potpunosti nerazumni".\nOna je na kraju posete Francuskoj rekla da svi prave paralelu sa Prespanskim sporazumom koji je postignut između Severne Makedonije i Grčke, ali da su za kompromis, kao u tom slučaju, potrebne dve strane.\n"Ovde očigledno nemamo dve strane koje su spremne za bilo kakav kompromis", izjavila je Brnabić i dodala da se nada da će neko uspeti da razgovara s Prištinom o tome "šta je pametno za budućnost".\nNekoliko francuskih kompanija zainteresovano za metro u Beogradu\n"Nekoliko francuskih kompanija je zainteresovano za taj projekat, mi ćemo nastaviti da radimo na tome. Radna grupa za beogradski metro postoji na nivou Vlade (Srbije). Ja se nadam da ćemo uskoro imati neke konkretne dogovore o tome", rekla je Brnabić na kraju posete Francuskoj.\n"Oko 100 francuskih kompanija trenutno u Srbiji zapošljava oko 11 hiljada ljudi, ali pozvala sam ih da dođu u što većem broju da investiraju", zaključila je Brnabić.


Algomas Water Tower Inn Sault Ste. Marie, hotel Канада. Ograničeno trajanje ponude!\nAlgomas Water Tower Inn - Opis\nU hotelu AlgomasNastavak\nWater Tower Inn pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Sault Ste. Marie: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Biznis-hotel.Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Sault Ste. Marie, a nalazi se u ulici 360 GREAT NORTHERN ROAD, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Algomas Water Tower Inn ima 176 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Top of the inn, a najniža cena je 8 366 dinar - Srbija . U njemu postoji brza internet konekcija.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Pripada hotelskom lancu WV.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nAlgomas Water Tower Inn tip(ovi):\nAlgomas Water Tower Inn sadržaji i usluge\nPrihvataju se kućni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Sault Ste. Marie)\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Sault Ste. Marie)\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Sault Ste. Marie)\nStil ovog hotela za grad Sault Ste. Marie je Porodičan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Besplatan parking, E\nStil ovog hotela za grad Sault Ste. Marie je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Sault Ste. Marie, a nalaz\nStil hotela Best Western Great Northern je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 229 great northern road,\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 184 Great Northern Rd Hwy 17 North To Great Northen, a pozicija mu je severoistok za grad Sault Ste. Marie. Sve to ga čini 934 m -\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 633 Great Northern Road sa pozicijom severoistok za grad Sault Ste. Marie, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ost\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 410 Pim St, a pozicija mu je istok za grad Sault Ste. Marie. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovo\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 398 Pim Street sa pozicijom istok za grad Sault Ste. Marie, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo neko\nU hotelu Howard Johnson Inn Sault Ste Marie ON pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Sault Ste. Marie: Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Besplatan\nU hotelu Quality Inn Bay Front St Marie pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Sault Ste. Marie: Restoran, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hote


Vesti - Partija ne kažnjava Ružića? | Palo.rs\nFUNKCIONER socijalista Branko Ružić, koji je poslednjim javnim istupom ponovo rasplamsao rat između naprednjaka i SPS, najverovatnije će, i ovog puta, proći bez sankcija u stranci - saznaju Novosti.\nI premijer Aleksandar Vučić indirektno je juče najavio takvu mogućnost: - Vlada Srbije funkcioniše, ima većinu a da li će je imati za mesec, dva - videćemo.\nFUNKCIONER socijalista Branko Ružić, koji je poslednjim javnim istupom ponovo rasplamsao rat između naprednjaka i SPS, najverovatnije će, i ovog puta, proći bez sankcija u stranci - saznaju "Novosti". A to bi, kako tvrde naši izvori, mogla da bude i poslednja kap koja...\nFoto:B92.net Premijer i lider naprednjaka Aleksandar Vučić rekao je ranije danas, na pitanje da li će od lidera socijalista Dačića tražiti objašnjenje zbog izjave Branka Ružića, koji je rekao da bi, da je hteo, već srušio Vučića, da neće tražiti objašnjenje i da ga...


Vladimir Gligorov: Amerika i posvađani Balkan - Izazov\nVladimir Gligorov: Amerika i posvađani Balkan\nNovi magazin 4. novembra 2019. 09:00\nUkoliko Evropska unija odustaje od daljeg proširenja na Balkan i ako se njena politika rešavanja otvorenih pitanja, kao što su odnosi između Srbije i Kosova, nalazi u ćorsokaku, šta se može očekivati od Amerike?\nPodela uloga je bila: gruba moć Amerike uz meku moć Evropske unije. To rešava krize na Balkanu. Amerika je imala odgovornost da upozori kada je to potrebno, dok je Evropska unija posredovala u međusobnim sukobima, pa i u unutrašnjim sporovima jer je reč o zemljama koje su na putu učlanjenja u Evropsku uniju. Stvari su se promenile.\nPre svega, tu je NATO. Bez obzira na to što Srbija i Bosna i Hercegovina nisu članice ove organizacije, NATO zapravo odgovara za bezbednost obe zemlje jer to proističe iz međunarodnih sporazuma i prećutnih razumevanja koji obavezuju te dve zemlje. Tako da je gruba sila trajno prisutna i može biti korišćena kao pretnja ili neposredno.\nŠto znači da Sjedinjene Države ne moraju da se neposredno angažuju. Uostalom, stanje stvari izgleda održivo, a i eventualna neželjena kretanja ne moraju da budu previše zabrinjavajuća. Uzmimo da Republika Srpska odluči da se otcepi, to bi bilo nesprovodivo. A za Srbiju bi bilo veoma rizično ukoliko bi je anektirala jer je to u suprotnosti sa sporazumom u Dejtonu. Kršenje tog sporazuma za Srbiju bi bilo skupo. Opet, ako bi se Kosovo ujedinilo sa Albanijom, to bi predstavljalo ne mali problem za Srbiju i promenilo bi regionalni odnos snaga, ali stvari nikako ne bi izmakle kontroli. Naravno, ukoliko bi Srbija sarađivala, NATO i Amerika bi bile protiv promene sadašnjeg stanja stvari. Osim sporazumom Srbije i Kosova, koji bi vodio uzajamnom priznanju.\nAmerika nema neku posebnu meku moć na prostoru zavađenog Balkana. Bez obzira na to koliko se puta pominje privredni oporavak i čak neviđeni uspon posle rešavanja teritorijalnih i ustavnih sporova, nije realno očekivati neko značajno američko angažovanje bilo u vidu privatnih ulaganja ili državne pomoći. Opet, to je ono što se očekuje od Evropske unije. Koja zaista i ima ogroman privredni značaj za Balkan u celini, ali dosad nije imala uspeha u pretvaranju privrednog i finansijskog prisustva u politički uticaj. A tamo gde jeste, u Makedoniji, nije zapravo spremna da poveća politički uticaj.\nŠta, dakle, Amerika može i šta hoće? U Beogradu se veruje da Amerika može da privoli Kosovo na bilo koji ishod, samo ako hoće. Mada se često slično govori i o uticaju Evropske unije ili pojedinih većih zemalja u njoj, recimo Nemačke, sumnjam da se veruje da oni mogu da nateraju Kosovo na bilo šta. Zemlja uglavnom živi od doznaka i drugih transfera iz inostranstva, a ne od sredstava Evropske unije ili njenih zemalja članica. Pored toga, nije jasno koji bi tačno bio cilj pritiska na Kosovo? Da se uklone carine na uvoz iz Srbije? To nije neko strateško pitanje i, uostalom, ne rešava spor Srbije sa Kosovom.\nMože li Amerika na Kosovu šta hoće? Odgovor je negativan, ali pretpostavimo da je pozitivan. Koliko angažovanje bi bilo potrebno da se cilj, koji god da je, ostvari? Opet, u Beogradu se misli da je dovoljno da Amerika kaže, pa da Kosovo izvrši, ali to zasigurno nije tačno. Čak i da jeste, postavlja se pitanje odgovornosti za sprovođenje iskamčenog dogovora. Koliko je Amerika spremna da se na tome angažuje?\nOvde valja imati u vidu da američke vlasti, ne samo ove sadašnje nego tradicionalno, nisu spremne da dugoročno preuzmu odgovornost za očuvanje mira među zavađenim zemljama ili za unutrašnji razvoj neke zemlje. I opet, na Kosovu je već prisutan NATO, a tu su i Ujedinjene nacije. One bi trebalo i da sprovedu sporazum između Srbije i Kosova kada do njega dođe, uz odgovarajuće angažovanje Evropske unije – prvi zaduženi za bezbednost, a EU za politiku i privredu.\nNo, kako god da stoje stvari načelno, nema sumnje da sadašnja američka administracija uopšte nema interes da poveća svoj ulog u srpsko-kosovskom sporu. Svakako ne ambiciozno, onako kako se ponekad čini da očekuje gospodin Dačić. A ukoliko bi trebalo da se, recimo, razmene teritorije i da se na nekakav sporazum nateraju Srbija i Kosovo, primena bi mogla da zahteva popriličnu ambicioznost i posvećenost. Američka bi administracija pre bila spremna da posao primene prepusti Evropskoj uniji, uostalom kao u Bosni i Hercegovini, a EU niti je na to spremna niti za to ima odgovarajuća sredstva.\nTako da ne bi trebalo očekivati da će Amerika da posegne za svojom grubom moći da bi isposlovala srpsko-albanski sporazum. Ponekad se kaže da će predsednik Tramp biti na to spreman kako bi obezbedio ponovni izbor sledeće godine. Gubi se iz vida da se predsednički izbori u Americi ne dobijaju i ne gube na spoljnopolitičkim temama (čak ni na spoljnotrgovinskim, mada su oni mnogo važniji), osim, naravno, ako nije reč o nekom većem vojnom sukobu. A srpsko-albanski eventualni sporazum svakako ne bi uticao na ishod američkih izbora. Tako da od Amerike ne bi trebalo previše očekivati. Ona može da živi i sa stanjem na Balkanu takvim kakvo je.\nVladimir Gligorov: Uticaj virusa\nIvan Jovanović: Umetnost kulturnih politika\nAleksandar Odžić: Ima li sreće na Sretenje?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Vidjećemo kako pomoći Srbima u Crnoj Gori" / print=true\nVUČIĆ PORUČIO 12. 06. 2019. 08:20 >> 08:26 35


новембар 2018 - Volim Danilovgrad\nUčenici Gimnazije “Petar I Petrović Njegoš” iz Danilovgrada organizuju akciju prikupljanja pomoći za napuštene…Nastavi sa čitanjem…\nRealizacija projekta objedinjavanja lične karte, zdravstvene knjižice, vozačke dozvole i pasoša u jedinstveni Nacionalni…Nastavi sa čitanjem…\nFarma magaraca Martinići i ove godine organizuje Novogodišnji Bal sa magarcima za djecu i…Nastavi sa čitanjem…\nNK AF 44. U lijevom gornjem ćošku malim slovima ispisano MNE. Dvotočkaš nikšićkih registarskih…Nastavi sa čitanjem…\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, u ponedjeljak, 26. novembra, održaće konferenciju za medije, povodom…Nastavi sa čitanjem…\nPrenos i distribucija struje skuplji naredne godine\nCijene korišćenja prenosnog i distributivnog sistema električne energije, koju će plaćati domaćinstva u narednoj…Nastavi sa čitanjem…\nKako je saopšteno iz Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju, na jugu će biti intenzivnije…Nastavi sa čitanjem…\nPredsjednica opštine Danilovgrad Zorica Kovačević primila je pionire i pionirke karate kluba ,,Iskra“ i…Nastavi sa čitanjem…\nPripadnici Vojske Crne Gore danas su radili na demontaži „Bejli“ mosta koji je služio…Nastavi sa čitanjem…


U jeku praznične sezone na tržištu i dalje besni rat video igrica\nNintendo, Majkrosoft, i Soni su, kao što znamo, nedavno na tržište izbacili svoje nove sisteme, a sada se postavlja pitanje ko je bolji - Wii, Play Station, ili X-box 360? Prema mišljenju bar jednog kritičara, Kevina Periere, voditelja TV kanala sa video igrama, G4, ubedljivi pobednik je – Wii.\n«Najbolji poklon je definitivno Nintendo Wii. Konzola nije skupa, samo 250 dolara, i ima kontroler koji liči na standardni daljinski upravljač televizora, samo ga uzmete u ruke. Ako igrate bejzbol igricu, zamahnete njim kao palicom. Teniski reket, kuglanje ... sve nam to pružaju sportske igrice koje igrači svih uzrasta mogu da nauče brzo, i da se odlično zabave» smatra Pereiera.\nPeriera smatra da Wii ima dvostruku prednost nad konkurencijom.\n«Dok su Soni i Majkrofost koncentrisani na formate i grafiku visoke definicije, i imaju sisteme koji koštaju i do 500 dolara, Nintendo je rekao «stani malo, postoji čitav segment populacije koji nikada nije uzeo u ruke video igru. Zašto je to tako? Hajde da pojednostavimo kontrole i da hardver učinimo pristupačnim. Oni su uspeli u oba ta cilja».\nMedjutim, uprkos komercijalnom uspehu, Wii je dobio negativni publicitet kada su neki od kaiševa za kontrolor pukli i povredili igrače. Nintendo je ponudi besplatnu zamenu kaiševa ali je do sada protiv kompanije podignuta bar jedna tužba. Pereira ističe da kod novog načina igre treba biti oprezan, s obzirom da igrač stoji i fizički je aktivan.\nNjegova koleginica sa TV kanala G4, morgan Veb smatra da je najbolji softver za video igricu ove godine Majkrosoftov «Gears of War».\n«To je nova vrsta video igre. Umesto trčanja i pucnjave u stilu «Ramba», ovde zaista koristite zaklone, i kontrole su veoma intuitivne. Ova igrica nije za decu, ali je sjajan poklon za bilo koga od vaših odraslih prijatelja ko ima X-box 360», priča Morgan Veb.\nKao dobre novogodišnje poklone, ona takodje preporučuje Nintendovu igricu «Legend of Zelda: Twilight Princess ...«Lego Star Wars 2 The original trilogy», i Viva Pinjata za Xbox 360.


VojvodinaCafe - Tomislav Nikolić novi predsednik Srbije\nVest objavljena 21.05.2012 11:07\nPrema konačnoj proceni rezultata drugog kruga predsedničkih izbora, Tomislav Nikolić pobedio je sa 49,8 odsto glasova, dok je Boris Tadić dobio 47 odsto, saopštio je CeSID. Ukupan odziv glasača bio 46,3 odsto, manje nego na bilo kojim izborima od 2004.\nBlagojević je naveo da rezultati izbora na Kosovu i Metohiji ne mogu uticati na taj izborni rezultat i odnos snaga. Prema do sada dostupnim podacima i na osnovu osvojenih glasova po proporcionalnom i većinskom sitemu za pokrajinski parlament, u Skupštini Vojvodine demokrate skoro da same imaju većinu.\nDemokratska stranka (DS) - 57 mandata\nSrpska napredna stranka (SNS) - 23 mandata\nSocijalistička partija Srbije (SPS) - 12 mandata\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) - 10 mandata\nSavez vojvođanskih Mađara (SVM) - 8 mandata\nSrpska radikalna stranka (SRS) - 5 mandata\nDemokratska stranka Srbije (DSS) - 4 mandata\nLiberalno-demokratska partija (LDP) - 1 mandat\nNovosađani mahom podržali kandidate demokrata\nNa izborima za pokrajinsku skupštinu u sedam izbornih jedinica u Novom Sadu demokrate su juče pobedile u šest, a naprednjaci u jednoj.\nTako su pokrajinski poslanici postali Života Lazarević, Veljko Krstonošić, Srboljub Bubnjević, Goran Paunović, Aleksandar Grmuša i Zoran Jeličić iz DS-a i Damir Zobenica iz SNS-a. Sem za demokrate i naprednjake, Novosađani su mogli na dva mesta da glasaju i za kandidate Lige, ali im nisu poklonili poverenje.\nU Sremskim Karlovcima je u drugom krugu pokrajinskih izbora po većinskom izbornom sistemu ubedljivo pobedio kandidat DS-a Branislav Filipović.\nVremenska zona u Vojvodini je GMT +1. Sada je 09:09.


Porodični poredak - Bolest kao trauma i kako je isceliti\nNaslovna / Otvoreni um / Antistres kalendar / Internacionalna radionica Porodičnog poretka\nU sklopu sedmodnevnog boravka na Balkanu i programa putovanja ”Celovito lečenje u srcu prastare Evrope”, čuvena američka psihoterapeutkinja, socijani traumatolog i konstelatorka Engvin Sen Džust, posetiće 10. septembra i Srbiju kada će u Beogradu biti upriličena celodnevna radionica sa njom na temu: ”Bolest kao trauma i kako je isceliti”.\nEngvin Sen Džust će raditi sa onima koji bi želeli da pogledaju u svoju bolest, kao bolest čitavog sistema (porodice) koju su oni poneli na svojim leđima iz lojalnosti prema nekome voljenom, a zaboravljenom, isključenom ili neviđenom, a u Srbiji će je ugostiti konstelator i iskustveni astrolog Ivana Marković.\nOva radionica će vam pomoći da progledate, odnosno da vidite jedan deo vašeg života, vašeg telesnog kao i porodičnog sistema i da usvojite jedan njegov važan deo koji je bio isključen. Time će sve biti zalečeno i celi sistem će „prodisati“.\nVreme provedeno sa Engvin nudi nam mogućnost istraživanja potencijalnog odnosa između trauma i bolesti, koje zajedno sa drugim faktorima mogu izazvati našu imunološku reakciju, koja takođe može uticati ne samo na pacijente, već i na naše porodice i naše naslednike generacijama kasnije.\nO tome zašto je područje Evrope interesantno ovoj vrhunskoj svetskoj konstelatorki koja dolazi iz Amerike, ona kaže:\n“Evropa je u bolu. Podeljena, fragmentirana i u agoniji nekog novog rođenja I stvaranja. Njena budućnost je u rukama svih nas. U morfogentetičkom polju kontinenta postoje duboke rane. Zašto se ne udružite i ne izlečite u celini”, pita se Engvin koja je nedavno gostovala u čuvenoj emisiji na HRT “Na rubu znanosti” I pričala na temu trauma: https://www.youtube.com/watch?v=3WdwF72-aCA\n“Najbolje vreme da se izleči bolest je pre nego što postane sastavni deo naše slike o nama samima.” (Džejn Roberts)\nKADA, GDE, KAKO?\n10. septembar, Beograd\nOd 10h do 18h.\nZa rane prijave do 15. avgusta sleduje 30% popusta!\nOrganizator: Ivana Marković, konstelator i iskustveni astrolog\nPrijave na: orderoflovelondon@gmail.com\nBroj telefona: 069 1371976\nastrolog Džejn Roberts Engvin Sen Džust Ivana Marković Porodični poredak radionica\t2017-08-09\nKako zavoleti sebe ili Kako steći samopouzdanje


Socijaldemokracija je politička filozofija koja je nastala krajem 19. stoljeća kao struja u marksističkom pokretu. Moderna socijaldemokracija se razlikuje od klasične socijaldemokracije ili demokratskog socijalizma koji zagovara kao krajnji cilj demokratsko nadilaženje gospodarskog kapitalizma i uspostavljanje društveno-ekonomskog sustava temeljenog na izravnoj demokraciji u politici i gospodarstvu, te na demokratski planiranoj proizvodnji. U pitanju je, dakle, sustav proizvodnje i raspodjele koji bi bio u skladu s potrebama svake pojedinke i svakog pojedinca, te društva kao cjeline, i koji bi uzimao u obzir nosive kapacitete i uvjete obnove okoliša.\nUmjesto ovoga, moderni socijaldemokrati nastoje da samo umjereno reformiraju kapitalizam demokratskim putem kroz državne propise i kroz stvaranje programa i organizacija s podrškom države koji rade na umekšavanju nepravdi koje nanosi neregulisani model kapitalizma (liberalni model kapitalizma). Socijaldemokracija se smatra umjerenom strujom u socijalističkom pokretu.\nUmjerena ljevičarska stranka u matičnom političkom toku države s tržišnom ekonomijom i glasačkim tijelom mahom u srednjoj klasi mogla bi biti opisana kao socijaldemokratska stranka, dok bi stranka s radikalnijim ciljevima i glasačkim tijelom mahom među radničkom klasom i intelektualcima i historijom učešća u emancipatorskim pokretima bližim krajnjoj ljevici mogla biti opisana kao stranka demokratskog socijalizma i neo-marksizma.\njednakost i socijalna pravda – ne samo pred zakonom već i ekonomska i socijalno-kulturna jednakost, i jednake mogućnosti za sve uključujući i one s fizičkim, mentalnim ili društvenim hendikepom, i, treće,\nPopis znamenitih socijaldemokrata[uredi | uredi kôd]\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Socijaldemokracija&oldid=6176238"


Finska i Švedska u NATO - korak ka ratu ili miru - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 17. maja 2022. 23:39\nIako su od Drugog svetskog rata insistirale na vojnoj neutralnosti i taj stav nisu menjale ni zbog raspada SSSR-a Švedska i Finska su nagovestile da će podneti zahtev za prijem u članstvo u NATO-u. S tim da je odluka Finske izvesnija, a verovatno i značajnija budući da ova zemlja ima kopnenu granicu sa Rusijom dužu od 1.300 kilometara.\nPredrag Marković, istoričar kaže da je rat u Ukrajini ugrozio plemenitu ideju neutralnosti za koju je Skandinavija bila primer i da sada NATO zaista dolazi na granice Rusije.\n"Ono što je pogotovo porazno je to da je neutralnost suštinski bila vezana za Skandinaviju, čak i Norveška koja je bila članica NATO pakta nikada nije dala da na njenu teritoriju budu smešteni NATO vojnici. Znači, čak je i Norveška bila polu neutralna da ne bi provocirala Rusiju. Tako da ovo je zapravo ne samo udarac za Rusiju već i za ideju neutralnosti. Sad su ostale neutralne Austrija, Švajcarska i Irska", navodi Marković.\nIstiče da je širenje NATO-a najveći strah Rusije.\n"Švedska je etalon neutralnosti, od Napoleonovih ratova pa čitava naredna dva veka Švedska je bila neutralna zemlja. Finska neutralnost je nešto kasnijeg datuma. Ona je godinama prva na listi najsrećnijih zemalja u svetu. Zatim rezultati na Pisa testovima kod finskih đaka su najbolj. Ceo taj skandinavski model je model te države blagostanja koja je povezana sa političkom neutralnošću. Šta sada Fince tera da se oni pojave kao sparing sa Rusijom na granici od 1.300 kilometara. Ne verujem da je prijatno odnosno ne može prijatno ako Ruski odgovor budu ruske rakete usmerene ka Helsinkiju", navodi Bisenić.\nSa druge strane, dodaja Bisenić, imao sam prilike da vidim da se Finska zapravo za vreme Hladnog rata veoma ozbiljno pripremala za slučaj nuklearnog napada.\n"Imate čitavemreže tunelaispd grada koji idu do 80 metara dubine i koji su u stanju da prime gotovo svih 650.000 stanovnika koliko ima Helsinki. U svakom slučaju potez Fiinske čini mi se kao da je ustupanje nekim finskim atalizmima – sada vi možete da mrzite Ruse legalno i da to kažete, a pre toga ste nekako prigušivali u sebe", kaže Bisenić.\nUkazuje da se Finska od nestanka Sovjetskog saveza približava, integriše u Zapadni blok, ali daulaskom Finske i Švedske zapravo NATO dobija.\n"Postala je članica Evropske unije, regularno učestvuje u svim aktivnostima NATO-a. Sada ovim NATO dobija, Finci i Šveđani ne toliko koliko NATO koji postiže da se Rusija rastegne što više može", navodi Bisenić.\nUkazuje da su Rusija do sada i predsednik Putin činili sve da tu situaciju na granici sa Finskom oslobodi vojnog prisustva.\n"Ruska vojska je negde 1.000 kilometara daleko od finske granice, sada će morati da priđe o onda će tu da se promene stvari", ocenjuje Bisenić.\n"Nema sumnje da će je uz SAD najveći dobitnik ovog sukoba Erdogan zato što nesumnjivo jača uticaj i poziciju Turske na diplomatskom planu u okviru jedne i druge strane", ocenjuje Bisenić.\nVlade Radulović, vojni komentator navodi da uprkos tome što Finska regularno učestvuje u svim aktivnostima NATO-a, sada hoće i formalno-pravno da postanu članica NATO-a, da potpišu ugovor, depunuju svoj potpis u SAD.\n"Ono što se dešava sada na teritoriji Finske i Švedske, naročito na teritoriji Finske za mene je lično samo formalizacija onoga što već godinama unazad suštinski funkcioniše na terenu – zajednički trening centri, zajedničke operacije po svetu, zajednički različiti programi saradnje, čak i učešće prvo Finske, a kasnije će se pridružiti i Švedska učešće u borbenim grupama za brzo reagovanje u NATO vojnoj vežbi ‘Jež’", navodi Radulović.\n"Oni će reći da žele bezbednosni kišobran koji će Finsku sačuvati od potencijalnog napada Ruske federacije. Sa druge strane ako gledate Rusiju konkretno, ali i Kinu, oni će reći da se u slučaju članstva Finske i Švedske u NATO-u bezbednosna situacija u Evropi menja u tom smeru da i mi moramo sada da vidimo šta i kako dalje", ocenjuje Radulović.\n"Činjenica je da će sada morati bez obzira na to da li postoje ikakvi planovi, scenariji i namere, deo svojih snaga da pomere bliže toj, uslovno rečenoj novoj granici, to je jedan segment, a drugi segment za koji mislim da će dobijati na značaju kako vreme prolazi je kontrola Baltika od strane NATO-a. Onog trenutka kada Finska i Švedska postanu članice NATO-a, manevarski prostor Ruske Federacije u Baltičkom moru će biti u veoma nezgodnoj situaciji", navodi Radulović.\n"U ovom trenutku ne bih mogao da isključim upotrebu taktičkog nuklearnog naoružanja, dakle tih malih nuklearnih bojevih glava. Međutim ono što me tu plaši i zabrinjava je to da onog trenutka kada pređete tu granicu, kad jednom upotrebite nuklearno nauružanje nazad više nema, onda će da krene i druga i treća strana", ističe Radulović.\nUkazuje da je ipak dobro to što se Ukrajina devedesetih odrekla svog nuklearnog nauružanja.\n"Sa te strane rizik je manji, ali ako pogledate sve najave koje dolaze iz Moskve, a koje su recimo bile kao komentar na potencijalno članstvo Finske i Švedske kao odgovor Ruske Federacije koji će biti ne samo ekonomski već i vojni, odnosno da će posledice biti ne samo ekonomske već i vojne, to zabrinjava", navodi Radulović.\n"I danas smo kao i prethodnih dana dobili izjave sa ukrajinske i ruske strane da pregovora nema i da se ništa značajnije u tom smislu nijen dogodilo od trenutka kada su oni održani u Turskoj pod posredovanjem turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana", ocenjuje Bisenić.\n"Pre nekoliko dana prvi put nakon šočetka sukoba u kontaktu su bili zvaničnici Pentagona i ruskog ministarstva odbrane, zapravo to je nešto što prethodi, ajde da tako kažemo, u velikom broju slučajeva nekom diplomatskom koraku ili nekom diplomatskom iskoraku", kaže Bisenić.\nUkazuje da možemo da pretpostavimo nekoliko scenariaj – da se u nekom trenutku vojna operacija zaustavi, možemo da pretpostavimo da traje i posle ove zime, a možemo da pretpostavimo da će trajati možda godinu, dve ili tri.\n"Znači sve zavisi od toga koliko to Rusiju košta i koliko dugo ona može da izdrži", zaključio je Bisenić.\nVlade Radulović, vojni komentator ocenjuje da dešavanja u Marijupolju neće mnogo uticati na dešavanja u Ukarajini i da su se poslednjih dve godine oružani sukobi intezivirali.\n"Ovo će kako stvari stoje trajati prilično dugo, koliko dugo nisam siguran da niko ne može tačno da kaže i proceni", ocenjuje Radulović.


Roman je objavljen u e-formi 8. marta ove godine i donedavno je bio dostupan za besplatno skidanje na sajtu AVKF, a prošlog meseca objavljen je kao prvo delo štampano u okviru nove, izdavačke delatnosti Vodiča. U cilju promovisanja ovog književnog žanra autor i rukovodstvo sajta odlučili su da knjigu pošalju na adrese 78 biblioteka, a sa ovim će nastaviti i dalje, kako bi domaća fantastika postala dostupna što većem broju čitalaca.\n„Niz paukovu nit“ debitatnski je roman Mirnesa Alispahića, 36-godišnjeg pisca iz Sarajeva, koji je dosad objavljivao uglavnom priče. U pitanju je storija o borbi i suočavanju sa samim sobom, sopstvenim demonima, protkana uspomenama i neizbežnim dodirom ljubavne priče koja ne poznaje granice života, dimenzija i stvarnosti.\nPoklanjanje dela tiraža ovog romana u skladu je sa misijom samog Udruženja AVKF – promocija i popularizacija domaće fantastike. Mladi pisci, čije su knjige već u pripremi, u dogovoru sa AVKF takođe će donirati deo primeraka bibliotekama širom Srbije i time pomoći misiji Udruženja.\nUdruženje „Autostoperski vodič kroz fantastiku“ je nestranačko, nevladino i neprofitno udruženje, koje postoji radi ostvarivanja opštih interesa u kulturi kroz promociju žanra fantastike, edukativnu delatnost i razvoj mladih pisaca, te izdavaštvo, kao i tribine i radionice i razvijanje svesti o sadržini, ulozi i značaju fantastike. Bavi se medijskim pokrivanjem događaja, književnih izdanja, filmova i drugih sadržaja, koji su u vezi sa fantastikom i izdavaštvom.\nSajt Autostoperskog vodiča za fantastiku (https://www.facebook.com/fantasticnivodic ) je jedan od vodećih sajtova u regionu za promociju fantastike. AVKF ima široku mrežu članova, saradnika i prijatelja u celom regionu. Jedan je od portala koji beleži najveći rast čitanosti i koji pokriva najraznolikije oblasti fantastike i veoma širok spektar različitih tema od književnosti, do filma i stripa.


17. FEBRUAR 2011. - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Календар/17. FEBRUAR 2011.\nУредништво 17/02/2011\tКалендар Оставите коментар\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda saopštila je zvanično Vladi Srbije, sindikatima i javnosti da je u Srbiji u poslednje dve godine bez posla ostalo 400.000 ljudi. Predstavnici sindikata bili su iznenađeni jer su raspolagali sa podacima od „samo“ 280.000. ljudi. Mi smo bili šokirani. U Vladi su posle ovog podatka ostali „mrtvi-hladni“ i smireni jer dolazeći na vlast obećali su 200.000 radnih mesta i da se neko iz MMF-a ili sindikata bavio ozbiljnije računicama zaključio bi da je napravljena razlika od ukupno 600.000 nezaposlenih.


Naučnici: Podjela na lijevu i desnu hemisferu mozga ne postoji?\nUobičajeno je vjerovanje da lijeva i desna strana mozga imaju suprotan set vještina i sposobnosti\n08.03.2016. 20:59h Ažurirano: 11.02.2019. 07:43h\nČini se da je ideja o različitim ulogama lijeve i desne hemisfere mozga rezultat potrebe čovjeka da stvarnost posmatra pojednostavljeno, kao i rezultat stigme koja prati ljevorukost. Ova uvjerenja su rezultat su pogrešnog tumačenja istraživanja, nagrađenog Nobelovom nagradom.\nDok mali broj ljudi može da tvrdi da je dobro upućen u nijanse neuronauke, čini se da je jedna ideja o ljudskom mozgu zarobila pažnju javnosti više nego ostale. Uobičajeno je vjerovanje da lijeva i desna strana mozga imaju suprotan set vještina i sposobnosti.\nVećina vjeruje da je desna strana mozga centar kreativnosti i emocija, dok se smatra da lijeva strana služi za kontrolu kreativnosti i logike. Međutim, uprkos ovakvoj percepciji lijeve i desne strane mozga, ona jednostavno nije istinita.\nDžefri Anderson, vodeći naučnik na Univerzitetu Juta, sproveo je istraživanje na više od hiljadu ljudi i njihovih mozgova kako bi uporedio na koji način različite strane mozga funkcionišu. On je izjavio za BBC Trending da mu je istraživanje koje je sproveo, potvrdilo da je dihotomija lijevo-desno, kreativno-logično, običan mit.\nAnderson je izjavio:„Izvjesno je da neki ljudi imaju više izražen metodološki, logičko-kognitivni stil, dok je kod drugih više izražen neinhibiniran, spontan stil. U svakom slučaju, ovo ni na jednom nivou nije povezano sa različitim funkcijama lijeve i desne hemisfere mozga.“\n„Ideja koju je pop kultura nametnula (kreativna naspram logičkih osobina) nema podršku u neuronaučnoj zajednici i potire decenije istraživanja o organizaciji mozga, o funkcionalnoj ulozi dvije hemisfere mozga i dokaze od pacijenata sa lezijama u jednoj ili drugoj hemisferi mozga“, dodaje Anderson.\nOdakle onda ta ideja potiče? Jednostavan odgovor bi mogao biti da ljudi imaju tendenciju da uživaju u pojednostavljenim verzijama stvarnosti kroz koju posmatraju svijet.\nDrugi razlog bi mogao da bude rezultat stigme koja je povezana sa ljevorukoškću. Istorijski gledano, nije bilo neuobičajeno da djeca budu kažnjena ukoliko pišu lijevom umjesto desnom rukom, a sve to uslijed socijalne stigme i straha od nepoznatog, što je često bilo afirmisano kroz vjerska uvjerenja. U engleskom jeziku, riječ lijevo potiče iz anglosaksonskog jezika i znači slab.\nIstraživanje koje je potvrdilo da mozak ima odvojenu lijevu stranu od desne strane nagrađeno je Nobelovom nagradom 1981. Ovo istraživanje nije pripisalo logičko-emocionalne vrijednosti ovim polovinama, ali ipak, popularna nauka i popularna kultura počele su da asimiluju ovo uvjerenje, bilo uslijed nesporazuma, bilo uslijed pogrešnog tumačenja.\n17:19 h\t124\n16:41 h\t276\n16:18 h\t43\n11.07. 18:28 h\t2296\t81758\n11.07. 23:50 h\t1426\t69909\n12.07. 08:19 h\t312\t67776\n12.07. 08:13 h\t173\t43338\n12.07. 12:06 h\t493\t42587\n12.07. 12:52 h\t296\t847\n11.07. 18:28 h\t114\t2296\n11.07. 23:50 h\t95\t1426\n12.07. 14:05 h\t89\t498\n11.07. 20:39 h\t78\t495


TUŽAN KRAJ PORTRAGE KOD TRSTENIKA: Telo nestalog mladića nađeno u potoku\nAutor: Glas javnosti 24.04.2022. u 16:49\nBeživotno telo Miloša Mladenovića (30) iz Trstenika nađeno je u potoku u čairskoj šumi, nezvanično saznaju “Novosti” iz više izvora. Na licu mesta su pripadnici policije i mrtvozornik, očekuje se da više detalja o uzroku smrti bude poznato nakon uviđaja i obdukcije.\nMasovna potraga za Trsteničaninom, čiji je nestanak projavila porodica otpočeta je u četvrtak popodne,a dobrovoljci su se već od petka odazvali apelu porodice. Brojni lovci,planinari,volonteri, pomagali su policiji i Žandarmeriji u pretrazi gustog terena čairske šume nadomak Trstenika,a u jednom trenutku je pokušano i snimanje dronom.\nTragači su nailazili na tragove bosonogih stopala, kao i delove odeće, svi su se nadali da će mladića, koji je, prema nezvaničnim informacijama, imao određene zdravstve tegobe, ipak biti nađen.\nNa žalost, epilog potrage koja je u vreme Vaskršnjih praznika ujedinila brojne Trsteničane završen je tragično.


TV Banat / PREDSTAVE POZORIŠTA “STERIJA” NA KANALU TV BANAT\n11:41 SREDA, 1. 04. 2020. - 11:41 Autor: Ana Marić\nSpuštena je zavesa na pozornici Sterijinog pozorišta no, vršačka publika neće biti uskraćena za predstave. Na kanalu Televizije Banat i Youtube kanalu Narodnog pozorišta „Sterija“ biće emitovane do sada izvodjene predstave za stariju ali i najmladju publiku.\nVanredno stanje i izolacija diktiraju neke nove navike i sadržaje kojima možete ispuniti vreme u svojim domovima.Gledanje pozorišnih predstava svakako je jedan od najkvalitetnijih načina da ispunite večeri u krugu porodice.\nPoštovanje propisanih mera zaštite u vreme pandemije ne znači samo trpnju zarad sopstvenog i tudjeg dobra nego i priliku da se posvetimo nekim starim hobijima ili novim interesovanjima koje otkrivamo kod sebe.\nIskoristiti vreme kod kuće i baviti se svim onim za šta do sada nismo imali vremena, ili smo uvek nalazili izgovore, znači raditi na sebi,ostati psihiki stabilan i pronaći duhovni mir i zadovoljstvo u malim-velikim stvarima.


Dačić: Ne gledamo pitanje KiM kao rešenu stvar – ProSrpski Portal\nDačić je naveo da je pozicija Vlade i predsednika Srbije vrlo transparentna i uperena na postizanje cilja, a to je očuvanje i promovisanje mira i stabilnosti.\n"Čvrsto smo opredeljeni da zajednički radimo sa svim zainteresovanim stranama, spremni smo da razgovaramo o svim pitanjima kako bi se omogućio svestrani napredak. Smatramo da je svim narodima i zajednicama potreban mir i stabilnost u regionu i njihov ubrzani ekonomski oporavak. Stoga je nastojanje Srbije da se zajedno sa drugim zemljama što skorije integriše u EU", rekao je Dačić.\nPrema njegovim rečima, Srbija mora da bude ključni akter u stvarima koje se nje tiču, jer samo tako može da zastupa i brani svoje nacionalne interese, svoja legalna i legitimna prava.\n"Učešće Srbije u razgovorima nije nimalo lako, puno je otpora i nepredvidivih prepreka. Međutim, poenta i nije u pronalaženju brzih i lakih rešenja, u stihijskom prepuštanju ili prihvatanju minimalizma", rekao je Dačić i dodao da Srbija svoju spremnost da učestvuje u razgovorima manifestuje uvek i svuda, konstantno obnavljajući napore da u postupku medijacije EU dođe do kompromisa sa albanskom zajednicom na Kosovu i Metohiji.\n"Zato svrha unutrašnjeg dijaloga nije dolaženje do prostog zbira različitih ideja i pogleda, već šansa za sagledavanje čitavog spektra mogućih solucija i kristalisanja stavova naše zemlje. Posledično, unutrašnji dijalog je doveo do porasta kredibiliteta Srbije u evropskim i svetskim okvirima", rekao je Dačić.\n"Teritorije i žene uvek bile razlog velikih sukoba"\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić kaže da je Srbija spremna za kompromis sa Kosovom, ali da Priština, verujući da je to završena stvar, nema impuls za to.\nDačić je podsetio da je on sa Hašimom Tačijem započeo dijalog u Briselu.\nKada su se sreli kod Ketrin Ešton, to javnost nije znala dok nisu objavili sliku, to je bila istorijska vest, a danas, kaže Dačić, nije.\n"Priština misli da je to sve već rešeno i nemaju impuls za kompromis. Mi verujemo da možemo da idemo u pravcu kompromisa, ali bez jednostranih akata", ističe Dačić.\nKako kaže, kad je reč o Kosovu, uglavnom postoje dva stava – da je Kosovo nezavisno i da je deo Srbije, a, ističe, život je negde između.\n"Problem je i politička nestabilnost na Kosovu, dok kod nas to nije slučaj. Na Kosovu svi traže alibi da se nešto ne sprovede", konstatovao je ministar.\nNama nije interes da blokiramo albanski narod, ističe Dačić, ali nemojmo da potcenjujemo pitanje teritorije.\n"Teritorije i žene su uvek bile razlog velikih sukoba. Moramo da uvažavamo legitimne interese i jednih i drugih", kaže Dačić dodajući da je cela borba na Kosovu bila za teritoriju i stvaranje države, a ne za demokratske vrednosti.\nDačić dodaje da nema otvorenih pritisaka na Srbiju da prizna Kosovo, ali da ne možemo da uđemo u EU ako neka zemlja ne da svoju saglasnost.\n"Ako Priština ne bude spremna za kompromis, vizna liberalizacija je možda nešto najviše što Kosovo može da dobije od EU", zaključio je Dačić.\n"Dosadašnji rezultati dijaloga u Briselu nisu zadovoljavajući"\n"Za razliku od nekih naših zapadnih partnera, ne gledamo na pitanje Kosova i Metohije kao na rešenu stvar, već da se samo kroz dijalog može doći do rešenja. Prioritet delovanja Srbije predstavlja opstanak i poštovanje prava srpske zajednice, njen ekonomski razvoj, očuvanje kulturne baštine i imovine Srpske pravoslavne crkve na Kosovu i Metohiji", rekao je Dačić na skupu "Srbi i Albanci – kojim putem dalje".\nDodaje da će u vremenu u kojem živimo, odnos srpskog i albanskog naroda jeste i biće merilo uspešnosti čitavog regiona a i Evrope u dugotrajnom procesu pomirenja, prevazilaženja postojećih razlika i uspostavljanja međusobnog poverenja.\nDačić je rekao i da dosadašnji rezultati dijaloga u Briselu nisu zadovoljavajući, kao i da su stalno praćeni novim tenzijama albanske zajednice na KiM.\n"Težnja Beograda za dogovorom jeste iskrena i motivisana vrednostima koje delimo sa Evropom i svetom, ali nećemo dozvoliti da nas neko ponižava i ruši. Nakon pet godina, proces dijaloga u Briselu se pored periodičnih pomaka, ali bez korenitih promena i suštinskog napretka, nalazi pred starim izazovima, kako ispuniti dogovoreno", primetio je Dačić.\nKako je rekao, politika predstavnika albanske zajednice na Kosovu i Metohiji deluje poprilično rezistentna na uticaje sa strane, kojih, kako kaže, ni nema u dovoljnoj meri.\nUporište, primećuje Dačić, nalazi u prećutnoj, a ponekad i otvorenoj podršci određenih sila.\n"Odsustvo iskrene želje za postizanjem kompromisa i trajnog rešenja relativizuju uložene napore naše strane, a breme odgovornosti podjednako će deliti i međunarodna zajednica, nekad činjenjem, a nekad nečinjenjem. Nezavisno od ovog, Beograd je svoju otvorenost za razgovore pokazao i pokazaće uvek kada druga strana hoće da sedne za pregovarački sto", istakao je ministar.\nS druge strane, naglasio je da aktivnost Srbije na diplomatskom planu koja dovodi do toga da sve veći broj zemalja povlači priznanje Kosova, je odraz našeg prava i obaveze da u bilateralnim odnosima sa drugim državama štitimo svoje sopstvene interese i afirmišemo poštovanje normi međunarodnog prava.\nSrbija je, kaže Dačić, zainteresovana za blisku saradnju u oblasti EU integracija sa Albanijom, a spremnost da podeli iskustva iz svog procesa pregovora potvrđuje i to što je inicirala zaključivanje Memoranduma o saradnji u ovoj oblasti.\n"Logično je i očekivano, da se Srbija i Albanija međusobno podržavaju pred institucijama EU, uključujući i njene najuticajnije članice", nepomenuo je Dačić.\nOn je dodao da neiskorišćen potencijal za zajednički nastup Srbije i Albanije postoji u oblasti regionalne saradnje, gde posebno mesto ima saradnja u okviru Berlinskog procesa.\nDačić je zaključio da je jačanje političkog dijaloga i kontakata od neprocenjivog značaja, budući da su nasleđeni problemi na relaciji Beograd-Tirana, odnosno Beograd-Priština veoma ozbiljni i teški.\n"Još jednom bih ponovio da se Srbija zalaže za dijalog, koji vidimo kao evropsku tekovinu, gde je jedino rešenje prihvatljivo za sve zainteresovane strane pretpostavka da to rešenje bude i održivo. Ocenjujemo da bi to moglo da doprinese stvaranju povoljnije ukupne klime u regionu, a time i da olakša rešavanje nasleđenih pitanja sa susedima", rekao je Dačić.\n"Uporedimo prava Srba na KiM i Albanaca na jugu Srbije"\nIvica Dačić izjavio je povodom najave albanskih partija sa juga Srbije koji će zahtevati poštovanje reciprociteta u odnosu na ono što dobije sever pokrajine, odnosno Srbi koji tamo žive u Briselskom dijalogu, da svaka tolerancija ima granicu.\nDačić je u ironičnom tonu rekao kako bi baš voleo da poredi prava Srba na Kosovu i Albanaca na jugu Srbije i dodao:\n"Savetujem im da se ne igraju, svako strpljenje i svaka toleracnija ima granicu. Reagovaćemo politički i ako treba i na drugi način. Ako misle da će provocirati bezbednost i stabilnost i da smo mi laka meta, mislim da se varaju. Ostavite se toga, okrenite se politici i dijalogu", poručio je Dačić.\nPodsetio je da su ovakvi ideje, odnosno zahtevi za izdvajanje iz centralne Srbije i pripajanje Kosovu, postojali i pre političke krize, a da na sajtu prištinske vlade već deceniju stoji da kada primaju delegacije Albanaca sa juga Srbije, navode da je reč o delegaciji istočnog Kosova, što je kako kaže, politička taktika.\n"Prema tome, savetujem Hašima Tačija i ostale iz Prištine da se okrenu da rade ono što su se dogovorili u Briselu. Ako hoće, ako neće ne moraju, a ove fatamorgane koje žele da prave u Preševu i na drugim stranama neka ostave za neka druga vremena", poručio je Dačić.\n"Eliminišimo probleme i budimo zajedno"\nDačić kaže da su odnosi između Srba i Albanaca opterećeni temom Kosova.\n"Zbog toga je ova tema teška i kada se o njoj razgovara treba postupiti što je moguće racionalnije i tražiti trajna rešenja kako bi se stavila tačka na sukob Srba i Alabanaca", rekao je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\n"Svako od nas povezan je sa Kosovom na neki način, ja sam rođen u Prizrenu. To je bio prvi srpski glavni grad, a tamo danas živi svega nekoliko desetina Srba. Važno je da se eliminiše uzrok problema u odnosima između Srba i Albanaca. Odnosi između Srba i Albanaca važni su za region, ali i za EU i na to treba gledati kao na kapital za buduće generacije", istakao je Dačić.\nKako je rekao, ne misli "ni dobro, ni lepo" o uticajima sa strane na naš region i kaže da niko ne može bolje od nas samih da definiše problem koji izaziva probleme, a to je pre svega, prema njegovim rečima, pomešanost naroda.\nKako je dodao, osim Slovenije, na prostoru bivše Jugoslavije nije bilo nijedne zemlje u kojoj je jedan narod potpuno većinski.\n"Neko nas je izmešao i pomešao, i u tome ima problema, ali ima i prednosti. Eliminišimo probleme i budimo zajedno. Svi smo mi u regionu braća i sestre i ne smemo da dozvolimo da nas svađa bilo ko sa strane", poručio je Dačić.\n"Gde se mi okupimo nastaje ‘kurcšlus’"\nMinistar Dačić rekao je da ni skup posvećen Berlinskom procesu u Londonu, na kojem su se okupili svi iz regiona Zapadnog Balkana, nije mogao da prođe bez, kako kaže, "kurcšlusa".\n"Potvrdilo se da, gde god se okupe svi iz regiona, dođe do nekog kurcšlusa. Ministar spoljnih poslova Velike Britanije Boris Džonson nije ni došao na skup jer je podneo ostavku. Da odemo i u neke druge zemlje?", rekao je šaleći se Dačić na konferenciji.\nMinistar Dačić se "izvinio" zvaničniku Evroposkog parlamenta Eduardu Kukanu.\n"Ja sam već rekao, ili ćete nas primiti u EU, ili ćete se raspasti", istakao je Dačić.\nPozdravio je organizaciju konferencije, navodeći da se na takvim forumima mogu izneti ideje i mišljenja na kojima stručna, ali i šira javnost Srbije i van nje može da učestvuje i doprinese boljem razumevanju aktuelnog trenutka.\n"Ovakvi razgovori i kontakti doprinose povezivanju i ostavljaju pozitivnu sliku kod običnih ljudi, Srba i Albanaca o odnosima dva naroda u kome nacionalni, verski i politički momenat ne bi trebalo da bude opredeljujući, ali je svakako značajan kao izraz civilizacijskog i kulturnog identiteta dva naroda, njegovih sličnosti i razlika", rekao je Dačić.\nPoslanik u Evropskom parlamentu Eduard Kukan rekao je na konferenciji da dobri odnosi i saradnja između Albanije i Srbije pozitivno utiču na ceo region.\n"U dugim hodnicima institucija u Briselu, mi odnose Srbije i Albanije percipiramo u regionalnom kontekstu. Niko ne sumnja da su Srbija i Albanija važni igrači u regionu. Mi ih posmatramo kao deo procesa integracije i procesa proširenja EU. Znamo da je neophodno da se ovaj proces nastavi", objasnio je Kukan.\nDirektor Foruma za etničke odnose Dušan Janjić istakao je da podilaženje nije jedini način da se dođe do rešenja i dobrog odnosa Srbije i Albanije, već da je to povećanje i koordinacija saradnje.\nIstoričari Predrag Marković i Rigels Halili složili su se da je za odnose Srba i Albanaca ključno da se dve strane bolje upoznaju, da prevaziđu brojne streotipe, s tim što Marković ističe da Evropska unija treba da nam pruži evropsku perspektivu da bi se traume ostavile sa strane.\nPiro Miša iz Instituta za dijalog i komunikaciju iz Tirane naveo je da je razumna potreba Srba i Albanaca da otvore razgovore o odnosima dve zemlje, ali i da je jasno da odnos Beograda i Tirane ne može da zameni odnos Beograda i Prištine.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković rekla je da su Srbi i Albanci dva naroda koja su živela pod istim nebom, često strahujući od protivnika koji su ih svađali, ali da je danas njihova saradnja i mir ključ bezbednosti na Balkanu. Ambasador Italije u Beogradu Karlo Lo Kašo saglasan je da je ključna uloga Albanije i Srbije za stabilnost u regionu.\nBodo Veber iz berlinskog Saveta za politiku demokratizacije, ocenio je na konferenciji da je nažalost prošlo vreme za rešavanje normalizacije Beograda i Prištine putem kompromisa.\nNovinar Mustafa Nano veruje da bi razgovor Srba i Albanaca trebalo preusmeriti sa Kosova i na druge teme, jer je to ključ saradnje dva veoma slična naroda u budućnosti.\nIstiče da nije saglasan sa nekima od panelista da postoji dosta razlika između dva naroda i dodaje da se u Beogradu oseća kao kod kuće.\nMomčilo Pavlović sa beogradskog Instituta za savremenu istoriju rekao je da rešenje za Kosovo nije jednostavno i ne može se naći preko noći, jer su problemi viševekovni.\n"Istorijska iskustva se mogu iskoristiti, ali istorijom se ne može promeniti sadašnjost. Odnosi Beograda i Tirane mogu relaksirati odnose na Kosovu", rekao je Pavlović.\nUpoznavanje naroda, pružanje međusobne pomoći, kao i saradnja na putu ka Evropskoj uniji može pomoći boljem odnosu između Srbije i Albanije, smatra Ardian Hačkaj iz Instituta za saradnju i razvoj iz Tirane, dok je Stefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka u Beogradu ocenio da bez rešavanja pitanja KiM ne može doći do relaksacije odnosa između dve zemlje.\nPredsednica Beogradskog fonda za političku izuzetnost Sonja Liht ukazala je da društvena zajednica mora biti uključena u rešavanje odnosa između Srba i Albanaca, jer uzajamne predrasude i manjak znanja jednih od drugima postoje već duže vreme.\nKonferenciju "Srbi i Albanci – kojim putem dalje?", organizovale su agencija Tanjug i albanska agencija ATA, a skup su otvorile direktorke dve agencije – Branka Đukić i Armela Krasnići.\nDačić gledamo kao KiM Ne pitanje rešenu stvar\n“Crna Gora da se uključi u međupartijski dijalog o ključnim predstojećim imenovanjima u pravosuđu”\nKoliko dana tijesto može da se čuva u frižideru?


► Bivša poslanica Vesna Marjanović: Skupština Srbije jednopartijski parlament\n"Nažalost ova Skupština liči na jednopartijski parlament, i u ovom trenutku je teško prognozirati kako će funkcionisati. Taj parlament je izabran od strane građana koji su izašli na izbore i oni sada imaju pravo da traže od poslanika da zastupaju njihove interese i da rade u javnom interesu", rekla je Marjanović.\nNaglasila je da sada treba da bude cilj i obaveza svih građana, medija i civilnog društva da se što pažljivije motri na rad parlamenta.\n"Ako budemo digli ruke od parlamenta, i rekli da nas ne interesuje ništa šta se tamo dešava, za vlast će to biti najbola moguća situacija jer će onda u jednoj vrsti mraka moći da rade šta god budu želeli", istakla je Marjanović.\nOna je navela da će Evropska unija i međunarodna zajednica, u nedostatku alternative, pokušati da pronađu način da sarađuju sa parlamentom Srbije.\n"Ta saradnja sama po sebi ne mora biti loša, jer je saradnja sa evropskim institucijama jedan od načina da se kontroliše ono što se u Skupštini dešava: da li Srbija nastavlja evropski put, da li donosi evropske zakone, da li će predstavnici civilnog društva imati prava da učestvuju u javnim raspravama...", objasnila je Marjanović.\nPo njenim rečima, ovo je nova era u parlamentarnom životu Srbije, za koju "ne može da se kaže da obećava".\n"Ali, to će biti naš jedini parlament, kakav-takav", kazala je bivša poslanica.\nNa pitanje Bete kako vidi održivost novog saziva parlamenta, Marjanović je kazala da bi bilo potrebno da se aktivira neki od mehanizama zakonom predviđenih koji bi parlament raspustio pre isteka mandata.\n"Da bi se to desilo, Vlada bi trebalo da izgubi većinu ili da se desi neka vanredna situacija zbog koje bi parlament bio raspušten. Treći način je nasilni put, ali je ne vidim da se u ovom trenutku ide tim pravcem i ja lično to nipošto ne bih priželjkivala", rekla je ona.\nDodala je da mandat parlamenta zavisi i od političkih događaja u Srbiji koji nikada nisu stabilni i predvidivi.


DIVLJA DEVOJČICA IZ HOROR STANA ŠOKIRALA LEKARE: Malena (5) ne ume da spava u krevetu, samo se sklupča na stolici, nikada nije videla voće i boji se vode... (VIDEO) | Planeta | Kurir\nSTIGLA KAZNA ALBANCA KOJI JE DIVLJAČKI NAPAO TURISTE I RAZLUPAO IM AUTO: 21\nPRE TAČNO 13 GODINA NATAŠA JE POBEGLA OD OTMIČARA I ZAKUCALA NA PROZOR 2\t16\nUGLEDNI FRANCUSKI HIRURG SILOVAO 250 MALE DECE! Zlostavljao i tek operisane 4\t235\nTITANIKA USKORO NEĆE BITI: Istraživači zaronili do legendarne olupine i 1\t31\n13.03.2019. 23:15h 14.03.2019. 08:09h\n"Nikada nije videla voće. Ponudili smo joj mandarinu koju je dugo posmatrala, a kada je probala, nasmešila se od sreće. Nije znala šta je tuš. Još uvek imamo muke s higijenom. Ona uopšte ne želi da se kupa", kaže doktor Ismail Osmanov.\nNjena majka, osim što tvrdi da je odgajala dete u dobrim uslovima kaže da 'ne zna što se dogodilo sa stanom'.\n" Nisu me pustili da vidim svoju ćerku. Ne znam što se dogodilo sa stanom. Uhapsili su me u blizini zgrade", rekla je Irina koja je da šok bude veći fakultetski obrazovana žena. Tvrdi da devojčica može da govori i komunicira. Tvrdi da je u stanu nije bilo nekoliko sati, ali komšije to demantujui kažu d aje nije bilo nekoliko dana. Policiju su pozvali jer dete neprekidno plakalo.\n"Volela je čistoću, često je prala pod ispred vrata i oko lifta", kaže jedan od komšija.\nRUSKI FSB LIKVIDIRAO OPASNOG TERORISTU PO KRATKOM POSTUPKU: Zapucao na specijalce i bacio ručnu bombu, pa ubijen! Spremao se za krvavi napad (VIDEO)\nSTIGLA KAZNA ALBANCA KOJI JE DIVLJAČKI NAPAO TURISTE I RAZLUPAO IM AUTO: Vlasti mu buldožerom sravnile restoran sa zemljom! (VIDEO) 21\nPRE TAČNO 13 GODINA NATAŠA JE POBEGLA OD OTMIČARA I ZAKUCALA NA PROZOR JEDNE KUĆE: 8 godina je bila zarobljena u sobici bez prozora, a evo zašto i danas živi na tom zastrašujućem mestu! (VIDEO) 2\t16


Два записа о Дражи Михаиловићу и Де Голу - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 8 oktobra, 2017\nDva zapisa o Draži Mihailoviću i De Golu\nLegendarni vođa francuskog Pokreta otpora protiv nacističke okupacije general Šarl de Gol (1890‒1970) nikada nije posetio Jugoslaviju. De Gol je posle Drugog svetskog rata bio nosilac politike evropskog pomirenja i saradnje među narodima. Simboličkim posetama Berlinu i Moskvi želeo je da označi prestanak neprijateljstava i početak perioda saradnje. Njegov politički ideal bila je ujedinjena Evropa od Urala do Atlantika.\nDe Gol je ignorisao Tita i to je smetalo jugoslovenskom maršalu. Tek poslednjih decenija se govori da je to bilo zbog generala Draže Mihailovića. I danas šira javnost ne zna šta je pravi uzrok. Dva zapisa iz dva različita vremenska perioda govore da je između Draže i De Gola postojalo uvažavanje.\nPrvi zapis je iz Arhiva Jugoslavije i nalazi se u dosijeu Božina Simića. Zagonetna ličnost Božin Simić (1881‒1966) bio je ambasador Titove Jugoslavije u Ankari od avgusta 1945. do kraja maja 1948. g., kada je penzionisan neposredno pred Peti kongres KPJ u Topčideru. U Simićevom diplomatskom dosijeu nalazi se i biografija nepoznatog autora, verovatno nekoga iz nadležnih službi. Ta biografija, ili biografska beleška, nastala je verovatno pre maja 1948. g. jer ga predstavlja kao ne baš pouzdanu ličnost.\nDa podsetimo, Božin Simić je bio učesnik Majskog prevrata (1903), član četničke akcije (srpske revolucionarne akcije), komita u Makedoniji, član Narodne odbrane, organizacije „Ujedinjenje ili smrt“ (takozvane „Crne ruke“), član lože „Ujedinjenje“, organizator ustanka Ise Boljetinca u dogovoru sa Milovanom Milovanovićem… Osuđen je na 20 godina robije u procesu protiv Apisa i Crnorukaca 1917. g. dok je boravio u Rusiji i komandovao jugoslovenskom dobrovoljačkom divizijom, bio je u emigraciji do 1935. godine… Učestvovao je u puču 27. marta 1941. Bombardovanje Beograda zateklo ga je u Moskvi. Rat je uglavnom proveo u Londonu. Bio je poslanik Vlade Kraljevine Jugoslavije u Pokretu otpora generala Šarla de Gola.\nBiografija Božina Simića o kojoj je reč imala je, po svoj prilici, cilj da kompromituje tu ličnost burnog života kod novih komunističkih vlasti. Zato u njoj navode činjenicu, to jest, učešće Božina Simića u odluci da general De Gol odlikuje Dražu Mihailovića Legijom časti. Biograf to ovako opisuje: „Sve dok je bio u De Gaulle-ovom komitetu nastoji da učvrsti odnose između Rusa i Francuza. Drug Milan Kojen koji je došao iz Londona, kaže da je Simić tada zauzimao stav „prosovjetskog Mihailovićevog Srbina“, pre prodiranja istine o borbi naših naroda u savezničko javno mnenje. U to doba, prema istom izvoru, Simić je uspeo da De Gaulle odlikuje Dražu Mihailovića ordenom Legije časti.\nU to vreme, kada je u De Gaulle-ov komitet postavljen i delegat CK KPF i kada De Gaulle uživa sve veći ugled u savezničkom svetu, francusko odlikovanje Mihailovića Velikosrbi su iskoristili kao znak britanskog podržavanja D. Mihailovića.“ (AJ, 334-190- 680) Drugi zapis je iz knjige Miodraga B. Protića – „Nojeva barkaˮ – SKZ, Beograd, 2000, knjiga II, strana 140: „(Dve-tri godine pre svoje smrti ispričao mi je Nikezić kako ga je, tadašnjeg ministra inostranih poslova, uputio Tito u Pariz da De Golu prenese poziv da poseti Jugoslaviju ‒ trpeo je zbog karantina u kome ga je držao.\nNikezić je otišao i poziv najlepše preneo, francuski je govorio u bogatim nijansama, i kao maternji jezik, i kao opčinjeni lingvista. Zadovoljan izaslanikom, bio je De Gol razdražen pozivom, Tito, povikao je, nije uvažio njegovu molbu da poštedi život generala Draže Mihailovića, njegovog kolege. Umesto toga, „Il l’a tué“- uzviknuo je sa gnušanjem. ʼA sad me zove u posetu!ʼ Čim je zastao, zapitao je Nikezić u kojoj formulaciji taj odgovor da prenese. Zatečen, general je zastao, Nikezić mu se svideo, i odvratio: ʼZvanično vas ovlašćujem da predsedniku Titu kažete da ću prvom prilikom doći; ali ne i da mu kažete da to nikada neću učiniti ‒ škodilo bi odnosima naših zemaljaʼ…)“\nMarko Nikezić (1921‒1991) bio je Titov savezni sekretar inostranih poslova od 1965. do 1968. g. Događaj o kome govori Miodrag B. Protić odnosi se na taj period. I dvadeset godina posle završetka Drugog svetskog rata veliki De Gol nije promenio mišljenje, a kakvo je ono bilo, govori činjenica da nije želeo da poseti Jugoslaviju. Upravo zbog Tita i Draže.\nKako je Tito Draži preuzeo komandu! | Jadovno 1941.


Tag: Siniša Ubović / Sinisa Ubovic\nSiniša Ubović je rođen 1973. godine u Zemunu. Pre nego što je stupio u oblast ličnog razvoja, javnosti je bio poznat po svojoj glumačkoj karijeri u kojoj je ostvario desetine pozorišnih, televizijskih i filmskih uloga, i za glumački rad je u više navrata bio nagrađivan. Poseban utisak na publiku ostavila je njegova izuzetna uloga Marka Koraća u seriji „Miris kiše na Balkanu“.\nNa polju ličnog razvoja i motivacije imao je priliku da uči od najvećih učitelja današnjice, kao što su Lujza Hej, Vejn Dajer, Šeril Ričardson, Merijen Vilijamson, Brendon Burčard, Rid Trejsi, Brus Lipton, Karolina Mis, Greg Brejden.\nAutor je inspirativnih i motivacionih bestselera: „Put promene... i neće biti kraja čudesima“, „Afirmacije za put promene“, „100% JA“, „Dnevnik promene“, „Meditacija za početnike“, kao i jednog od najinspirativnijih romana na ovim prostorima „Moja baba zen budista“.\nO svim Sinišinim aktivnostima možete saznati više na: www.sinisaubovic.com i www.putpromene.com.\nMOJA BABA ZEN BUDISTA - SINIŠA UBOVIĆ


Јавна набавка број 8/2020 Санација општинског пута Л-3 у циљу спајања Радне зоне Тешица, општина Алексинац\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nJavna nabavka broj 8/2020 Sanacija opštinskog puta L-3 u cilju spajanja Radne zone Tešica, opština Aleksinac\nza javnu nabavku broj 8/2020\nSanacija opštinskog puta L-3 u cilju spajanja Radne zone Tešica, opština Aleksinac\nPriroda i obim radova i osnovna obeležja radova: radovi na putevima.\nMesto izvršenja radova: opština Aleksinac\nNačin podnošenja ponude i rok: Ponude se mogu dostavljati lično ili putem pošte, na adresu Naručioca – Ministarstvo privrede, Beograd, Ul. Kneza Miloša br. 20, Beograd svakog radnog dana od 7.30 do 15.30 časova i moraju se nalaziti u zatvorenoj koverti sa naznakom – Ponuda za JAVNU NABAVKU BROJ 8/2020 – Sanacija opštinskog puta L-3 u cilju spajanja Radne zone Tešica, opština Aleksinac (NE OTVARATI).\nKrajnji rok za podnošenje ponuda je 16. jun 2020. godine do 9,00 časova.\nMesto, vreme i način otvaranja ponuda: Javno otvaranje ponuda obaviće se 16. juna 2020. godine u 11 časova u prostorijama Ministarstva privrede, Sektor za investicije u infrastrukturne projekte, Vlajkovićeva 10, Beograd, uz prisustvo ovlašćenih predstavnika ponuđača.\n: Poziv za podnošenje ponuda za javnu nabavku broj 8/2020\n: Konkursna dokumentacija za javnu nabavku broj 8/2020\n: Odluka o dodeli ugovora za javnu nabavku broj 8/2020\n: Obaveštenje o zaključenom ugovoru za javnu nabavku broj 8/2020


Rinoplastika - Page 43\nIdi na stranu : 1 ... 23 ... 42, 43, 44 ... 49\nNaslov: Re: Rinoplastika Uto Okt 04, 2016 10:55 pm\nDrustvo, pozdrav. Zamolio bih jos jednom ako neko ima iskustva sa Dr. Ribnikarom kao i Dr. Kojicem neka ih iznese , moze i u inbox naravno, ali mislim da je zbog svih ostalih clanova i clanica bolje napisati post.\nNaslov: Re: Rinoplastika Sre Okt 05, 2016 11:29 am\nVec sam postavljala svoje slike na forumu, i bila na konsultaciji sto se tice operacije nosa. Bila sam kod Kojica, Ribnikara, u Mens Sanu, i na mnogim drugim mestima. Od svih njih najvise mi se dopao doktor Vladislav Ribnikar. Kod njega sam pritom odradila korekciju usana odnosno popunjavanje usana hijaluronskom kiselinom Juvederem volift. Posto je moj nos na prvi pogled veoma dobar, niko se nije previse ni unosio u moj problem, dok je dr Ribnikar najpre me ubedjivao da mi operacija nije potrebna da bi na kraju mi detaljno prikazao, slikao, crtao, demonstrirao, sta je to malo sto bih mogla da odradim kako bih nos dovela do savrseno zeljenog oblika. Njegov pristup mi se najvise dopao,njegovi radovi i on sam kao doktor i profesionalac. Prilikom konsultacija u vezi sa nosem, popunila sam i usne i prezadovoljna sam tako da sam se za nos, nakon svih pretraga i konsultovanja sa doktorima, odlucila za dr Ribnikara, s tim da cu operaciju iz privatnih razloga odloziti tek za nekih 6 meseci. Htela sam samo da podelim utiske, mozda ce nekom znaciti. Znam da bi trebalo da se posalju fotografije kada se doktor hvali ali ja delim samo svoj utisak s obzirom da se nisam jos operisala, vec se samo za njega odlucila, a sliku usana mogu da okacim, ali mislim da im nije mesto u temi rinoplastika pozdrav za sve\nNaslov: Re: Rinoplastika Čet Okt 06, 2016 6:23 pm\nImamo i temu povecanje volumena usnica injekcijskom tehnikom pa nam mozes tamo okaciti slikice da malo osvjezimo i tu temu.\nSto se tice nosica svakako nam se javi nakon operacije da vidimo rezultat i\nNaslov: Re: Rinoplastika Čet Okt 06, 2016 9:41 pm\nHvala za izvestaj. Bilo bi lepo da se jos ko javi i napise svoja iskustva na temu Dr. Ribnikar i Dr. Kojic\nNaslov: Re: Rinoplastika Uto Nov 01, 2016 9:07 am\nJa sam radila operaciju kod doktora Ribnikara pre oko mesec i po dana pa mogu da vam prenesem kakvo je stanje do sada.\nNos je jos uvek otecen, pa ne mogu da kazem kakav ce biti krajnji efekat.\nVerovatno to zavisi ne samo od naseg originalnog nosa i od strucnosti hirurga, vec i od toga kako nase tkivo reaguje (kako zarasta kost, hrskavica, da li se stvaraju oziljci...)\nIskreno, ljudi sa lepim nosem ne bi trebalo da rizikuju, jer od lepog moze lako da bude manje lepo.\nOd ruznog, orlovskog, grbavog, baburastog uglavnm bude bolje stanje, pa je i pacijent uglavnom zadovoljan. Naravno, uvek moze jos bolje, pa se ljudi koji su velike estete odluce na drugu, trecu operaciju.\nTakodje, ako vam operacija ne uspe u celosti iz prve, ne znaci da je hirurg krs i da ga treba odmah popljuvati. Nema tog doktora za kojeg nisam cula i pozitivnih i negativnih komentara. Takodje, ono sto je po meni mozda lep nos, nekome nije lepo. Takodje, isti nos na jednoj osobi, na drugoj moze da deluje manje lepo (zavisi sve od strukture lica).\nSto se tiče doktora Ribnikara pacijenti su uglavnom zadovoljni (oni sa kojima sam ja razgovarala). Doktor nikome nije upropastio nos, bar nigde nisam cula takav komentar. Od cetiri osobe sa kojima sam ja razgovarala, a koje su kod njega radile nos, samo jedna nije zadovoljna (naglasavam: devojka je imala prirodno PRELEP nos, imala je zelju da joj nos bude slicniji jednoj manekenki - akcenat je bio na dorzumu, ali nije ispalo bas tako). Po meni i dalje ima lep nos i dalje je prelepa, ali to nije ono sto je ona ocekivala, mada nije proslo dovoljno vremena od operacije.\nPreostale 3 osobe koje su operisane kod doktora su zadovoljne (jedna ce imati jednu manju korekciju nozdrva, ali po njoj nista strasno).\nJa ne mogu jos da govorim nista o svom nosu, jer imam otoke velike (nos je manje vise lep, nekima je prelep, nekima savrsen, uglavnom niko nije rekao da nos ne valja, vecina je odusevljena, pri cemu oni koji ne znaju da sam imala operaciju nisu ni skontali, jer nos nije neprirodan). Za sada profil je ravan, anfas je ok, s tim sto mi ti otoci koji nisu simetricni ne daju pravu sliku. Moja operacija je bila dosta komplikovana (lomili su mi kosti sa strana, suzavali ih, strugali kost na sredini i lomili, ispravljali devijaciju septuma, suzavali dorzum - to su one dve hrskavice na vrhu nosa koje cine nekim ljudima kuglicast ili baburast nos, potom su mi izvadjene hrskavice septuma taj visak ubacivali u sredisnji deo nozdrva, da bi se nos u tom delu rasirio, i na kraju korigovali vrh, malo ga podigli). Imala sam prirodno preuzak nos u sredini, sa sirim kostima, iz profila je bio kriv a ne grbav - a kriv nos je najteze ispraviti, kao i sitne korekcije vrha nosa!\nJa sam rekla doktoru da necu da mi napravi slucajno prcast nos spreda gledano, iz profila samo malo da se dize vrh. Videcemo kako je ispalo na kraju.\nTakodje, poznajem licno nekoliko devojaka koje su isle kod raznih hirurga (ne znam tacno gde sve) na vise operacija (dve, tri) i njihovi nosevi su i dalje jako estetski losi (da ne kazem uzasni - baburast, grbav, sposten vrh...). Ipak, one su zadovoljne jer nemaju neke velike prohteve.\nAko gledam svoj nos i druge radove doktora Ribnikara, mogu reci da je covek sasvim korektan. E sada, niko nije madjionicar i uvek moze lepse i bolje. Od ove 4 osobe koje su kod njega radile, u 2 slucaja doktor je ispravljao greske drugih doktora (ako to gledam, uradio je veoma dobar posao). Naravno, za velikog estetu, svakom nosu mozes naci sitnu manu. A ima i ljudi kao sto sam ja, koji ce apsolutno za sve reci - moglo je i bolje.\nUglavnom, ja za sada zaista mogu reci da je covek korektan bio. Jedino sto mi se ne svidja je sto govori svima da su bas slatki (pre operacije, a i posle).\nTakodje, moja zubarka mi je rekla da su njene drugarice svasta nesto operisale kod tog doktora i da su sve zadovoljne.\nS druge strane, ta devojka koja nije bila zadovoljna kaze da je bilo i drugih ljudi koji nisu bili zadoovljni. Ali to je uglavnom bila stvar estetske procene da li je nesto bas savrseno kako je pacijent zamislio ili ne. Daleko od toga da je iko rekao da mu je doktor unistio nos, kao sto sam citala za neke druge hirurge.\nAko vas sta zanima jos, mogu da odgovorim svima na pp.\nDa ne zaboravim da pomenem, mislim da je sto se disanja tice doktor uradio dobru stvar (na drzavnoj i nisu hteli da me operisu, rekose da oni nisu sigurni da se to moze ispraviti i da moze biti jos gore ako se ne odradi kako treba, jer je moj problem sa disanjem vezan za estetiku nosa - treba transplantaciju hrskavice raditi da bi se prosirili kanali).\nSto se cena tice, doktor je prilicno skup: nos je od 2500 do 3000 evra. Doktor izvodi operacije na klinici jednoj u centru, mozda su zato tako visoke cene, jer nema svoju kliniku. Mada, cena recimo usiju kod njega je 800 evra, sto i nije vise u odnosu na prosek. Uglavnom, skup je prilicno (mislim da je samo Cecin hirurg skuplji od njega).\nNaslov: Re: Rinoplastika Uto Nov 01, 2016 8:37 pm\n[You must be registered and logged in to see this link.] mogu li slike pre i posle ? I ja imam devijacijum, na desnoj nozdrvi skoro da nikada ne mogu da dišem. Valjda je to devijacija? Čekaj zar on nema svoju pordinaciju na Dedinju?\nNaslov: Re: Rinoplastika Sre Nov 02, 2016 4:07 pm\nDoktor Ribnikar ima ordinaciju na Dedinju, ali same operacije se izvode na klinici Atlas, to je u centru grada. Mozda se neki manji zahvati izvode i u ordinaciji na Dedinju (npr. neki fileri u usne ili jagodice).\nMogu poslati slike...\nNaslov: Re: Rinoplastika Sre Nov 02, 2016 7:19 pm\naj pls nakaci slike pa da vidimo kako ribnikar radi. Koliko si ti platila 2500 ili 3000? Čini mi se da je dosta skuplji u odnosu na St medicu a Dragana iz St Medice dosta hvale za noseve. Ne znam da li je on radio Soraju ako se ne varam.\nNaslov: Re: Rinoplastika Čet Nov 03, 2016 9:40 am\nPa, ja ne bih ovde kacila slike, ako neko zeli mogu mu poslati na pp, odnosno na viber (jer nemam fotografija na kompu).\nMoj nos jos je veoma natekao, tako da to jos nije konacno stanje, proslo je tek mesec i po od operacije.\nDoktor Ribnikar jeste skup, ja sam platila 2800 evra, mada je pocetna cena trebalo da bude 3000.\nS druge strane operacija usiju je kod njega 800 evra koliko je i na vecini drugih klinika.\nMislim da je skup iskljucivo kada je nos u pitanju.\nMslim da su mu kapci 1200-1400, tako nesto.\nDok je to u St. Medica oko 1000-1100.\nCula sam i ja od jedne clanice da je Dragan ok za nos, ali kazu da je brzoplet na konsultacijama, dok Ribnikar bude veoma strpljiv. Ne znam, ja nisam bila kod Dragana.\nIdi kod obojice, pa vidi...\nJa Draganove radove nisam videla, a Ribnikarovih sam videla 5 noseva i sve su to lepi nosevi (naravno, stvar je ukusa da li je nos trebalo da bude malo vise prcast, malo uzi, malo duzi...).\nAli iskreno, nisam videla njegov lose uradjen nos. Videla sam i 2 nosa koja je popravljao (jednom decku koji je pre njega imao 2 operacije i nos je bio prakticno unisten, Ribnikar je to bas lepo popravi; jednoj devojci koja je posle prve operacije kod nekog hirurga imala precudan nos, skroz joj je bio skinut dorzum, Ribnikar je po meni napravio prelep nos, ali ona kaze moglo je malo prcastije, sto i nije neka mana). Jednoj devojci kojoj jes isto popravljao rad drugog doktora, naoravio je odlican nos (uz blagu asimetriju supica na nozdrvama - sto se moze popraviti, a i to se cesto dogadja). Moje nozdrve su za sada savrseno simetricne, kost je ravna, osim sto sam otecena jos.\nRibnikar po meni pravi prirodne nosevi, koji ne deluju da su operisani (ne lice na one noseve kakve imaju starlete). E sad, ako neko zeli takav, mozda treba to da naglasi. Ali ovo sto sam ja videla lzgledaju kao prirodno lepi nosevi (nisu preterano umanjeni, sto ja i ne volim).\nTakodje, ne verujem da postoji hirurg na svetu koji moze od babure da napravi Sorajin uski mali nos (ona je isla nekoliko puta na operaciju), tako da se devojke koje imaju nerealna ocekivanja cesto razocaraju.\nJos je gore kada osoba koja vec ima prelep nos hoce da dobije neciji tudji nos (to isto ne uspeva iz prve operacije).\nA ljudi koji su realni (imaju grbav, veliki, kukast, baburast nos), uglavnom budu zadovljni...\nNaravno, uvek moze doci do kompikacija (da tkivo zaraste lose, da se stvori oziljak na kostima...). Po meni je hirurg dobar ako nikome nije upropastio nos, a da li je jedan milimetar moglo ovamo ili onamo, to je vec stvar ukusa...\nDanasnje devojke zele da izgledaju kao starlete ili manekenke, a zaboravljaju da one idu pod noz po ko zna koliko puta (sve su iste, sa premalim nosevima i prepumpanim usnama).\nPo meni, njihova lica nisu cak ni prirodna, izgledaju kao likovi uz animiranog azijatskog crtaca. Ja sam ipak za plasticne operacije koje ce sacuvati vas lik, samo malo lepse (najvaznije je da se postigne harmonija, da nista ne upada u oci - Soraja je primer preteranog - cim je vidis znas da je operisala nos i usne. a verovatno i sve ostalo, samo ovo dvoje prosto bode oci).\nPlus, sve to uzivo deluja mnogo losije (zamislite sve to bez sminke, fotoshopa, savresnog osvetljenja...). Ne treba se nikako uporedjivati sa javnim licnostima jer one se pokazuju u najboljem mogucem svetlu, a to nije realnost\nJa sam imala kriv nos, nije bio nesto veliki. Ako ga sada uporedim (ovako nateklog jos), meni deluje da on ima slicnu formu svim tim operisanim nosevima (samo nisam trazila da mi toliko spusta projekciju - starlete na kraju dobiju toliko male nozdrve, da ne znam kako disu). Ja sam hirurgu rekla, samo vi to secite, a on kaze, pa sta ce ostati od nosa? Ipak on prvenstveno sluzi disanju (a ja sam otklanjala i devijaciju, tako da ima smisla ne preterivati). Lako je smanjiti nesto, a ako vas iseku vec na prvoj operaciji, posle je mnogo teze dodavati tkivo ako skontate da ste ko Michael Jackoson\nMoj nos je vec sada mali, a ima bar jos 50 % otoka da spadne... I da ostane ovoliko, to je mali nos (ali nije premali i preostar kao Sorajin "semy fantasy nose" - ja to nisam ni htela). A mislim da je ona bas isla kod tog hirurga, u Iran mislim (doktor Farshid Mahboubirad), koji pravi te noseve (samo je njen malo blaza varijanta, kakvi to nosevi budu).\nDa ne pricam na sta to lici kad osova ostari (baba sa nosem curice iz crtanog filma, pa kad krene sila gravitacije da vuce nozdrve nadole, a vrh stoji ko siljak neki - jer ga ucvrste da ne mrda). Ne znam, plasim se da smo skrenuli sa puta - za 20 godina necemo vise liciti na ljudska bica kakva danas poznajemo\nNaslov: Re: Rinoplastika Pet Nov 04, 2016 2:43 pm\nJahac apokalipse dobrodosla\nPravilo na ovom forumu je da uz iskustvo i hvaljenje doktora moras postaviti slike prije i poslije operacije, dovoljna je slika samo nosa, slobodno sakrij svoj identitet, ali slike su obavezne, stoga te lijepo molim da nam ih postavis.\nStrana 43 od 49 Idi na stranu : 1 ... 23 ... 42, 43, 44 ... 49


Stranica bez granica! - Facebook Messenger uvodi opciju brisanja poslane poruke\nFacebook Messenger uvodi opciju brisanja poslane poruke\nSigurno vam se dogodilo da ste zabunom ili nepromišljenošču poslali neku poruku preko Facebook Messengera, a onda zbog toga požalili. U tom slučaju, zasigurno će vas razveseliti vijest da će unutar Facebook Messengera uskoro biti moguće brisanje poslane poruke, i to u periodu od 10 minuta nakon njenog slanja...\nO ovoj opciji priča se od travnja, a testiranje je krenulo krajem prošlog mjeseca.\nOva opcija prvo se pojavila na WhatsAppu, no tamo imate mogućnost brisanja poruke čak sat vremena nakon slanja, pa se Messengerovih 10 minuta možda baš i ne čini previše. No, bolje išta nego ništa jednom kada je nepromišljena poruka odaslana.\nBrisanje poslanih poruka je uvršteno pod nadolazeće u bilješkama 191.0 Messengera za iOS. Za sad nije poznato kada će se opcija pojaviti i u Android verziji aplikacije.


RADONČIĆ GA PREDLOŽIO, ALI IPAK NEĆE BITI IMENOVAN: DARKO ĆULUM OTPADA IZ UTRKE ZA DIREKTORA SIPA-E | Hayat.ba\nRADONČIĆ GA PREDLOŽIO, ALI IPAK NEĆE BITI IMENOVAN: DARKO ĆULUM OTPADA IZ UTRKE ZA DIREKTORA SIPA-E\nIako je ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić za novog direktora SIPA-e nedavno predložio Darka Ćuluma do toga, kako sada stoje stvari, neće doći.\nRanije su otpali Perica Stanić i Goran Zubac, dok je “na ledu” i Žarko Laketa.\nNaime, kako saznaje Klix, Darko Ćulum je stekao uslove za penziju posljednjeg dana u januaru ove godine, a narednih 60 dana će iskoristiti pravo na godišnji odmor i ostale slobodne dane u nadi da će se riješiti njegov status u vezi sa direktorskom pozicijom u SIPA-i. Ukoliko u roku od dva mjeseca ne postane direktor državne agencije za istrage i zaštitu, Ćulum kao aktuelni direktor Policije RS-a će biti penzionisan.\nTo je nedavno upravo potvrdio aktuelni direktor Policije RS-a Darko Ćulum, kazavši da će pokušati prolongirati odlazak u penziju.\nI dalje sam na poziciji direktora Policije RS-a. I ako bude neko rješenje o penziji, imamo rokove gdje se odlazak u penziju može prolongirati za neka dva-tri mjeseca – rekao je Ćulum.


Homeostaza • Budi zdrav, produži život.\nStart » Šta znači? » Homeostaza\nBy Studenti medicine on\t 2016-04-28 18/01/2016 Šta znači?\nHomeostaza je sposobnost organizma da pojedine varijable održava u stabilnom stanju. U hemostazu spadaju svi kompenzatorni mehanizmi koji se uključuju da bi se neki parametar koji je izvučen iz ravnotežog položaja ponovo u njega vratio. Kada se želi dobiti informacija o radu nekog organa onda se to čini najbolje u njegovoj funkciji mereći upravo sposobnost kompenzatornih mehanizama. Kada je neki organ ili sistem oštećen, a kompenzatorni mehanizmi uspevaju održati homeostaznu vrednost onda se za taj poremećaj kaže da je kompenzovan. Kada je poremećaj toliko veliki da prevazilazi moć kompenzatornih mehanizama onda je on dekompenzovan i organizam više nije u sposobnosti da održi homeostazu što je nespojivo sa životom.\nPingback: Lekovita biljka kanabis – Lekovito Bilje\nPingback: CBD protiv bolesti – Lekovito Bilje\nPingback: Lekovita biljka kanabis - Prirodna rešenja


PRIDRUŽI SE SADA | KONTAKT\nKUPI SADA MOJA PRIČA PROIZVODI MOGUĆNOSTI KOMPANIJA GLAVNI MENI\nFOREVER mi je dao priliku da podelim sa svetom fantastičnu mogućnost i odlične proizvode. Postignuta je finansijska nezavisnost i bolje zdravlje kroz ovu fantastičnu priliku. Ukoliko zdravlje doživljavate ozbiljno i vodite računa o vašoj finansijskoj budućnosti, Forever je prava prilika za Vas!


Sony Xperia XZ2 Dual SIM 64GB 6GB RAM, MOBILNI TELEFON, prodaja Srbija\nMobilnishop > Mobilni Telefoni > Sony > Xperia XZ2 Dual SIM 64GB 6GB RAM\nSony Xperia XZ2 Dual SIM 64GB 6GB RAM\n2.2 (glasova: 10)\nNaziv Sony Xperia XZ2 Dual SIM 64GB 6GB RAM (pink)\nKućište Dimenzije: 153 x 72 x 11.1 mm\nBaterija Kapacitet: 3180 mAh\nRezolucija videa: [email protected], [email protected]/60fps, [email protected]\nPoznat kao H8296\nKapacitet: 3180 mAh\nOstalo Ostalo: otporan na prašinu i vodu IP68 certifikat do 1.5m i 30 minuta, senzor otisak prsta, barometar, vibracija, color spectrum\nOstalo: f/2.2, EIS (Gyro)\nZadovoljan sam sa telefonom,bezprekorno radi,zavisno od korišćenja baterija drži 1-2 dana.Ima dobru kameru,koja može da se podesi da pravi lepe kvalitetne slike.Nema nikakvih mana,radi kao i dosadašnji top modeli marke Sony.\nNapišite Vaše utiske o modelu Sony Xperia XZ2 Dual SIM 64GB 6GB RAM! NAPIŠI\nXiaomi Mi 8 Dual SIM 64GB 6GB RAM 40.340 din 339 €\nXiaomi Black Shark Dual SIM 64GB 6GB RAM 46.290 din 389 €


Beograd dobio prvu skulpturu ženske hrabrosti - UŠĆE Shopping Center\n23. novembra 2019. - 20. decembra 2019.\n« UŠĆE Coca Cola Čarobni grad 2019.\nPrva skulptura ženske hrabrosti, autora Marka Lađušića, postavljena je danas u Beogradu na platou ispred UŠĆE Shopping Centera, zahvaljujući kompaniji Avon, čime je obeležena ovogodišnja kampanja u okviru njihove akcije Reci NE nasilju nad ženama.\nInspiraciju za skulpturu ženske snage, uz koju će odrastati generacije Beograđanki i Beograđana, istaknuti skulptor i redovni profesor Fakulteta primenjenih umetnosti prof. Lađušić pronašao je u svojoj kćerki, a u umetničkom procesu opredelio se za apstraktni minimalistički umetnički izraz.


eKapija | Moguće otvaranje regionalnog kargo centra na aerodromu u Banjoj Luci\nIzvor: Capital | Srijeda, 22.07.2015.| 15:43\nMoguće otvaranje regionalnog kargo centra na aerodromu u Banjoj Luci\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić tokom posjete novom kargo skladištu na banjolučkom aerodromu, izrazio je podršku Upravi Javnog preduzeća "Aerodromi Republike Srpske" i istakao značaj opredijeljenosti da razvija i stimuliše sve ono što donosi prihod.\nTrninić i direktor preduzeća "Aerodromi Republike Srpske" Miroslav Janjić posjetili su novo kargo skladište, u čije je opremanje i privođenje namjeni investirano više od 100.000 KM vlastitih sredstava.\nNa sastanku je istaknuto da iskustvo u vezi prihvata i otpreme rashlađenog mesa za Istanbul upućuje na to da je kargo saobraćaj djelatnost koju treba razvijati, te je uprava preduzeća donijela odluku o pristupanju izrade projektne dokumentacije za kargo skladište sa potrebnim kapacitetima i sadržajima.\nOd novembra 2014. godine do sada, izvršene su 72 kargo operacije, u okviru kojih je prevezeno 3.096 tona rashlađenog junećeg mesa, saopšteno je iz Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske.\nJanjić je rekao da, s obzirom na potencijal banjolučkog aerodroma, postoje inicijative da se otvori regionalni sabirni kargo centar.\nZa realizaciju ovog projekta biće neophodno izvršiti eksproprijaciju zemljišta za izgradnju kargo centra, te proširenje uzletno-sletne piste i aerodromske zgrade, a za šta je Vlada Republike Srpske ranije donijela zaključak, kojim zadužuje Ministarstvo finansija da obezbijedi sredstva u iznosu od 2 mil KM.\nU prvih šest mjeseci 2015. godine na banjolučkom aerodromu izvršeno je 765 avio-operacija i prevezeno 10.877 putnika.\nregionalni cargo centar Banja Luka\nregionalni kargo centar Banjaluka