Zašto firme koriste nelegalni softver? – Montenegro Open Source\nZašto firme koriste nelegalni softver?\nObjavljeno 10.6.2013. od tp0x45 — 5 Komentara ↓\nApsolutno najvažniji zadatak svih nas je da podignemo nivo IT pismenosti i upoznamo širu javnost, a posebno vlasnike manjih i srednjih preduzeća o postojanju i kvalitetu OSS programa …\nPo svim indikacijama, u Crnoj Gori, ali i u ostalim zemljama regiona, oko tri četvrtine malih i srednjih preduzeća koriste nelegalni softver. Najčešči „kandidati“ su Microsoft Windows i Office, antivirus programi, ali i specijalizovani programi tipa PhotoShop i AutoCAD.\nKoji je razlog za ovaj problem?\nRazloga ima više i raznoliki su. Neki od „izgovora“ su da su programi skupi, ponekad da su „došli sa računarom“, a ponekad pogrešna logika da treba „zavrnuti“ sistem i koristiti nelegalne programe. Po nama, glavni razlog je neobaviještenost i neinformisanost o Open Source alternativi.\nOpen Source Software – OSS (softver otvorenog koda) je po pravilu besplatan, potpuno legalan, softver koji dolazi sa listingom programskog koda. Ideja iza koncepta je da grupe koje razvijaju softver i korisnici praktično predstavljaju jedan tim i imaju zajednički interes da se softver unapredi. U komercijalnim softverskim projektima najčešće postoje tri grupe: 1) proizvođač, 2) mušterija, i 3) krajni korisnik. Ove tri grupe najčešče imaju konfliktne interese na štetu jedni drugih.\nApsolutno najvažniji zadatak svih nas je da podignemo nivo IT pismenosti i upoznamo širu javnost, a posebno vlasnike manjih i srednjih preduzeća o postojanju i kvalitetu OSS programa. Vjerovali ili ne, u dobrom dijelu softvera opšte, ali i specijalizovane namjene, OSS alternative su istog kvaliteta ako ne i boljeg od komercijalnih softvera. Što se tiče podrške i održavanja postoje firme koje nude komercijalno održavanje i za OSS programe. U svijetu Linux-a to su SUSE, RedHat, Oracle, a u svijetu manjih i srednjih preduzeća to mogu biti IT preduzetnici koji su u našim krajevima najčešće u biznisu prodaje računarske opreme.\nVrlo dobar start jeste da se informišete putem domaćih i stranih medija, zajednica, blogova, i škola. Primjeri su Ubuntu i druge Linux Zajednice u regionu. Blogovi kao „Linux za sve“, magazin BIT, Montenegro Open Source, i tone privatnih blog stranica u regionu i svijetu.\nKoji softver mi treba?\nOvo je vrlo interesanto pitanje na koje možete samo vi odgovoriti, ali dobri kandidati za početak su:\noperativni sistem (Linux ili BSD)\noffice paket (LibreOffice)\nweb čitač (Firefox, Chromium)\nemail program (Thunderbird ili Evolution)\ngrafički editor slika (GIMP alternativa za PhotoShop)\nantivirus (na Linux ili BSD vam ne treba, ali se mogu dodati)\nweb alati (WordPress, Joomla)\nDa stvari budu lakše, vrlo često instalacijom OSS sistema kao što su Ubuntu ili LinuxMint već pri samoj instalaciji se osim samog operativnog sistema instaliraju i aplikacioni programi. To olakšava čitav proces.\nLinux Mint 15 – jedna od preporučljivih opcija za mala i srednja preduzeća\nKoje formate fajlova da koristim?\nOvo je isto “trik“ pitanje koje nekad ne zavisi od nas samih. Naš je savjet da se fokusirate na otvorene formate, Open Document Format (ODF), koji su definisani kao standard i omogućavaju jednostavnu i standardizovanu razmjenu podataka. Na žalost, uobičajena praksa je da korisnici koriste formate koji su vezani za proizvođača, iako vrlo često ti formati nijesu kompatabilni ni izmedju raznih verzija istog programa od istog proizvodjača. Da li vam se nekad desilo da otvorite dokument koji izgleda potpuno drugačije od očekivanog, a sve samo zbog toga što je na drugom kompjuteru, druga verzija istog programa? Formati fajlova su samo još jedan od načina kako vas proizvođači vezuju za njihov softver i čine vas zavisnim od njih.\nDa stvari budu gore, u nekim institucijama u regionu imamo čak i zahtjev da se određeni izvještaji prave u formatima koji nisu otvoreni i slobodni što određenim granama privrede i preduzećima „vezuje ruke“ i primorava ih da moraju da kupe skup softver. Ovo je već nešto gde lokalne vladine institucije treba da pomognu. U Evropskoj uniji većina vlada stimuliše upotrebu OSS softvera i pokušava da spriječi monopolozaciju softverskih proizvoda i formata.\nDobra vijest je da većina OSS softvera nudi podršku za „komercijalne“ formate podataka i obezbeđuje visok nivo kompatibilnosti.\nŠta mi vrijedi izvorni kod?\nLegitimno pitanje i na mjestu. Tačno je da u većini slučajeva ne želite da se upuštate u čitanje koda, a kamoli da ga mjenjate. Ipak, činjenica da je kod dostupan na uvid vam daje dodatnu sigurnost da znate da su „karte otvorene“ i da program ne krije neke tajne zavrzlame o kojima ovih dana čitamo u štampi. Naime, uveliko se u svijetu govori o narušenoj privatnosti korisnika koja je kompromitovana upravo nekim „skrivenim funkcionalnostima“ softverskih sistema koji dolaze iz komercijalnog svijeta zatvorenog koda.\nVezan sam za Windows, kako ću na Linux?\nPostoji i zabluda da su Linux ili BSD teški da se nauče, instaliraju, i koriste. To je možda bilo tačno prije pet-deset, ili više godina. Zadnjih godina, Linux sistemi (ili kako ih zovu distribucije) se instaliraju vrlo lako, izgledaju moderno i elegantno, i veoma su intuitivni za korišćenje. Primjeri su Ubuntu i LinuxMint, ali ima i na desetine odličnih drugih distribucija, koje vrlo često nude i dodatne opcije u izgledu „prozorske“ komunikacije sa korisnikom (Unity, KDE, Cinnamon, Gnome, XFCE).\nPostoji i opcija da zadržite Windows, ali da polako počnete i iskusite razne OSS programe. Mnogi od vas već to rade i nije nerijetko da ljudi koriste Mozilla Firefox, Google Chrome, Thunderbird, LibreOffice, GIMP, i slično na njihovim Windows kompjuterima. To je dobra ideja za početak i onog momenta kada shvatite da potpuno efikasno koristite vaš kompjuter uz pomoć potpuno legalnog, besplatnog, OSS softvera odlučite da pređete na neku od Linux ili BSD distribucija.\nKoje su prednosti Linux distribucija?\nPrednosti ima raznih i mnoge smo već pomjenuli. Da navedemo neke koje mogu biti od posebnog interesa preduzećima male i srednje veličine:\nCijena – ne može bolje od besplatno.\nBrzina – vaš kompjuter će raditi daleko brže i svežije\nProgrami – dolazi sa preinstaliranim, besplatnim, programima odličnog kvaliteta\nLegalno – ne kršite nikakav zakon, a imate legalan i licencirani OSS softver\nSigurnost – izloženi ste manjem riziku od virusa, „crva“, i ostalih neprijateljskih i malicioznih programa\nPozivamo vas da pratite MOS blog i pridružite se Ubuntu Zajednici Crne Gore. Takođe preporučujemo da se informišete o opcijama za obuku. Uz praćenje svjetskih i regionalnih izvora, preporučujemo da pogledate i ponudu na IT Akademiji Centra informacionog sistema Univerziteta Crne Gore.\nOvaj unos je objavljen Aplikacije, BSD, Dešavanja u Crnoj Gori, Dešavanja u regionu, Edukacija, GNU/Linux, Kancelarijsko poslovanje, Operativni Sistemi, Ubuntu i označen Crna Gora od tp0x45. Označi permalink.\n5 mišljenja o “Zašto firme koriste nelegalni softver?”\nZoran Vujicic na 10.6.2013. u 13:11 kaže:\nKorisnik sam Ubuntu-a od prošle godine i pre zadovoljan sam njime.Pokušavam da ubijedim ostale korisnike windovsa,ali su svi nekako skeptični.Nadam se da će ubrzo uviđeti da su u zabludi.\ntp0x45 na 10.6.2013. u 13:20 kaže:\nNije ništa pogrešno biti korisnik Windows, ali je pogrešno ako se koristi piratska verzija. Zašto piratizovani softver i kršenje zakona kada postoje Linux i BSD sistemi koji vrlo često na istom kompjuteru rade bolje. Kao „argument“ se uvijek može navesti korišćenje Ubuntu sistema u Francuskoj, Španiji, Kini o čemu smo pisali ovdje skoro.\nDrugo, važno je korisnicima Windows-a oko nas ukazati da većina OSS programa može da se koristi i pod Windows-om. Primjeri su Mozilla Firefox i Thunderbird, LibreOffice, GIMP, i ostali.\nVido na 11.6.2013. u 22:31 kaže:\nKad banka, vlada, opština i ostale ustanove od vitalnog značaja za preduzetništvo budu isporučivale izvještaje, stanja i td. u open-source formatima naravno pored standardnih win rešenja tek tada ćemo bidi u mogućnosti da preporučimo prelazak na bolje i legalno.\ntp0x45 na 11.6.2013. u 22:45 kaže:\nTo je komentar na mjestu. Ono što pomaže jeste činjenica da zemlje koje su u EU već guraju otvorene formate, pa samim tim ima nade da se to i kod nas polako ustanovi.\nPingback: Zašto firme koriste nelegalni softver? | Opensource Srbija


BOLESNO, BOLESNO, BOLESNO! PRIPADNIK GRUPE “BLACK LIVES MATTER” KLEČI NA VRATU BEBE! OVO JOŠ NIJE VIĐENO!!! (UZNEMIRUJUĆI SADRŽAJ)\nPored toga što se u Sjedinjenim Američkim Državama ne smiruje nasilje već šta više u Portlandu je trenutno pravo ratno stanje tako se ne smiruju ni individualni akti nasilja.\nNakon ubistva afro amerikanca Džordža Flojda, grupa “Black Lives Matter” i “AntiFA” kao i mnoge druge grupe i organizacije doslovno su zapalile Američki kontinent da bi se na kraju otkrilo da su oni zapravo samo produžena ruka njihovog finansijera Džordža Soroša i njegovog “Fonda za otvoreno društvo”\nDok Amerika nastavlja da gori, nastavljaju da gore i brutalni odnosi između “bijele i crne” rase koja je danas podijeljena više nego ikada a poslednja u nizu provokacija dolazi baš od pripadnika grupe “Black Lives Matter” i vjerujte nam, veoma smo blagi kada kažemo provokacije jer ovo što je uradio ovaj čovek je nešto najgore što ste ikada mogli da vidite.\nOn je kako možete videti na fotografiji sa sinom svoje djevojke odigrao ulogu policajca koji kleči na vratu Džordža Flojda samo što ovo dijete ima samo dvije godine i jasno se vidi da mu ne prija da mu mamin dečko stiska vrat koljenom.\nPogledajte dokle su pojedinci spremni da odu i na kakva zlodjela su spremni kako bi dokazali svoju moć i moć grupe koju predstavljaju.\nŠto je još gore od ovoga jest što je devojka ovog čovjeka, majka ovog dijeteta stala u njegovu odbranu rekavši kako on nije povredio njeno dete. Dokle ide ludilo?!


Statut | SDU BiH\nNa osnovu Člana 35. alineja 1 Statuta, Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine, na svom Trećem Kongresu, održanom 27.10.2013. godine, usvojila je izmjene i dopune Statuta. Na osnovu odluke Trećeg Kongresa SDU BiH o izmjenama i dopunama Statuta, Statutarna Komisija SDU BiH priređuje prečišćeni tekst Statuta SDU BiH koji predstavlja integrisane prijedloge izmjena i dopuna Statuta i odredaba Statuta SDU BiH iz 2007. godine.\nSOCIJALDEMOKRATSKE UNIJE BOSNE I HERCEGOVINE\nStatutom Socijaldemokratske unije Bosne i Hercegovine (u daljem tekstu: Statut, SDU BIH) se utvrđuju: ciljevi SDU BIH i način njihovog ostvarivanja; naziv i sjedište organizacije; unutrašnja organizacija; uslovi za učlanjivanje i prestanak članstva, prava, obaveze i odgovornosti članova; organi i njihova prava, obaveze i odgovornosti, zastupanje i predstavljanje; način sticanja, korištenja i raspoređivanja sredstava; način donošenja odluke o prestanku rada; koordiniranje i učešće SDU BiH u vlasti, kao i druga pitanja od značaja za članstvo i djelovanje SDU BiH.\n- izgradnja BiH kao demokratske države građana koji u njoj žive;\n1. Puni naziv partije glasi: Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine.\n2. Skraćeni naziv političke organizacije glasi: SDU BiH.\n3. Sjedište SDU BiH je u Sarajevu, ulica Soukbunar 7.\nSDU BiH organizira “Dane SDU BiH”. Dani SDU BiH obilježavaju period od 15.03. do 20.03. tekuće godine.\n- da učestvuje u kreiranju i ostvarivanju politike SDU BiH;\n– da bira i da bude biran u organe SDU BiH;\n– da bude kandidat za predstavničke i izvršne organe vlasti;\n– da pokreće inicijative za rad SDU BiH i njegovih organa;\n– da se i sam kandiduje za izbore u postupku kandidovanja;\n– da bude informiran o svim pitanjima i aktivnostima organa SDU BiH;\n– da javno iskazuje svoje mišljenje.\n- da se pridržava Statuta SDU BiH;\n- da se zalaže i aktivno radi na ostvarivanju programskih ciljeva SDU BiH;\n- da čuva i jača ugled SDU BiH;\n- da provodi odluke organizacija i organa SDU BiH;\n- da inicira i učestvuje u aktivnostima SDU BiH i pridobija nove članove SDU BiH;\n- da redovno plaća članarinu;\n- istupanjem člana iz SDU BiH;\n- brisanjem iz evidencije članstva SDU BiH;\nČlan SDU BiH briše se iz evidencije ako krši Program ili Statut SDU BiH ili svojim ponašanjem teško narušava ugled SDU BiH, ako se kandiduje na listi druge političke partije ili kao nezavisan kandidat, odnosno ako nakon izbora bude izabran u zakonodavne i izvršne organe vlasti kao kandidat druge partije ili nezavisni kandidat. Odluku o brisanju iz evidencije donosi odbor organizacije kojoj član pripada po mjestu boravka, većinom glasova od ukupnog broja članova.\nOdluka o brisanju iz evidencije dostavlja se članu u pisanom obliku sa obrazloženjem.\nOdluku o brisanju iz evidencije predsjednika, podpredsjednika, Generalnog sekretara, članove Predsjedništva i članova Glavnog odbora SDU BiH donosi Glavni odbor,ako krše Statut i Program SDU BIH svojim ponasanjem narušavaju ugled SDU BIH.\nŽalba se podnosi u roku od 15 dana od dana prijema odluke o brisanju iz evidencije, Kongresu SDU BiH. Odluka Kongresa SDU BiH je konačna.\nU slučaju brisanja iz evidencije predsjednika, potpredsjednika, sekretara, članova Predsjedništva i članova Glavnog odbora, Glavni odbor SDU BiH imenuje vršioca dožnosti na upražnjenu funkciju do održavanja narednog Kongresa SDU BiH.\nDo donošenja konačne odluke iz čl.12.i čl.13 članstvo u SDU BiH miruje.\nTokom mirovanja članstva članu SDU BiH miruju sva prava i ovlastenja iz članova 09. i 10. ovog Statuta.\nMirovanje može trajati najduže 2 godine. Ukoliko nakon isteka navedenog roka član SDU BiH ne nastavi da ispunjava dužnosti iz člana 10. ovog Statuta, briše se iz evidencije u skladu sa odredbama članova 12. i 13. ovog Statuta.\nIII – ODNOSI U SDU BiH\nIV–ORGANIZACIONA STRUKTURA I ORGANI SDU BiH\n- Kantonalne/regionalne organizacije SDU BiH;\n- Gradske organizacije SDU BiH;\n- Općinske organizacije SDU BiH;\n- Mjesne organizacije SDU BiH;- Interesne organizacije SDU BiH;\n– Glavni odbor,\nNa Kongresu učestvuju, ali bez prava odlučivanja članovi SDU BiH koji su članovi Predsjedništva BiH, poslanici u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, Parlamentu Federacije BiH, Narodnoj skupštini Republike Srpske, članovi Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, članovi Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, članovi Vlade Republike Srpske, članovi Nadzornog odbora, predsjednici odnosno predstavnici savjeta, predsjednici odnosno predstavnici interesnih organizacija i drugi koje svojom odlukom pozove Glavni Odbor.\nKongres SDU BIH se održava svake četiri godine, a obavezno nakon obavljenih opštih/lokalnih izbora, odnosno najkasnije 180 dana nakon objave konačnih izbornih rezultata.\n- donosi i mijenja Statut i Program SDU BiH,\n- odlučuje o usvajanju izvještaja o radu Glavnog odbora, Nadzornog odbora i Predsjedništva SDU BiH izmedju dva Kongresa;\n- bira Glavni odbor, članove Nadzornog obora, Predsjedništvo, predsjednika i podpredsjednike;\n- odlučuje o prestanku rada SDU BiH nakon provedenog referenduma članstva SDU\n- odlučuje o raspodjeli imovine u slučaju prestanka rada SDU BiH;\n- odlučuje o povjerenju predsjedniku, podpredsjednicima i članovima Predsjedništva, te o raspuštanju Predsjedništva SDU BiH, Nadzornog odbora SDU BIH i Glavnog odbora SDU BiH;\n- donosi poslovnik o radu Kongresa SDU BiH;\n- razmatra druga pitanja vezana za djelovanje SDU BiH.\nPredsjednik SDU BiH je dužan sazvati Vanredni kongres SDU BiH i kada to od njega zatraži najmanje petnaest općinskih odbora SDU BiH iz najmanje tri različite kantonalne/regionalne organizacije SDU BiH .\nKongres SDU BiH bira sedamdeset jednog/71 člana/ Glavnog odbora.Članovi Glavnog odbora su po funkciji predsjednici Kantonalnih/Regionalnih organizacija,kao i predsjednici interesnih oreganizacija na nivou SDU BiH. Ostali članovi Glavnog odbora se popunjavaju izborom na Glavnom odboru vodeći računa o teritorijalnoj/nacionalnoj/spolnoj i starosnoj zastupljenosti. Na prijedlog Predsjedništva SDU BiH.\nČlanovi Glavnog odbora SDU BiH biraju se na period od četiri godine.\nKolegij Glavnog odbora čine:\n– Predsjednik Glavnog odbora\n– Podpredsjednici Glavnog odbora\n– Generalni sekretar SDU BIH.\nDnevni red Glavnog odbora utvrđuje Kolegij Glavnog odbora, uz obavezne konsultacije sa Predsjednikom SDU BiH.\nPredsjednika Glavnog odbora SDU BiH , tri podpredsjednika Glavnog odbora SDU BiH i Generalnog sekretara bira Glavni odbor SDU BiH na period od četiri godine.\n- na prijedlog Predsjedništva SDU BIH utvrđuje kriterije za izbor kandidata za sve organe SDU BiH;\n- na prijedlog Predsjedništva SDU BIH donosi izborni program i odluku o kandidatima za Skupštinu BiH, Predsjedništvo BiH, Parlament Federacije BIH i Narodnu skupštinu Republike Srpske;\n– daje tumačenje Statuta u saglasnost sa Nadzornim odborom;\n- razmatra informaciju Nadzornog odbora SDU BIH o finacijskom poslovanju, statutarnosti odluka i drugih akata i zakonitosti rada SDU BIH na osnovu koji može dati određene sugestije i prijedloge Nadzornom odboru;\n-donosi statutarne odluke između dva Kongresa, a uz saglasnost Nadzorng odbora;\n- glavni odbor SDU BiH donosi odluku o formiranju i djelokrugu rada kadrovske komisije SDU BiH na prijedlog Predsjedništva SDU BiH.\nNa sjednice Glavnog odbora SDU BiH pozivaju se predsjednici klubova zastupnika SDU BiH u Parlamentarnoj skupštini BiH, Parlamentu FBiH, Narodnoj skupštini RS, članovi Nadzornog odbora bez pravo glasa.\nSjednice Glavnog odbora SDU BiH održavaju se najmanje jednom u tri mjeseca. Saziva ih predsjednik Glavnog odbora SDU BiH, a u slučaju njegove spriječenosti jedan od podpredsjednika Glavnog odbora SDU BiH. Na zahtjev Predsjednika SDU BIH,Predsjedništva SDU BiH, Nadzornog odbora SDU BIH ili dvadeset članova Glavnog odbora SDU BiH, predsjednik Glavnog odbora SDU BiH je dužan sazvati sjednicu Glavnog odbora SDU BiH i na dnevni red staviti pitanja koja su podnositelji zahtjeva tražili.\nNadzorni odbor SDU BiH broji 7 članova koje bira kongres SDU BiH na period od četiri godine, sa mogućnosti obnavljanja mandata za još četiri godine.\nNadzorni odbor SDU BiH na prvoj konstituirajućoj sjednici bira predsjednika, zamjenika predsjednika/predsjednice i sekretara Nadzornog odbora SDU BiH.\n-ocjenjuje zakonitost rada organa SDU BiH i nadzire finansijsko poslovanje SDU BiH\n-ocjenjuje statutarnost odluka i drugih akata organa SDU BiH kao i kantonalnih/regionalnih/općinskih organizacija SDU BIH\nInformaciju o radu Nadzornog odbora SDU BiH se najmanje jednom godišnje upućuju na razmatranje Glavnom odboru SDU BiH i Predsjedništvu SDU BiH na osnovu koje mogu dati određene sugestije i prijedloge Nadzornom odboru, te kao Izvještaj o radu Nadzornog odbora na prvom narednom Kongresu SDU BiH.\nČlanovi Predsjedništva SDU BiH su: predsjednik SDU BiH, osam potpredsjednika SDU BiH, Generalni sekretar SDU BiH i 13 članova koje bira Kongres SDU BiH, vodeći računa o teritorijalnoj, nacionalnoj, socijalnoj, starosnoj i spolnoj zastupljenosti.\nRadi usklađenog funkcionisanja organa SDU BiH članovi Predsjedništva SDU BIH prisustvuju sjednicama Glavnog odbora sa pravom glasa.\n– upravlja SDU BiH između dvije sjednice Glavnog odbora SDU BiH;\n– donosi odluke, zauzima stavove o aktuelnim političkim i drugim pitanjima;\n– u hitnim slučajevima može donositi odluke iz nadležnosti Glavnog odbora koje je dužan podnijeti na odobrenje na prvoj narednoj sjedniciGlavnog odbora SDU BiH;\n– raspravlja o potrebi izmjena Programa i Statuta SDU BiH i utvrđuje njihov nacrt;\n– donosi odluke i opće akte određene ovim Statutom;\n– brine o informiranju unutar SDU BiH i donosi odluku o pokretanju internog glasila;\n– donosi odluke o provođenju politike upravljanja imovinom SDU BiH;\n– donosi poslovnik o radu;\n– donosi pravilnik o kriterijima i načinu kandidovanja za izbore;\n– imenuje izborni štab;\n– analizira provođenje izbornih ciljeva i izborne strategije SDU BiH;\n– donosi pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Sekretarijata;\n– koordinira rad kluba poslanika SDU BiH i nosilaca funkcija u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti BiH, Federacije BiH, Kantona/Regija i Republike Srpske u cilju ostvarivanja politike SDU BiH, uz učešće predstavnika kantonalnih/regionalnih odbora SDU BiH;\n– donosi odluke koje nisu u nadležnosti drugih organa SDU BiH;\n– formira svoja radna tijela u skladu sa Poslovnikom;\n– brine o kadrovskoj politici,\n– predlaže i vodi finansijsku politiku,\n– obavlja i ostale poslove u skladu sa Statutom.\n- djelovanja koje je suprotno Statutu, osnovnim političkim i programskim ciljevima SDU BiH.\nSjednice Predsjedništva SDU BiH održavaju se u pravilu jednom mjesečno, a saziva ih Predsjednik SDU BiH. U slučaju nesazivanja, odsutnosti ili spriječenosti Predsjednika SDU BiH sjednicu saziva najmanje pet podpredsjednika, na način utvrđen Poslovnikom o radu Predsjedništva SDU BIH.\nUkoliko članovi Predsjedništva SDU BIH ne izvršavaju svoje obaveze i postavljene zadatke u skladu sa Poslovnikom,ili tri puta uzastopno neopravda izostanu sa sjednice PredsjedništvaSDU BIH,Glavni Odbor SDU BIH će donijeti odluku o zamjeni i izboru novih članova Predsjedništva SDU BIH na prijedlog Predsjedništva SDU BiH.\nPredsjednik SDU BIH se bira na period od četiri godine, a može biti izabran dva puta uzastopno.\nPo isteku mandata predsjednika SDU BiH iz stava 3. ovog člana, na dužnost predsjednika mogu se kandidirati kandidati iz svih naroda i ostalih.\n– predstavlja i zastupa SDU BiH u javnom, političkom životu i pravnom prometu, a u skladu sa Zakonom, Statutom i Programom SDU BiH;\n– obezbjeđuje jedinstvo i cjelovito funkcionisanje SDU BiH;\n– u dogovoru sa podpredsjednicima predlaže Glavnom odboru oblasti njihovog posebnog angažovanja;\n– daje nalog za izvršenje financijskog plana SDU BIH\n– saziva i po pravilu,predsjedava sjednicama Predsjedništva SDU BIH\n– inicira zasjedanje i razmatranje pojedinih pitanja u Predsjedništvu SDU BIH,forumima i savjetima SDU BIH;\n– Ima pravo da obustavi od izvršenja,a uz saglasnost Nadzornog odbora,svaki akt organa na svim nivoima organizovanja,izuzev akata Kongresa,za koji smatra da je suprotan Statutu;\n– Sprovodi odluke i zaključke Nadzornog odbora;\n– rukovodi Predsjedništvom SDU BiH;\n– u hitnim slučajevima u konsultaciji sa podpredsjednicima SDU BiH može donositi odluke iz nadležnosti Predsjedništva SDU BiH,s obavezom da na prvoj narednoj sjenici Predsjedništva SDU BiH verifikuje te odluke,\n– obavlja i druge poslove u skladu sa Statutom SDU BiH.\nAko predsjednik SDU BiH bude izabran za člana Predsjedništva BiH,Predsjednika ministarskog vijeća BiH ili Predsjednika vlade FBiH, Predsjednika vlade Kantona, predsjednik SDU BiH prenosi svoja ovlaštenja na jednog od podpredsjednika o čemu odluku donosi Glavni odbor.\nSDU BiH ima osam podpredsjednika SDU BiH i koje bira Kongres SDU BiH na period od četiri godine. Podpredsjednici SDU BiH ne mogu biti iz reda istog konstutivnog naroda.\nGeneralnog sekretara SDU BIH bira Glavni odbor SDU BIH, na period od četiri godine sa mogućnošću ponovnog izbora.\n– međunarodne odnose,\n– odnose sa medijima,\n– tehničko servisiranje interesnih organizacija na nivou SDU BIH,\n– tehničko servisiranje zastupnika SDU BIH u organima vlasti na nivou BIH\n– financijsko poslovanje.\nKonferenciju kantonalne/regionalne organizacije sačinjavaju delegati koji su izabrani u općinskim organizacijama na predstavničkom načelu, razmjerno broju članova\nopćinskih organizacija, s tim da svaka općinska organizacija mora biti zastupljena s najmanje dva člana.\nIzborna Konferencija održava se u pravilu svake četiri godine, a obavezno nakon izbora za predstavničko tijelo kantona/regije.\n- bira na četiri godine članove kantonalnog/regionalnog odbora, predsjednika, podpredsjednike i članove predsjedništva ;\n– provodi Program i Statut SDU BiH i odluke organa SDU BiH;\n– podstiče i koordinira aktivnost i saradnju općinskih i gradskih organizacija;\n- utvrđuje kandidate SDU BiH za kantonalnu skupštinu uz saglasnost Predsjedništva SDU BiH;\n– zauzima političke stavove SDU BiH o pitanjima iz nadležnosti kantona/regije;\n– donosi odluku o organiziranju kantonalne/regionalne organizacije;\n– donosi i druge odluke bitne za rad Kantonalno/Regionalne organizacije.\n– vrši pripreme sjednica kantonalno/regionalnog Odbora,\n– donosi odluke koje nisu u nadležnosti kantonalno/regionalnog Odbora,\n– u hitnim slučajevima Predsjedništvo organizacije može donijeti pojedine odluke iz nadležnosti Odbora o čemu na narednoj sjenici Odbora traži verifikaciju te Odluke,a najkasnije u roku od 15 dana,\n– na sjednice Predsjedništva obavezno se pozivaju predsjednici općinskih i interesnih organizacija bez prava glasa.\nOrgani gradske organizacije SDU BiH su: konferencija, gradski odbor, predsjedništvo.\n– datum i mjesto održavanja općinske Konferencije,\n– sastav i broj delegata,\n– način kandidovanja i izbor kandidata,\n– način predlaganja kandidata za organe koje bira općinska Konferencija,\n– Poslovnik o radu općinske Konferencije,\n– Odluku o organizovanju općinske organizacije,\n– Programske smjernice u skladu sa programskim deklaracijama SDU BiH i Programskim smjernicama svoje kantonalne/regionalne organizacije.\n– članove općinskog Odbora,\n– Članove Predsjedništva općinske organizacije u čijem sastavu su predsjednik i tri podpredsjednika,\nOpćinska konferencija bira svoje organe na period od četiri godine.\nOpćinskom organizacijom izmedju dvije sjednice općinskog Odbora rukovodi Predsjedništvo općinske organizacije.\nV – KANDIDIRANJE I UČEŠĆE SDU BiH U VLASTI\nČlanovi SDU BiH koji ostvaruju dodatne prihode po osnovu vršenja zastupničkih i drugih funkcija dužni su izdvajati dio ovih primanja za SDU BiH u skladu sa Pravilnikom o prihodima i rasohdima kojeg donosi Glavnog odbora SDU BiH na prijedlog Predsjedništva SDU BIH ili Nadzornog odbora.\nOdredbe čl. 83 - 88. shodno se primjenjuju na organiziranje i rad klubova vijećnika SDU BiH u jedinicama lokalne samouprave.\nVI – IMOVINA, STICANJE, KORIŠTENJE I\nRASPOLAGANJE SREDSTVIMA SDU BiH\nVII – NAUČNA, INFORMATIVNA,\nIZDAVAČKA I HUMANITARNA DJELATNOST\nVIII– PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE\nSDU BiH ima jedinstveni transakcijski račun, sa podračunima kantonalnih-regionalnih i općinskih organizacija.\nKooptiranje članova u Organe odnosi se samo na Predsjedništvo SDU BiH, Glavni odbor i Nadzorni odbor.\nPrečišćeni tekst Statuta čine odredbe Statuta koje nisu mijenjane, integralno sa Izmjenama i dopunama donesenim 27.10.2013.godine.\nPredsjednik Statutarne Komisije Predsjedavajući radnog predsjedništva\nBećir Bajramović Esad Piknjač


UTVRĐIVANJE MOTIVA IZVRŠENJA DELA PRI DONOŠENJU SUDSKE PRESUDE: Krivicu optuženog mogu da potvrde samo materijalni dokazi, čak i ako je motiv zločina nejasan\nJedna presuda nikada ne može sadržavati pravdu ako sud ne utvrdi motiv izvršenja dela, rekao je advokat Borisav Ignjatović u svojoj završnoj reči, braneći optuženu za teško ubistvo 1962. godine pred sudom u Sarajevu.\n– Motiv je taj koji nam kazuje karakter izvršioca dela, koji nam daje sliku optuženog. Po motivu poznajemo i pravac delovanja, po njemu razaznajemo kuda se kreće umišljaj, šta je optuženi hteo da postigne i, što je najodlučnije, zašto je to hteo da postigne. Motiv nam daje odgovor na pitanje zašto je optuženi izvršio krivično delo, šta ga je rukovodilo da ga izvrši, šta ga je nagnalo na takav zločinački put – rekao je Ignjatović.\nTek kada je motiv sa sigurnošću utvrđen, tada je sudskom veću trasiran put za donošenje pravilne presude. Bez toga, kako je naglašavao advokat, sud bi lutao po bespuću, bez izgleda da izađe na čistinu.\n– Stalno bi nam visio Damoklov mač nad glavom – strah da se nismo ogrešili o svoju savest, strah da li je trebalo da donesemo baš ovakvu presudu ili drugačiju. Bez utvrđenog motiva, neizbežno bi u jednom trenutku nastupilo kolebanje – govorio je Ignjatović.\nZločin iz strasti, koristoljublja, osvete, mržnje i niskih pobuda – sve su to oblici najtežeg zločina – teškog ubistva, za koje zakon propisuje najtežu kaznu – od 30 do 40 godina zatvora.\nMotiv koji čini teško ubistvo može biti i želja da se prikrije neko drugo krivično delo, kao što su ubistvo svedoka ili očevica, ili da se izvrši još jedan zločin. Koristoljublje ili pohlepa ne mora biti motiv samo kada je reč o novcu nego i bilo kakvoj drugoj materijalnoj koristi, kao što su nasleđe ili dobitak od osiguranja. Koristoljublje čak može da se ogleda i u sprečavanju materijalnog gubitka. Taj motiv takođe postoji i kada dužnik ubije poverioca.\nKada je reč o plaćenim ubistvima, motiv izvršioca je uvek koristoljublje, jer ubica nema nikakav ličan odnos prema žrtvi, već samo interes da dođe do novca. Najčešće u takvim slučajevima, o pravim motivima likvidacije se samo nagađa, a naručilac ubistva obično ostaje neotkriven.\nAdvokat Predrag Vasović kaže da utvrđivanje motiva može da bude značajno u fazi predistrage, kad policija još traga za osumnjičenim. Ako tužilac smatra da ima dovoljno dokaza, onda je motiv relevantan samo kod oblika teškog ubistva, kao što su ubistvo iz koristoljublja, osvete i drugih niskih pobuda.\n– Međutim, traganje po motivu može da bude vrlo opasno za istinu – ako se nedostatak dokaza kompenzuje tvrdnjom da je jedino ta osoba imala motiv, pa da se onda na osnovu toga zaključuje o krivici. Ako se organi gonjenja slepo drže motiva, mogu da dođu u situaciju da se vodi postupak protiv onog za koga se smatra da je jedini imao motiv za zločin – kaže advokat Vasović.\nUkoliko je osumnjičeni i imao motiv, kao što je ljubomora, ili materijalna korist od smrti žrtve, to nije dokaz da je on izvršilac.\n– Odlučujući kriterijum moraju da budu dokazi. Motiv može da zavara i da odvede na pogrešan put – naglašava Vasović.\nOsim toga, postoje i ubistva bez motiva. To su uglavnom krivična dela situacionog karaktera, kao što je ubistvo u kafanskoj tuči ili na ulici, kada ne postoji nikakav umišljaj, a često se u takvim slučajevima žrtva i ubica uopšte nisu ni poznavali.\nAdvokat Aleksandar Zarić kaže da motiv bez dokaza nema značaja u krivičnom postupku.\n– Motiv je samo pretpostavka na osnovu koje se traže materijalni dokazi. Motivi mogu da budu koristoljublje, ljubomora, zavist... ali nijedan nije dokaz sam po sebi već samo indicija koja može da usmeri istragu u određenom pravcu. Za optuženog može da se nađe hiljadu motiva, ali moraju da postoje konkretni materijalni dokazi da je izvršilac zločina – kaže Zarić.\nUkazuje da motivi mogu da odvedu istragu u potpuno pogrešnom pravcu. Može da postoji i više osoba koje su imale motiv da ubiju žrtvu, ali da nijedna od njih nije ni izvršilac ni naručilac zločina. Kako u kriminalističkim romanima, tako i u realnim slučajevima, često se ispostavi da pravi ubica ima motiv koji nije bio uočljiv i koji istražitelji nisu imali u vidu, a otkriven je na osnovu materijalnih tragova.\nIzvor: Vebsajt Politika, Aleksandra Petrović, 25.07.2018.


Najveći modni retailer u regionu Jugoistočne Evrope ulaže u Rumuniju kroz popularan brend Superdry - Fashion Company\nFashion Company Aktuelnosti Najveći modni retailer u regionu Jugoistočne Evrope ulaže u Rumuniju kroz popularan brend Superdry\nČetvrtak, 22. novembar 2018. – U atmosferi prožetoj urbanim stilom, u modernom ambijentu radnje u AFI Cotroceni šoping molu, britanski modni brend Superdry, svečano je otvorio vrata najveće prodavnice u Rumuniji. Zahvaljujući naporima Fashion Company, Superdry, kao jedan od najpopularnijih engleskih brendova, ekskluzivno je predstavio atraktivne modele iz najnovije kolekcije.\nOsnovan u Velikoj Britaniji, Superdry je sada dostupan u preko 50 zemalja, sa preko 500 radnji. Uspešna engleska priča nastavlja se u Rumuniji, otvaranjem najveće Superdry radnje u Bukureštu.\nSuperdry je prepoznat širom sveta kao brend koji savršeno kombinuje vintidž i američki stil sa japanskom grafikom.\nNa svečanom događaju, 22. novembra 2018. godine, predstavnici Fashion Company Grupe prisustvovali su događaju, zajedno sa brojnim zvanicama iz sveta mode, poznatim ličnostima iz muzičke industrije i mnogim popularnim influenserima. Modele iz aktuelne kolekcije predstavila je profesionalna plesna grupa, koja je oduševila zvanice svojim atraktivnim performansom. Zvanice su imale priliku da uživaju u koncertu i urbanim bitovima popularnog rumunskog izvođača DOC-a.


Hladnjak i posuda za Peugeot 406 | Polovni automobili - auto oglasi\nHladnjak i posuda za Peugeot 406\nPeugeot 406 Hladnjak i posuda Motor i mehanički delovi\npezo 406 hladnjak klime ispravan dostava 0643320118\nHladnjak vode 1.9 td za Peugeot 406\nHladnjak vide za pezo 406 1.9 td kao i svi ostali delovi za navedeni model\nmoto ventilatora za Peugeot 406\nprodajem motor ventilatora hladnjaka pezo 406 2.0 hdi elektronski\nposuda za vodu za Peugeot 406\nPosuda za vodu za peugeot 406 2.0hdi 2002godiste Delovi za peugeot 106,206,306,307,406,407\nPosuda za tecnost za pranje sofersajbne za peugeot 406 1.6i 1998godiste Delovi za peugeot 106,206,306,307,406,407\nPosuda za tecnost za pranje sofersajbne za peugeot 406 1.8i 1998godiste Delovi za peugeot 106,206,306,307,406,407\nPosuda za vodu za peugeot 406 1.8i 1998godiste Delovi za peugeot 106,206,306,307,406,407\nhladnjak egr ventila za Peugeot 406\nHladnjak egr ventila za peugeot 406 2.0hdi 2001godiste Delovi za peugeot 106,206,306,307,406,407\nHladnjak vode za Peugeot 406\nHladnjaci za Peugeot 406\nHLADNJAK VODE I KLIME, VENTILATORI, PRSA.... POLOVNI ORIGINALNI REZERVNI DELOVI mehanika, menjaci ,limarija, stakla, gume, felne aluminijumske i celicne, ratkapne, farovi, stop lampe, branici, poklopci motora, donja zastita motora, elektronika, kompijuteri, alternatori, anlaseri, kompresori klime, dizne, hladnjaci, poluosovine…. DOSTAVA NA KUCNU ADRESU PROVERITE ZASTO SMO NAJPOVOLJNIJI HVALA NA POVERENJU\nPosuda vode i senzor za Peugeot 406 od 1999. do 2004. god.\nPezo 406 posuda vode antifriza sa senzorom i cepom Peugeot za Hdi Delovi se prodaju provereni i ispravni i sa radnom garancijom,vecinom orginalni iz prve ugradnje. Moguca ugradnja u nasem servisu(uz popust na ugradnju, ili produzenu garanciju) ( za nase podrucje grada i okoline,ili kome nije daleko do nas... ).Sitnije ugradnje koje nezahtevaju "norma sat servisa" se nenaplacuju ! Za kupce u celoj srbiji podrazumevano je slanje Postexpresom (eventualno Bex-om),paketi ozbiljno zasticeni i spakovani. Za sve informacije tu smo...kontakt porukama na sajtu,poziv,sms,viber,email...\nHladnjak Egr ventila 1.6 hdi za Peugeot 406\nHladnjak Egr ventila za 406 1.6 hdi orignal sa stranca.Moze i ugradnja.Moze na adresu.\nPosuda za tecnost brisaca za Peugeot 406\nPosuda antifriza za Peugeot 406\nPosuda serva za Peugeot 406


Da li imate strah od napuštanja? – Psiho ćoše\n21/07/2018 Emocije / Ličnost / Psihologija\nPostoje ljudi koji će imati afere zbog sopstvenog straha od napuštanja. To možda vama nema smisla, ali evo i kratkog objašnjenja – oni imaju tako dubok strah od napuštanja u trenutnoj vezi da održavaju istovremeno još jednu vezu, kako bi imali rezervu u slučaju da se nešto desi sa trenutnim brakom ili vezom.\nU daljem tekstu, pogledaćemo malo dublje u uzroke i posledice tog straha i načine kako da se isti prevaziđe, a sve u cilju da bi mogli da imate zdrave veze ponovo.\nŠta je strah od napuštanja\nBustle.com ispitao je istraživanje na temu straha od napuštanja i nevernosti i utvrdili su sledeće:\nLjudi sa problemima koji se tiču napuštanja i manjeg samopouzdanja, verovatnije je da će varati.\nTo očigledno nije zdrav način nošenja sa strahom od napuštanja. Povređuje osobu koja je prevarena i takođe je mentalno mučenje za osobu koja pokušava da upravlja i održi ove veze. Oni stavljaju njihov odnos u pitanje, živeći laž i očigledno se ne suočavaju sa sopstvenim strahom od napuštanja na zdrav način.\nZnaci straha od napuštanja\nLjudi sa strahom od napuštanja mogu ispoljavati različita ponašanja. Mnoga od tih ponašanja su destruktivna za vezu, pa strah od napuštanja treba da se prepozna i odgovarajuće rešava, zarad dobra odnosa i obe individue uključene u vezu.\nIspod su neki znaci da osoba možda ima strah od napuštanja:\nOseća ljubomoru često.\nUočavaju osobe suprotnog pola kao pretnju svom odnosu.\nDaje previše ili ide u veze.\nIma misli o tome da ih partner ili supružnik napušta.\nZahteva nerealističnu količinu vremena sa svojom značajnom polovinom.\nIma poteškoće da u potpunosti veruje svom partneru ili supružniku.\nUočava mane u svom supružniku ili partneru pre nego vrline (to služi da bi se osoba udaljila ili da ne bi uspela da im u potpunosti veruje).\nTeško im je da budu sami ukoliko se veza završi. Uvek traže sledeću vezu ili značajnu drugu osobu, kojom bi zamenili onu koju su skoro izgubili.\nImaju osećanje prezira ukoliko se voljena osoba upusti u aktivnosti bez njih, kao što je izlazak sa prijateljima.\nOsećaju se nedostojno, manje vredno ili nevredno ljubavi.\nImaju nisko samopouzdanje/samopoštovanje.\nOkončavaju vezu pre nego što druga osoba to uradi, kako bi zadržali kontrolu nad potencijalnim napuštanjem.\nZahtevaju brzinu u odnosima, zato što se plaše da će ih voljena osoba napustiti ukoliko stvari ne budu napredovale do sledećeg nivoa dovoljno brzo.\nOstaju u nezdravim ili lošim vezama, zato što se plaše da će biti napušteni ili da će ostati sami.\nOsećaju ljubomoru zbog platonskih veza koje njihov supružnik ili partner ima, kao što je slučaj sa kolegama sa posla.\nKontrolišu voljenu osobu, posebno kada se radi o interakciji sa drugim ljudima.\nPreviše analiziraju vezu na svakodnevnoj bazi, često se bave negativnim problemima, pre nego da se fokusiraju na pozitivne kvalitete partnera i odnosa.\nNastavljaće odnose sa ljudima koji su emocionalno nedostupni.\nVaraće partnera ili supružnika.\nPojedinac ne mora da ima sva ta ponašanja da bi imao problem sa strahom od napuštanja. Neki ljudi sa strahom od napuštanja poseduju samo nekoliko od tih ponašanja. Međutim, čak i da imaju samo nekoliko, to nije zdravo i štetno je za njihove živote i veze.\nTakođe neki ljudi će sabotirati sopstvene veze gurajući patnera ili supružnika. Oni se mogu nepoželjno ponašati, kako bi testirali partnera. Rezultat u tim situacijama gde ponašanje eskalira dovoljno jeste da su oni bili u pravu, njihov partner ih je napustio. Nažalost, njihov supružnik ili partner ih je napustio zbog njihovog ponašanja, zato što su preterivali i podsvesno odgurivali drugu osobu.\nKako se nositi sa strahom od napuštanja\nMnogi ljudi koji imaju problem sa strahom od napuštanja bili su napuštani ranije u životu. To je moglo da se desi u prethodnoj vezi, ali najverovatnije je da izvor straha leži u detinjstvu. Napuštanje u detinjstvu, na primer, kao kada imate roditelja ili oba roditelja koji ne učestvuju u odrastanju deteta, može prouzrokovati duboko ukorenjene psihološke probleme.\nKljuč jeste u prepoznavanju da strah od napuštanja postoji. Ispod su neki saveti o tome kako da se nosite sa sopstvenim strahom od napuštanja, kako bi mogli da imate zdravije i potpunije odnose.\nPrepoznajte da ste vredni ljubavi\nOsnovna emocionalna bitka sa gotovo svim osobama koje imaju problema sa strahom od napuštanja jeste njihovo osećanje da oni nisu vredni da budu voljeni. Njihov strah od napuštanja verovatno proizilazi iz napuštanja, koje se desilo negde tokom detinjstva.\nZato što su ih svi za koje su bili vezani napustili (iz bilo kojeg razloga), oni su podsvesno ostavljeni sa osećanjem da nisu potpuno voljeni. Mozak deteta misli nešto slično sledećem “Da su me on/ona voleli, onda me on/ona ne bi napustili”. Napuštanje u glavi deteta znači da nisu u potpunosti voljeni. Čak iako to verovatno da nije istina, tako funkcioniše pojednostavljeno razmišljanje deteta.\nKako vreme prolazi, oni počinju da se pitaju šta je to što ih je činilo da nisu vredni ljubavi. Da nisu bili dovoljno lepi? Da nisu bili dovoljno pametni? Da nisu bili dovoljno dobri? Te misli se mogu ukoreniti i preneti u odraslo doba. Kao rezultat svega toga, odrasla osoba se i dalje oseća da postoji nešto u njoj zbog čega ona nije dovoljno vredna da bude voljena potpuno i istinski.\nČesto veruju (podsvesno) da u vezi treba da kontrolišu stvari kako ih druga osoba ne bi napustila. Oni će pokušati da kontrolišu svoju vezu i svoju voljenu osobu zbog straha od napuštanja.\nPrvi korak u prevazilaženju straha od napuštanja jeste da prepoznaju da su vredni ljubavi.\nPrihvatite da ste vredni ljubavi.\nSvako je vredan ljubavi. Ne postoji takva stvar kao što je savršena osoba. Svi mi želimo da volimo i da se osećamo voljeno. Svi imamo mane. Stoga ljubav uključuje vezu dve osobe sa manama. Svaka je vredna ljubavi i svaka vredi da bude u vezi.\nVi ste vredni ljubavi, sa sve vašim manama. To ne znači da svako treba da vas voli zato što to nije realno. Međutim, postoji negde tamo neko za svakoga. Kada nađete tu osobu, podsećajte sebe da ste vredni ljubavi i pažnje koju dobijate. Brinite se i negujte tu vezu. Međutim, nemojte dozvoliti da ona postane vaš identitet ili centar vaše vrednosti.\nPostanite emocionalno samopouzdani.\nVaš identitet nikada ne bi trebalo da se jedino veže za odnos. To je deo vas, ali vas ne definiše. Budite sigurni da možete da prihvatite te misli i da znate da možete da budete u redu, ukoliko ostanete sami. Vi ne bazirate sopstvenu vrednost na tome što ste u vezi. Umesto toga, vredni ste zato što ste vi VI i niko drugi ne može učiniti da budete bolji VI.\nEmocionalno samopouzdanje možda neće doći lako, ukoliko ste bili emocionalno zavisni u trenutnoj ili prošlim vezama. Terapija može biti od pomoći ukoliko imate poteškoća sa emocionalnim samopouzdanjem. Ostvarenje emocionalnog samopouzdanja ne događa se momentalno, pa budite nežni sa sobom tokom procesa. Dan po dan i stalno podsećajte sebe da ste odgovorni za sopstvene emocije i da ste i dalje individua, čak iako ste u vezi.\nPodsećajte sebe, što češće je moguće, da nije posao druge osobe da učini da se vi osetite emocionalno sigurno. Vaša emocionalna sigurnost na prvom mestu treba da dođe od vas. Vi ste na prvom mestu individua, a na drugom partner. Preuzmite vođstvo nad sopstvenim emocijama i osećanjima. Kada strah počne da izbija na površinu, adresirajte ta osećanja pre nego da ih pretvarate u nezdrava ponašanja pomenuta u gornjem delu teksta, kao što su ljubomora, previše davanja u vezi ili da budete preokupirani sa mislima da će vas značajna druga polovini napustiti.\nKada ste emocionalno samopouzdani vi imate oklop koji preuzima odgovornost za vaše emocije i radi to na zdrav način. To znači da ne tražite od vašeg supružnika ili značajne druge polovine da učini da se osećate sigurno u vezi. Nije njihov posao da se vi osećate sigurno u vezi. Oni ne mogu da oteraju vaš strah.\nVi se morate suočavati sa vašim strahovima kako bi išli ka emocionalnom samopouzdanju. Nošenje sa strahom često uključuje razumevanje odakle je strah došao.\nRazumite svoj strah kako bi se sa istim suočili.\nGde i kada je vaš strah od napuštanja započeo? Šta se desilo u vašem životu da se sada osećate tako? Da li su vaši strahovi tada bili opravdani? Da li se ti strahovi prenose u vaš trenutni život i odnose? Ovakva pitanja mogu vam pomoći da razumete gde i kada je vaš strah nastao i na koji način vas trenutno pogađa.\nUkoliko imate razumevanje o tome gde i kako su počeli, možete takođe početi da shvatate da vam ne pomažu sada. Ti strahovi u nekim slučajevima ne mogu se u potpunosti izbrisati, ali suočavanje sa njima time što ćete otkriti izvor i razvitak straha, mogu vam pomoći da se bolje sa istima nosite kada se pojave. Kada znate da je koren tog straha razlog, strah više ne pomaže vašem životu.\nDnevnik o vašem napuštanju.\nVođenje dnevnika o vašem napuštanju jedan je od načina da otkrijete vaša osećanja, emocije i misli po tom pitanju. Ukoliko ste u mogućnosti da ih prenesete na papir, time pomažete sopstvenom umu da procesuira strahove i emocije. Ukoliko se emocionalno zaglavite u tom procesu ili zaključite da ne pomaže dovoljno, onda nađite terapeuta koji vam može pomoći. Na jedan ili drugi način vi treba da otkrijete i procesuirate te emocije, kako bi razumeli koren sopstvenog straha.\nRazumevanje korena pomaže vam da prepoznate da to niie više potrebno ili od pomoći za razvoj vaše trenutne veze, zato što je uzrokovalo nezdrave postupke pune straha. Evo i nekoliko pitanja koja možete iskoristiti kada budete vodili dnevnik.\nKada si prvi put prepoznao/la problem koji je izazvao tvoj strah od napuštanja?\nDa li si se osećao/la više puta u životu napušteno? Ukoliko jesi, koja su to bila iskustva i kako si se sa njima suočio/la?\nDa li osećaš da je napuštanje bilo tvoja greška?\nKoju poruku, lažnu ili ne, si uputio/la sebi povodom napuštanja (posebno o uzroku)?\nNa koji način je napuštanje koje se dogodilo ranije u životu uticalo na tvoje veze, na obe i one u sadašnjosti i one iz prošlosti?\nKoja ponašanja možete prepoznati, a da su izazvana vašim strahom od napuštanja?\nKojih ponašanja bi želeli da ste svesniji, u cilju da bi ih promenili u pogledu ponašanja iz straha od napuštanja u vašem trenutnom odnosu?\nKoje stvari možete uraditi danas da zaustavite neželjena ponašanja koja su bazirana na strahu od napuštanja (na primer: umesto da zahtevate vreme sa partnerom, kada oni žele da budu sa svojim prijateljima, vi ćete pozvati vašeg prijatelja da se družite)?\nVi možete da adresirate jedno ili nekoliko pitanja tokom jedne epizode pisanja dnevnika.\nPrihvatite da će neki nivo straha možda uvek da postoji.\nImati strahove je ljudski. Vi možda nećete u potpunosti eliminisati sopstveni strah od napuštanja, ali možete imati kontrolu nad svojim reakcijama povodom straha.\nVažno je da prepoznate kada imate te zastrašujuće momente u vašoj vezi. Na primer, ti momenti straha koji u vama izazivaju da želite da kontrolišete koga vaš supružnik gleda, gde oni idu ili šta oni rade, bez vas pored sebe. Vi treba da prepoznate nezdrave obrasce razmišljanja i razumete na čemu se bazira koren straha. To vam može pomoći da prepoznate da strahovi i podsvesne misli da kontrolišete supružnika ili značajnu voljenu osobu nisu zdrave za vezu.\nKanališite misli u pozitivan razgovor sa samim sobom. Recite sebi da ste vredni ljubavi. Takođe podsetite sebe da se vaša vrednost ne zasniva na vezi. Vi možete biti dobro u vezi i možete biti dobro i ako ste sami. Priznajte glavni uzrok straha i recite sebi da više nije potreban zato što ne pomaže vašem funkcionisanju na zdrav način u vašoj vezi.\nVi ćete možda imati neki nivo straha zato što je strah od napuštanja toliko duboko ukorenjen i strah je normalna ljudska reakcija. Ali možete pomoći sebi da se strah minimizira, tako što nećete više dozvoljavati da kontroliše vaše obrasce razmišljanja i ponašanja.\nPrestanite da tražite od voljenih osoba pomoć za odbacivanje sopstvenih strahova.\nKako bi se na što bolji način suočili sa strahom od napuštanja, vi treba da prestanete da posmatrate značajne osobe kao rešenje. Ukoliko imate strahove od napuštanja, vi ne treba da prebacujete odgovornost na njih kako bi se vi osećali sigurno. Vi treba da prestanete da kontrolišete ponašanja koja se baziraju na strahu i da preuzmete razlog vašeg straha od napuštanja na sebe.\nDa ponovim, vi kružite kako bi podsetili sebe na uzrok tih strahova i kako vam oni više ne trebaju za vaše emocionalno zdravlje. U stvari, držanje za te strahove otežava život samo vama.\nOtpustite osećanja povodom toga da niste vredni. Počnite tako što ćete govoriti sebi da ste vredni. Kada razgovarate sami sa sobom to vam može pomoći da uspostavite nove načine razmišljanja, kada se te misli o bezvrednosti zasnovane na strahu, pojave u vašem umu.\nPričajte sami sa sobom kako bi zamenili strah sa pozitivnim mislima.\nKada razgovarate sami sa sobom to može biti neverovatno moćno. To pomaže da oblikujete način kako razmišljate o sebi. Da li dozvoljavate da se u toku razgovora sami sa sobom valjate u sopstvenim strahovima, sumnjama i negativnostima? Ukoliko to radite, vreme je da zamenite bilo koje od tih misli sa pozitivnim razgovorom.\nVaš cilja sa pozitivnim razgovorom ne ogleda se u tome da se fokusirate na vezu, zato što to nije uzrok vašeg straha od napuštanja. Vaš strah od napuštanja bazira se na osećanjima bezvrednosti koja dolaze zbog ranijeg napuštanja u životu. Vama je potrebno da zamenite sopstvenu negativnost i zastrašujuće misli sa pozitivnim razgovorom koji ćete voditi sami sa sobom, a tiče se pogleda na vaše vrednosti.\nPodsetite sebe da ste osoba koja vredi. Potražite pozitivne stvari unutar sebe koje su vredne pohvala i na koje se možete usmeriti kada se nad vama jave emocije koje se tiču straha od napuštanja. Otarasite se ružnih osećanja povodom napuštanja i straha, time što ćete ih zameniti sa pozitivnim mislima o sebi kao osobi od vrednosti.\nPrihvatite ideju da ste sami.\nU redu je da ste sami. Vama ne treba druga osoba u životu kako bi bili osoba od vrednosti. Vi ste vredni zato što ste vi VI. U redu je kada je osoba sama ili kada je u vezi.\nUkoliko se vaša veza okončala, onda gledajte da prigrlite priliku što ste sami i kako će to možda vama sada da izgleda. Nađite pozitivno u oba i u samoći i u statusu uključenosti u vezi, kako bi bili dobro u bilo kom slučaju. Vaša vrednost se ne bazira na statusu veze.\nPrestanite da budete emocionalno nedostupni.\nNeki ljudi sa strahom od napuštanja teže da iznova i iznova ulaze u veze sa ljudima koji su emocionalno nedostupni.\nUmesto da tražite emocionalno nedostupne, vreme je da prekinete krug i potražite partnere koji su spremni, voljni i emocionalno sposobni da ostvare vezu sa vama. Ukoliko ponavljate obrasce nezdravih, emocionalno nedostupnih veza, onda terapija može biti od pomoći.\nStvorite mrežu podrške.\nNeki pojedinci sa problemima straha od napuštanja, postaju dobro istrenirani u sopstvenoj romantičnoj vezi zbog svojih navika da daju previše i njihovih zahteva za vremenom supružnika ili druge značajne osobe. To uzrokuje da drugi odnosi ostanu pored puta.\nTeško je održavati prijateljstva sa drugim osobama kada ste opsednuti sa jednom osobom uz isključivanje drugih. Da li pričate nesigurno o vašoj značajnoj polovini kada ste sa prijateljima? Da li stalno mislite o voljenoj osobi kada izađete sa prijateljima? Ta ponašanja vam ne pomažu da ostvarite značajna prijateljstva sa drugim ljudima.\nKako bi vodili dobro izbalansiran život, vama su potrebni prijatelji, a ne samo jedna osoba. Potrebna vam je mreža ljudi koja vam može biti vaš sistem podrške. Na taj način, ukoliko vaša romantična veza propadne, imaćete ohrabrenje, ljubav i podršku od prijatelja i porodice.\nBudite otvoreni za ostala prijateljstva, time što ćete učestvovati u aktivnostima koje vas interesuju. Ukoliko uživate da vežbate, onda se učlanite u teretanu gde ćete se sastajati 2. do 3. puta nedeljno. Ukoliko volite da pomažete drugim ljudima, onda se pridružite volonterskim organizacijama. To je samo par primera.\nNemojte trošiti sopstveno vreme na samo jednu osobu i da zbog toga ne uspete da razvijete prijateljstva tokom neke epizode vašeg života, zato što su vam prijatelji potrebni tokom celog života. Vaš strah od napuštanja uzrokuje da se fiksirate na vašu značajnu polovinu i vi želite da provodite sve vreme sa tom osobom. Olabavite malo i dozvolite sebi da imate vremena da sklapate i održavate prijateljstva sa drugim ljudima, tako da vas dvoje ne budete jedino dvoje u mreži podrške.\nPotrebno vam je više ljudi u životu, zato što niste ostrvo u ovom svetu. Zdravo je da imate prijateljstva sa drugim ljudima, dok ste istovremeno u romantičnoj vezi.\nBudite svesni ponašanja koja se hrane strahom.\nPostoje ponašanja uzrokovana strahom od napuštanja, kao što smo prethodno pomenuli. Važno je, ne samo da prepoznate da su se ta ponašanja dogodila u prošlosti, već da ih postanete svesni u sadašnjosti.\nVežbajte svesnost kako bi uhvatili sebe kada počnete sa tim ponašanjima, da bi mogli da ih prekinete. Podsećajte sebe da je vaše ponašanje zasnovano na vašem strahu od napuštanja i da vam ta ponašanja nisu pomogla sa vezama iz prošlosti, niti će vam pomoći sa odnosima u budućnosti.\nPričajte sa sopstvenim strahovima i recite im da preuzimate kontrolu, time što ćete promeniti vaše ponašanje danas.\nStrah od napuštanja može biti unutar vas dugo vremena, ali prepoznavanjem sopstvene vrednosti i razumevanjem korena straha, bićete sposobni da ga prevaziđete i da ostvarujete zdrave veze ponovo.\nSvako ko se oseća nesigurno biće uvek nesiguran, ukoliko se oslanja na druge ljude zarad sigurnosti. Preuzmite kontrolu nad vašim strahom danas, time što ćete pratiti moje savete i uvidećete kako se vaši odnosi menjaju.\nkako pobediti strahkoren strahastrah od napuštanjazašto se plašim\nPingback: Da li imate strah od napuštanja? - VLADARKA


Častite sebe za praznike – Overwatch na popustu čak 50%! | RUR eSports\nČastite sebe za praznike – Overwatch na popustu čak 50%!\nby Nikola Rancic on 20/12/2017\nBlizzard je uvek za vreme praznika veoma velikodušan, pa možete uzeti njihove igre praktično “džaba”. Naravno, ni trenutno njihova naprodavanija igra nije zaobišla popust.\nOverwatch je prodat u preko 30 miliona primeraka, što je stvarno zapanjujuća cifra. Nije ni čudo što je proglašen za igru godine. Ako ste se premišljali da li da probate najpopularniju “pucačinu”, sada je pravo vreme!\nStandard Edition Overwatch košta samo 19,99 evra, dok je po nama mnogo bolji dil da kupite Game of the Year Edition za samo 10 evra više. Za cenu od 29.99 evra dobijate mnogo više stvari i to ne samo u Overwatchu.\nGame of the Year Edition sadrži 10 Loot Boxova i 5 unikatnih skinova za Overwatch koje možete imati samo kupovinom ovog paketa.\nZa Heroes of the Storm igru dobijate besplatno Tracer heroja da možeta da harate Nexusom sa stilom.\nWorld of Warcraft igrači dobijaju Baby Winston Peta,\nDiablo kolekciju upotpunićete sa Mery’s Wings,\nDok StraCraft i Hearthstone igrači dobijaju sjane Portrete i Crad Back\nOva ponuda važi samo za PC, dok sa PS4 morate da odvojite malo više para, odnosno 35,99$, što je opet skoro 50% popusta. Xbox One igrači ostali su uskraćeni za ovu promociju, pa ćete tamo morati da odvojite novac za punu cenu igre.\nBilo da ste novi igrač ili možda želite da obradujete dragu osobu sa predstojeće praznike ova ponuda teško može da se odbije.\nGame of the YearOverwatchpopustpraznici\nGame of the Year, Overwatch, popust, praznici


Intervju: Marjan Čakarević - ZASECANJA U TKIVA\nIntervju: Marjan Čakarević\nKao i uvek, najbolje iz neke generacije, mora tu samu, ovako definisanu generaciju da prevaziđe. Mislim da je nemoguće biti dobar pesnik, a biti priznat, prepoznat samo od svoje generacije\nRazgovarao: Vladimir Stojnić\nPovod za ovaj intervju je konkretan: ovogodišnji si dobitnik pesničke nagrade „Branko Miljković“ za knjigu Tkiva (Povelja, Kraljevo, 2016). Želeo bih da uprkos tome naš razgovor ne bude prigodan u uobičajenom smislu. Drugim rečima: neka ovo bude prilika da preispitamo i neke pojave na našoj književnoj sceni, prostoru koji obojica u manjoj ili većoj meri delimo.\nNećemo reći ništa novo ako konstatujemo da su književne nagrade u Srbiji u krizi. Ima ih previše, raspodeljene su po „klanovima“, favorizuju „književno prisustvo“ više od samih knjiga, a žiriji su neretko nekompetentni i/ili svesno odlučuju po vanknjiževnim merilima. Utisak je da ova kriza do te mere prožima institucionalno nagrađivanje da ono postaje jedan paralelni, zatvoreni univerzum nekoliko desetina učesnika u igri koja sve manje ima veze sa književnošću. Imaš li potrebu da racionalizuješ (sebi i drugima) činjenicu da si osvojio „značajnu“ nagradu u jednom takvom sistemu?\nPripadamo generaciji koja se, ako se tako može reći, i poetički legitimisala odnoseći se sa prezirom prema nagradama. Ovo, naravno, ima svoje razloge: naš ključni formativni period jesu devedesete godine, kada je jedan svet u ratu i krvi otišao dođavola, a proliferacija nagrada, Čudić je tada zabeležio da ih ima valjda 500, služila da bi se instalirao nacionalistički kulturno-politički poredak. Kao što su uostalom, mada u neuporedivo manjoj meri i sa nešto više ukusa, jednim delom i za vreme socijalističke Jugoslavije nagrade takođe služile u tu svrhu. Uprkos toj pometnji, nekoliko nagrada u Srbiji su uspele da sačuvaju koliko-toliko pristojan nivo i da, ipak, kulturnoj javnosti preporučuju neke knjige i pisce koji su, (i) po mom osećanju, najbolje što naša kultura ima. Takve su još uvek Ninova, Disova, Miljkovićeva, Zmajeva, Andrićeva, Đura Jakšić, Biljana Jovanović, Stevan Sremac, Popina doskora, možda još poneka, ponekad. To naravno nikako ne znači da su sve knjige nagrađene ovim nagradama remek-dela, već da je, u zbiru, među nagrađenima bilo najmanje promašaja. Ili barem da su većina onih koji su ih dobili – ipak pravi, ozbiljni pisci.\nNisam davao ni pet para na nagrade. Pisci kao što su Despotov ili Miroslav Mandić, koji su, za mene, među najvažnijima i najvećima u našoj kulturi nisu dobili gotovo nikakve nagrade, tačnije, Despotov je dobio nagradu Đura Jakšić za knjigu Pada dubok sneg, i to je sve. Dakle, ko god da dobije koju god nagradu, našu ili inostranu, moj sud se o njegovim/njenim knjigama neće formirati na osnovu toga. Kao što se nadam da se ni o mojoj knjizi neće suditi blagonaklonije, ali ni oštrije, zato što je nagrađena.\nMeđutim, kada su Tkiva izašla, prvi put mi se desilo da sam pomislio da bih voleo da knjiga dobije neko javno priznanje. Pojma nemam zašto. A da sam mogao da biram koju bih nagradu voleo, to bi svakako bila Miljkovićeva. Nemam nikakvog razloga da se stidim što sam, za sada, poslednji u nizu koji počinje Milutinom Petrovićem i Glavom na panju, a kome pripadaju, između ostalih, i Popa, Radović, Dragojević, Davičo, Sarajlić, Raičković, Ristović ili Dejan Ilić. Štaviše, ta činjenica me ispunjava u određenoj meri ponosom.\nNaše društvo je u velikoj finansijskoj krizi, a umetnici su ekonomski degradirani i više od prosečnih građana. Ako su već nagrade izgubile društveni značaj u smislu „prestiža“ i „časti“, da li im barem novčani iznosi obezbeđuju nekakvu konkurentnost? Da li su novčani fondovi nagrada neka vrsta tabu teme, budući da se o njima vrlo malo javno govori?\nIma jedan zanimljiv primer u vezi sa tom temom. Pre neku godinu je veliki proizvođač mesa i mesnih proizvoda Matijević ustanovio književnu nagradu, što samo po sebi nije ništa loše, ali nije bilo mnogo reči o tome koji su kriterijumi, šta se tačno nagrađuje, uglavnom, iznos je bio 10.000 evra i prvi dobitnik je bio Bećković. Ovih dana, praktično u isto vreme kada sam ja dobio Miljkovićevu nagradu, ustanovljena je nagrada Vladika Nikolaj, koju dodeljuje šabačka eparhija i koja je 8.000 evra, i opet je, zanimljivo, prvi dobitnik Bećković. O tim nagradama se, dakle, malo šta znalo i zna – nagrada mesare Matijević, čini mi se, u međuvremenu je, posle dve-tri godine, i prestala da se dodeljuje – osim iznosa, koji je odmah bio predočen javnosti i koji je ogroman u našem kontekstu. Najuglednije pesničke nagrade, koje sam naveo, možda u zbiru dobacuju do tog iznosa, mada verovatno ne. Miljkovićeva je, koliko znam, oko 2.000 evra. Što mi, kao čoveku bez stalnog zaposlenja, svakako dobro dođe.\nHoću da kažem, da ne bi bilo zabune, Miljkovićeva i još neke su ipak, uz sve prigovore koji im se mogu i moraju uputiti, još uvek književne nagrade i nešto znače u književnom svetu, te se otuda novčanim iznosom koji podrazumevaju ne maše u javnosti, iako nemam utisak da bilo ko želi da to ostane tajna, dok neke druge, neuporedivo brojnije, značajne su isključivo u finansijsko-političkom smislu, kao neka vrste javne legitimacije osnivača, darodavca, a poezija i književnost tu ne igraju apsolutnu nikakvu ulogu.\nČini mi se da si prvi i za sada jedini pesnik naše generacije (grubo rečeno: rođeni od 1976. do 1984) koji je osvojio više od jedne nedebitantske nagrade. Podsećam da je tvoja knjiga Jezik iz 2014. godine dobila nagradu „Miroslav Antić“. Da li u Srbiji postoji fenomen da se jednom nagrađeni autori lakše ponovo nagrađuju?\nNisam baš jedini, Halilović je dobio barem dve ili tri značajne nagrade, ali, da, činjenica je da su žiriji zaobilazili pesnike i pesnikinje iz naše generacije u širokom luku. Možda smo kao generacija delom i sami doprineli tome gore pomenutim prezirom, koji je, jer relativno dugo traje, proizveo nekakav, recimo, poetičko-politički autizam. Kako inače pre ili kasnije, završi svaka generacija, koju bismo mogli radno, za ovu priliku definisati, kao presek i prosek poetičkih i ideoloških karakteristika. Kao i uvek, najbolje iz neke generacije, mora tu samu, ovako definisanu generaciju da prevaziđe. Mislim da je nemoguće biti dobar pesnik, a biti priznat, prepoznat samo od svoje generacije.\nNo svejedno, i ovo bi bila i neka vrsta dopune odgovora na prvo pitanje: mislim da je poražavajuća činjenica da neke od ključnih knjiga cele jedne pesničke generacije apsolutno nisu bile registrovane u široj književnoj javnosti i prepoznate kao značajne, pa, zašto ne, i nagrađene. To što su, recimo, Maksimović, ili Novaković, ili Danilov – sami po sebi, u manjoj ili većoj meri, svakako značajni pesnici – dobili neku nagradu, dvadesetu ili tridesetu njihovu, za našu književnost u celini ne znači ništa, a svakako ni izbliza toliko koliko bi značilo da su je, kojim slučajem, dobile knjige Omot spisa ili Magda Dragane Mladenović, Matovićevi Koferi Džima Džarmuša ili Odakle dolaze dabrovi, Stereorama Bojana Savića Ostojića, Tucićeve Nove domovine, Zvezda od prah-šećera Ane Seferović, Vasićev Tomato, tvoj Fotoalbum ili Kutija, da pomenem neke, nikako sve, po meni najvažnije knjige jedne generacije. Dakle, naša književnost, naša kultura je nepovratno propustila priliku da prepozna i promoviše jedan novi, epohalno relevantan poetski senzibilitet.\nOno što upada u oči jeste činjenica da se uglavnom nagrađuju „umerenije“ knjige, da decenijama unazad nedostaje hrabrosti, spremnosti da se književno rizikuje, da se u javnosti promovišu neke knjige ili autori čije su poetike na neki način subverzivnije, ili radikalnije. Pisci kao što su, recimo, Radaković, Vuković, Ugričić, ili Šalgo, Jasmina Tešanović, a da ne govorim o Bogdanu Bogdanoviću, Branku Vučićeviću, tavore na rubovima književne javnosti, ili se različitim mehanizmima nacionalnoknjiževne samoodbrane jednostavno izopštavaju, odnosno diskvalifikuju kao prevodioci, plaćenici, feministkinje, arhitekte, i šta ja znam kako još, što nema veze s mozgom. A čak i da ima, ne bi smelo da bude povod za književno-estetsku diskvalifikaciju.\nDa li iz toga nužno sledi da se jednom nagrađeni autori ponovo nagrađuju, pa barem jednim delom – da. Ne znam da li i ja spadam u tu grupu. Mislim da ipak ne spadam, ili barem ne još uvek.\nNagradu „Mika Antić“ apsolutno nisam očekivao, nisam imao pojma da sam uopšte u konkurenciji. A obradovao sam se, ne kažem da nisam: jednim, manjim delom zbog novca, jer relativno skroman iznos je u pitanju, a većim delom zbog toga što sam se pojavio „na televizoru“, štaviše, u „Drugom dnevniku“, te sam mogao da se bar malo opravdam pred rodbinom da nisam baš totalni luzer. Ponekad ta ravan jedne nagrade nije beznačajna.\nU oči upada činjenica da se uglavnom nagrađuju „umerenije“ knjige, da decenijama unazad nedostaje hrabrosti, spremnosti da se književno rizikuje, da se u javnosti promovišu neke knjige ili autori čije su poetike na neki način subverzivnije, ili radikalnije\nKao tradicionalno nekomercijalni književni rod, poezija se tokom prethodnih godina donekle izmestila ka nezavisnim, malim izdavačima, samizdatu ili se objavljuje na internetu. Neki od ovih projekata su se ugasili, drugi su u krizi, a neki izdavači koji sebe nazivaju nezavisnima danas uglavnom preštampavaju stare prevode klasika. Sa druge strane, vladajuća neoliberalna praksa nam govori da će budžetski dotirani izdavači uskoro postati prošlost. Kako vidiš budućnost poezije s obzirom na ovakve izdavačke okolnosti?\nNe verujem da će budžetski dotirani izdavači tako brzo postati prošlost. Ili se barem nadam da neće. Ne vidim takođe problem u preštampavanju starih prevoda klasika, naročito ako to otvara mogućnost da se objave neke knjige nove poezije. Mislim da se sve, ne samo u kulturi, danas planira relativno kratkoročno, pomalo hirovito, od konkursa do konkursa, od mode do mode, te otuda ne mogu da dajem neke uopštene prognoze. Znam da se i u tim okolnostima pojavljuje nova, odlična generacija novih pesnika i pesnikinja, pa valjda zbog toga ni ne brinem za budućnost poezije.\nAktuelni su ovogodišnji rezultati konkursa Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije za dodelu budžetskih sredstava u oblasti izdavačke periodičke delatnosti. Imaš li neki komentar na ove rezultate?\nTi rezultati, kao i svi rezultati konkursa godinama unazad, izuzimajući donekle, što je zanimljivo, Koštuničinu vladu, koja, ako se dobro sećam, nije pravila ni izbliza tako upadljive ideološke razlike u dotiranju kulture kakve su pravili svi ostali, dakle, svi rezultati su takvi zato što ne postoji jasna, tačnije nikakva kulturna strategija, osim one koja podrazumeva podršku za ideološke saborce i prijatelje, a uskraćivanje podrške za one koji se prepoznaju kao protivnici.\nDa ima bar malo pameti, mogla bi se napraviti jednostavna kategorizacija časopisa, pa bi nekoliko, deset, dvadeset časopisa dobijali novac bez konkursa, jer su od prvorazredne kulturne važnosti, dok bi ostali konkurisali sa konkretnim uređivačkim planovima i projektima. Pa bi se na 3 ili 5 ili nekoliko godina radila revalorizacija, pa bi neki, jer su se nametnuli svojim kvalitetom, relevantnim tekstovima, upadali u tu prvu grupu, a neki, koji nisu opravdali to poverenje, iz te grupe ispadali.\nNaravno, ja mogu da budem nezadovoljan, i jesam, što Polja, u kojima sam jedan od urednika, i koja su, sasvim sigurno, najbolji, među ono malo klasičnih književnih časopisa u Srbiji – nisu dobila ni dinara na konkursu, to je u svakom slučaju skandal prvog reda, mogu i da kažem, i kažem, sve najgore o ovom konkursu, koji je ideološki konkurs par excellence. Ali evo, pre par godina su se ugasili časopisi od kapitalnog značaja za našu kulturu, Poezija i Istočnik, jer im je uskraćena podrška na konkursu, neki ljudi su pisali tekstove o tome, peticije, ljudi od najvećeg ugleda i integriteta – i ništa se nije desilo. A tada komisija, na prvi pogled, nije odlučivala ovako ideološki, i u njoj su sedeli neki ljudi, koji su, spolja gledano, sasvim na mestu, Zoran Paunović, Laslo Vegel, Vesna Matović. Daj bože da sam paranoičan, ali kao da postoji određeni trend, možda podsvesni, da sve ono što promoviše jedan intelektualno zahtevniji, pa ako hoćeš i elitni pristup umetnosti, što neguje elitnu kulturu, jednom po jednom odlukom, jednim po jednim konkursom, jednostavno se briše. To se dogodilo i u Hrvatskoj sa Zarezom, Goranovim proljećem, Quorumom itd. Nešto za šta su potrebne decenije rada da bi se izgradilo, jednostavno ne prođe konkurs, ili, što je još ciničnije, dobije neki bednu svotu sa kojom se ne može ništa uraditi. I ljudi iz tih komisija, iz ministarstava, nikada ne daju nikakvo objašnjenje.\nDakle, jedno od razumnih rešenja za to da se izbegne da se svake godine kuka i optužuje ova ili ona komisija jeste ovo koje sam pomenuo. Sve drugo mi se čini kao traćenje energije i drndanje tastature bez nekog efekta.\nŽivimo u društvu koje se tokom poslednjih nekoliko godina ubrzanim korakom približava ciničnom sistemu „demokratizovane diktature“. Da li se ove promene reflektuju u jeziku naše poezije i ako da, kako? Mogu li pesnici da upotrebe svoj medij u pokušaju da ne ostanu nemi i gluvi za ove probleme ili bi iole smislen angažman nužno podrazumevao napuštanje polja poezije?\nTeško je izvoditi zaključke opšteg tipa, ali ima novih knjiga koje neposrednije govore o najaktuelnijim društvenim temama. Mada ne toliko, čini mi se, o demokratizovanoj diktaturi, koliko o nekim temama koje su opšteevropske, ili svetske: izbeglice, kriza ličnosti usled prevlasti novih, virtuelnih realnosti, socijalno raslojavanje koje je sve primetnije i nepodnošljivije, pomenuti cinizam koji je postao obeležje epohe itd. Naravno, nije dovoljno samo govoriti o tim temama, treba govoriti i estetski, i etički ubedljivo. Taj govor, dakle, ni u kom slučaju ne podrazumeva napuštanje polja poezije, i to što kažem je u neku ruku banalno. No svejedno, iskustvo me uči da je praktičnije i učinkovitije za novu politiku boriti se pre svega političkim sredstvima: protestima, uličnim i medijskim akcijama, blokadama, i sličnim aktivnostima.\nRelativno dobro si upoznat sa generacijskom poezijom na prostoru bivše Jugoslavije. Postoji li na tom prostoru nešto što bismo nazvali „prepoznavanje globalnog duha epohe“, ako takav uopšte postoji? Da li se generacijski pesnički odgovori na stvarnost međusobno bitno razlikuju u regionu?\nAko se pogledaju neke antologije: Prostori i figure ili Restart i Hrvatska mlada lirika 2014, koje obuhvataju istu generaciju pesnika iz dve najveće jugoslovenske države, te dakle, time, i najobuhvatnije izbore, mogu se videti donekle različita poetička zaleđa; uprošćeno govoreći: veća okrenutost avangardnom nasleđu u Srbiji, naspram okrenutosti različitim oblicima modernizma u Hrvatskoj. To verovatno ponešto govori i o istorijsko-političkim okolnostima u kojima se ta, naša generacija formirala.\nMeđutim, najnovija generacija, dakle svi pesnici našeg jezika koji su ušli u antologiju Meko tkivo, valjda i samom činjenicom da su se našli zajedno složeni po abecednom redu, a ne po nacionalnom ključu, govori o tome da je reč o vrlo sličnim, ako ne čak i identičnim, „globalnim“ generacijskim iskustvima. Ono što je po mom osećanju najvrednije u novoj jugoslovenskoj ili regionalnoj poeziji, o tom duhu koji pominješ govori pre iz drugog plana i više prati neka dublja i dalekosežnija socijalna i epohalna kretanja, nego što predstavlja neposredan komentar društveno-političke stvarnosti. I mislim da se, taj duh dakle, pre razlikuje od pesnika do pesnika, nego od jedne do druge države ili nacionalne kulture.\nNo svejedno, iskustvo me uči da je praktičnije i učinkovitije za novu politiku boriti se pre svega političkim sredstvima: protestima, uličnim i medijskim akcijama, blokadama, i sličnim aktivnostima\nTvoje prethodne knjige: Sistem (2011), Jezik (2014) i 7 reči grada (2015) su knjige čvrstog koncepta, projekti. Kako se Tkiva uklapaju u ovaj niz? Sa jedne strane, ona kao da donose veću samostalnost pojedinih pesama, a sa druge strane obuhvataju centralni naslovni ciklus, poemu unutar knjige koja dominira zbirkom. Da li si sa Tkivima bio spontaniji prilikom komponovanja knjige?\nNekoliko pesama sam napisao ranije, pre dve ili tri godine, i to baš tako, kao pesme, bez ikakvog plana da budu deo ove ili bilo koje knjige. Ali glavni deo, uključujući tu pre svega naslovnu poemu, pisao sam oko šest meseci, bukvalno svakog dana. Tako je knjiga, verovatno i iz tog razloga, u prvobitnoj verziji imala čvršći koncept. Ne ni izbliza tako „strog“ kao Sistem, već pre kao malo labaviji Jezik. Onda je rukopis pregledao moj prijatelj Tomislav Brlek, pa je napravio drugačiji raspored, neke pesme izbacio, te je knjiga malo „prodisala“, a pojedinačne pesme se još više „osamostalile“.\nIsprobao sam različite avangardne modele, od radikalnog, „ruskog“ tipa u Sistemu, do referencijalnijeg, „američkog“ u 7 reči grada, preko mešavine različitih tipova u Jeziku, i shvatio da više ne mogu tim putem, da sam rekao šta i kako sam mislio da treba reći u okviru jednog poetičkog modela; jednostavno, to me više nije radilo. Čitao sam tada ponovo Nabokovljev Dar, pa mi je otvorio neke prozorčiće, i tako su se uobličila Tkiva.\nKroz Tkiva promiču motivi sećanja i odrastanja, ali i dosta nekad skrivenih, a nekad vidljivih nanosa lektire i referenci. Moj je utisak da ova knjiga donosi značajne novine u tvom opusu: negovanje jedne otvorenije subjektivnosti, tragove autobiografskog, kao i neku vrstu specifične čulnosti koju do sada nisam susretao u tvojoj poeziji. Da li ćeš nastaviti u tom pravcu?\nSvega toga ima u velikoj meri: i sećanja (treba stalno slušati Memoryhouse Maxa Richtera), i lektire, pop muzike, filmova, slika, i čulnosti, i autobiografskog. Ali sada, i u budućnosti, bar neko vreme pisaću prozu. Kada sam završio ovu knjigu osetio sam veliko zasićenje poezijom, to je jedna divna i neuporediva, ali i užasno stresna, komplikovana i opasna delatnost, te moram da napravim pauzu. Sve to što si pobrojao, razvijaću svakako i dalje, ali u prozi.\nZa kraj ovog razgovora želeo bih da se dotaknemo jedne poslovično zanemarene teme u našim govorima o poeziji: čitalaca. Misliš li da postoji nezanemarljiv krug čitalaca koji ne sudeluju aktivno na književnoj sceni, a koji će doći do tvoje poezije? Ne računam dakle kolege pesnike, izdavače, kritičare, članove žirija i profesore. U kojoj meri razmišljaš o čitaocima?\nKaže Vinaver pre 100 godina, parafraziram: čitaoci poezije, koji, na kraju krajeva, možda stvarno i postoje…\nKultura čitanja je kod nas svoj vrhunac doživela šezdesetih i sedamdesetih godina. Posle toga opada pred usponom televizije. Koja se sada polako povlači pred usponom interneta.\nUprkos tome, mislim da postoji jedan broj ljudi, nemam nikakvo pouzdano merilo, ali, recimo, mislim da u Srbiji ima oko 1000 tih „nevidljivih“ čitalaca. Tu dakako ubrajam i one koji su profesori književnosti u srednjim i osnovnim školama, ljude koji se bave drugim umetnostima, ili uopšte humanistikom. Oni ne pročitaju svaku važnu ili zanimljivu pesničku knjigu koja se pojavi, ali ne pročitam je ni ja. Međutim, mislim da je to broj ljudi koji imaju autentičnu potrebu da čitaju poeziju, pa i savremenu poeziju. Možda manje nego što bismo mi voleli, ali verovatno i više nego što mislimo da ih ima.\nAli ne razmišljam o njima kao o nekoj posebnoj kategoriji čitalaca, jer bi to, čini mi se, podrazumevalo nekakav potcenjivački odnos, bilo mene kao pisca, bilo njih kao čitalaca, dakle, bilo bi u svakom slučaju pogrešno.\nSegmentacijom čitalaca na „profesionalne“ koji su u većini i one druge koji su u manjini, želeo sam da pocrtam krizu prisustva poezije u javnosti, njenu (ne)vidljivost, ali i brojne stereotipe koji je prate u „široj“ javnosti. Samo nam je za čitaoce iz prve grupe jasno kako će doći do tvoje knjige: ti sam ćeš im dati primerak ili će to uraditi tvoj izdavač. Slažem se da taj problem nije nimalo jednostavan, ali u tom pravcu je išlo moje pitanje u kojoj meri razmišljaš o čitaocima. Naravno da nema govora o potcenjivačkom odnosu kada razmišljamo o tome zašto se sužava broj „neprofesionalnih“ čitalaca poezije.\nUpravo sam na to i mislio. Ta se podela i nameće u tzv. javnosti, negujući sve one fraze: „nerazumljivo“, „hermetično“, „šta je tu poruka“, „koga to zanima“. Čime se samo podržava kultura nečitanja.\nNismo li mi svi u prvom redu zapravo „neprofesionalni“ čitaoci? Svako od nas ima potrebu da podeli svoje čitalačko iskustvo sa drugima, da kaže nešto o tome što je čitao, a tek poneko to i zapiše.\nAli da se vratim još jednom na zlatno doba kulture čitanja: ako pogledamo ko su bili dobitnici Ninove nagrade tih godina: Konstantinović, Kiš, Pekić, Bora Ćosić, Kovač, Novak, ili, recimo, Miljkovićeve: Milutin Petrović, Dragojević, Brana Petrović, vidimo da su to srazmerno mlađi pisci, tridesetineštogodišnjaci, dakle, ljudi u punom intelektualnom i kreativnom zamahu. Čini se da to nije bilo pogrešno i da je upravo ta otvorenost ka mlađim, a kvalitetnim piscima brisala jaz između tzv. akademskih čitalaca i šire čitalačke javnosti.\nMarjan Čakarević rođen je 1978. godine. Diplomirao i masterirao na katedri za srpsku i svetsku književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu, gde je sada na doktorskim studijama. Poeziju, kritiku, studije, esejistiku i publicističke tekstove objavljuje od druge polovine devedesetih godina. Objavio pesničke knjige: Paragrad (1999), Sistem (2011), Jezik (2014), Sedam reči grada (2014) i Tkiva (2016). Priredio je tematski broj časopisa Gradac posvećen dendizmu (2013). Član je Uredništva časopisa Polja. Živi u Beogradu.


VOICE: Pesticid furadan uništava zaštićene vrste ptica | Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n09. Mar 2019 by Ekipa VOICE | Nema komentara\nU proteklih 19 godina u Srbiji od posledica trovanja stradalo je najmanje 2.054 divlih ptica, otkriva Vojvođanski ist\nU proteklih 19 godina u Srbiji od posledica trovanja stradalo je najmanje 2.054 divlih ptica, otkriva Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE). Ove brojke pohranjene su u bazi podataka Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije (DZPPS), čiji aktivisti ne samo da…


Ilda Šaulić ulaže 20.000 eura u Šabanov muzej\nSJEĆANJA Kćerka čuva uspomenu na oca\nZapočela je restauraciju kuće Šabana Šaulića u Šapcu\nIlda Šaulić započela je restauraciju kuće Šabana Šaulića u Šapcu, koja bi uskoro trebalo da postane muzej u čast njenom ocu. Vrijednost ove investicije je oko 20.000 evra, otkriva "Kurir".\nPorodična kuća kralja narodne muzike, koju je on sazidao prije nekoliko decenija, već duže vrijeme je prazna i u nju je rijetko ko dolazio. Dok je bio živ, Šaban je povremeno obilazio svoj dom, ali se u njemu nije dugo zadržavao. Međutim, uvijek je bio posebno vezan za to mjesto i redovno je plaćao ljude koji su održavali kuću i pazili na nju.\nJoš za života ovu nekretninu Šaban je prepisao kćerki Ildi, a ona je poslije očeve pogibije odlučila da tu napravi muzej u kojem će biti izložene Šabanove stvari i vrijednosti koje je stekao u dugogodišnjoj karijeri. Nedavno je angažovala majstore.\nIlda Šaulić Foto: Arhiva\nŠaban je nastradao u februaru 2019. u saobraćajnoj nesreći u Njemačkoj, zajedno sa svojim prijateljem Mirsadom Kerićem. Na njihov automobil velikom brzinom je naleteo turski državljanin Alsin Levent i njemu je suđenju u toku.\nŠaban šaulić Ilda Šaulić Šabac\nOvako se reper Raf Kamora oprostio od kralja narodne muzike


Faktor | Novalić: FETO je prijetnja državi, proizvodi paralelne strukture, neki su i ovdje od njih naučili štošta\nNovalić: FETO je prijetnja državi, proizvodi paralelne strukture, neki su i ovdje od njih naučili štošta\n18.02.2022. / 19:03\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić izjavio je u razgovoru za Anadolu Agency (AA) da terorističku organizaciju FETO smatra prijetnjom državi.\nNovalić je istakao da smatra da je teroristička organizacija FETO opasna zbog proizvodnje paralelnih struktura.\n- Sistem FETO-a je opasan iz dva razloga. Neki su i ovdje naučili štošta od FETO-a. Radi paralelnu strukturu, a sa paralelnom strukturom idu paralelni tokovi novca i predstavljaju na određeni način desekularizaciju države. Ne mora to biti na vjerskoj, možda na nekoj šamanskoj osnovi. Nama nije drago što oni regrutuju ljude koji kažu "za mene nema zakona države, za mene ima zakon te moje organizacije". Na tom principu postoje i one samoubice, koji ne priznaju zakone države - rekao je Novalić i dodao:\n- Paralelna struktura podrazumijeva i paralelne tokove novca i upravljanja i sve što ide uz to. Takvo što ne želi niko, ni Amerika.\nProšle sedmice objavljeni su podaci Porezne uprave Federacije Bosne i Hercegovine prema kojima je vidljivo da se na listi poreskih obveznika s dugovanjima po osnovu poreza, doprinosa, taksi i drugih naknada nalaze i obrazovne ustanove za koje turske institucije u svakoj prilici informišu institucije Bosne i Hercegovine da su povezane sa terorističkom organizacijom FETO.\nNovalić je rekao da su po osnovu navedenih dugovanja računi tih ustanova ili blokirani ili pred blokadom.\n- Oni su ionako poslovali sa novcem koji se ubere i ubaci u sistem. Oni sad to vjerovatno samo ne ubacuju sistem, a takav novac je za nas "crn" Kako, recimo, plaćaju grijanje? - rekao je Novalić.\nKada se radi o licima koja u BiH borave bez važećih dokumenata Republike Turske, onda državne agencije provjeravaju povredu boravišta na teritoriji BiH.\nVEZANI TEKST - FETO ustanove u BiH u kaljuži dugovanja za poreze i doprinose\nČlanovi te terorističke organizacije godinama su, namještanjem ispita, napredovali u službi, infiltrirajući se tako u institucije države. Potom su, najprije u decembru 2013. godine, pristalice FETO-a u pravosuđu Turkiye montiranim procesom o navodnoj korupciji pokušale procesuirati brojne visoke zvaničnike.\nIstraga u vezi s terorističkom organizacijom FETO pokazala je da se radi o globalnoj mreži koja ne predstavlja opasnost samo Republici Turskoj nego i svakoj drugoj zemlji u kojoj je aktivna. Na to su u više navrata i ukazivali turski zvaničnici. Tokom pokušaja puča u Turskoj ubijena je 251, a ranjene su 2.734 osobe.\nIzdvojena dva miliona KM: Nova finansijska podrška poduzetnicima i poljoprivrednicima u KS\nTurković o situaciji u BiH razgovarala s ministrima vanjskih poslova Finske i Danske


Razvoj ekonomije u centralnoj Evropi\nKompanije u bivšim komunističkim državama centralne Evrope počinju da šire svoje poslovanje na medjunarodnom planu i mnoge sada imaju finansijsku moć, kao i sposobne menadžere, što im omogućava da uspešno izadju na tržišta manje razvijenih delova istočne Evrope i drugih regiona.\nPrvi češki bogataš koji se pojavio na listi milijardera časopisa Forbz je 41-godišnji Petr Kelner, koji je otvorio biznis kada je vlada u Pragu 1992. godine, započela privatizaciju državnih kompanija. On je za svoj mali biznis za kancelarijske potrepštine dobio zajamn od milion dolara i taj novac je uložio u većinu akcija najvećeg osiguravajućeg društva u zemlji, koje sada vredi 2 milijarde i sedam stotina miliona dolara. Od tada, Kelnerova kompanija je investirala u Kazahstanu i planira da se proširi na Ukrajinu i Rusiju. Kelner je tipičan primer nove generacije kapitalista u centralnoj i istočnoj Evropi, koja je u ekonomskom smislu bila jedan od najuspešnijih regiona tokom protekle decenije. I dok je prosečan godišnji ekonomski rast u Zapadnoj Evropi u proteklim godinama ostao na oko dva posto, neke evropske ekonomije u tranziciji napreduju bar dvostruko brže.\nMnogi analitičari se slažu da su zemlje centralne Evrope uspešno savladale najveći deo teške tranzicije ka ekonomiji slobodnog tržišta. Hju Barnz iz Centra za spoljnu politiku u Londonu ističe da su Poljska, Češka republika, Madjarska i Slovačka deset godina usavršavale svoje ekonomije pre no što su postale članice Evropske unije 2004. godine.\n”Protok kapitala je do izvesne mere znak zrelosti u smislu napretka ekonomije. Mislim da je to fenomen koji se beleži u snažnijim ekonomijama centralne Evrope: Poljskoj, Češkoj republici i drugim zemljama.“\nTomas Blut Larsen, ekonomista u varšavskom uredu Svetske banke, kaže da poljske, češke i madjarske kompanije kupuju banke, investiraju u energiju i telekomunikacije i uspostavljaju nove kompanije i zajednička ulaganja širom Balkana:\n”Ako posmatrate Madjarsku, tamošnja kompanija za gas MOL je investirala značajna sredstva u Rumuniji. Tu je takodje banka, O.T.P, koja je kupila veliki deo jedne banke u Srbiji. Madjarska telekomunikaciona kompanija je kupila bugarsku telekomunikacionu kompaniju. Madjarski investitori zapravo sada poseduju trećinu stranih investicija u Makedoniji, pet odsto u Slovačkoj, ped do sedam odsto u Hrvatskoj, Bugarskoj, Rumuniji, Srbiji i Crnoj gori. Siguran sam da će toga biti još više u predstojećim godinama.“\nDalia Marin, profesor medjunarodne ekonomije na Univerzitetu u Minhenu dodaje da su preduzimači iz bivšeg sovjetskog bloka često smatrani prihvatljivijim kupcima državnog vlasništva u istočnoj i južnoj Evropi.\n“Deo uspeha prodora na ova tržišta postignut je zahvaljujući kulturnim vezama, jer postoji medjusobno razumevanje načina poslovanja,“ kaže Marin i dodaje da iz tih razloga zapadnoevropske kompanije često koriste svoje filijale u centralnoj Evropi kako bi prodrle na tržista zemalja bivšeg sovjetskog bloka.\nKompanije u novim evropskim ekonomijama takodje pokušavaju da udju na zapadna tržišta. Poljski investitori su, na primer, kupili nekoliko neuspešnih medjunarodnih biznisa, poput italijanske biotehnološke kompanije “Kondomi“, singapurske farmaceutske kompanije Saj-Džen (scigen) i 150 benzinskih pumpi u Nemačkoj. Medjutim, mnogi analitičari upozoravaju da su neke od tih kompanija iz istočne i centralne Evrope suočene sa oštrom konkurencijom na Zapadu u finansijskom i u pogledu poslovne ekspertize.\nEkonomista Tomas Blut Larsen iz Svetske banke kaže da je ”Nova Evropa“ još uvek daleko od umeća razvijenog kapitalizma i upozorava da je transformacija i privatizacija nekih ekonomskih sektora zastala u Poljskoj, pa čak i u Madjarskoj i Češkoj republici. Larsen dodaje da je stopa nezaposlenosti u Poljskoj, na primer, sada 18 odsto, dok su zapadne finansijske službe izrazile zabrinutost zbog, kako ga zovu, neodrživog budžetskog i trgovinskog deficita u Madjarskoj. Medjutim, većina analitičara ističe da je gvozdena zavesa pala i da transformacija trgovinskog i industrijskog sektora u Evropi ide u jednom smeru - ka tržišnoj ekonomiji.


Marko Nikolić iz Lebana najbolji mladi strip crtač Balkana - JuGmedia\nLEBANE – Na nedavno završenoj Balkanskoj smotri stripa u gradu na Veternici Marko Nikolić(25) iz Lebana proglašen je za najboljeg mladog strip crtača Balkana.\nOn je ovom umetnošću počeo da se bavi pre 15 godina kao polaznik leskovačke škole stripa „Nikola Mitrović Kokan“ gde se odmah izdvojio kao vrlo talentovan autor. Njegovi radovi se danas objavljuju u Francuskoj koja važi za najveće strip tržište u Evropi.\n„Zahvalan sam na nagradi i mnogo mi znači. Pre tri godine osvojio sam drugu nagradu u istoj kategoriji, a tome je nekoliko godina ranije prethodila i nagrada za najboljeg debitanta – kazao je Marko Nikolić.\nMarko je sarađivao na balkanskom serijalu „Vekovnici“, a trenutno radi na serijalu „Space reich“ sa kanadskim scenaristom Ričardom D. Nolanom za jednu od najvećih izdavačkih kuća „Soleil“.\nPolicija otkrila 20 ilegalaca u protekla 24 časa\nVučković:Dan boraca slavi cela bivša Jugoslavija\nSneško Belić ili pingvin?\nKad put tokom dana odvede i Gradski park u Vranju da se izbliza vide ukrasi koji ovom mestu u noćnim satima daju posebnu draž, većina se u startu razočara…\nUbica iz Leskovca koji je presudio celoj porodici osuđen na 20 godina zatvora\nMiloš Ilić (21) iz bojničkog sela Granica pravosnažno je osuđen na 20 godina zatvora zbog teškog ubistva četvoro članova svoje porodice u Leskovcu.…\nArapi žele da investiraju u srpske banje\nPrivrednici iz Ujedinjenih Arapskih Emirata koji već ulažu u srpsku privredu žele da prošire investicije u Srbiji, a posebno su zainteresovani za…\n06.07.2014. u 22:31\nSto niste okacili neki rad da izreklamirate coveka. Sve novinar do novinara..\n07.07.2014. u 13:29\nDa, gde su linkovi galerija? Radovi, websajt, bilo sta.\nAko cete reci da je neko najbolji u necemu, ostavite neki primer\nAutomobil sleteo u reku, poginula jedna devojka, za još jednom se traga\nMila na U Leskovcu za dva dana dve prvorotkinje, koje su bile izložene virusu, rodile mrtve bebe\nLaki na Grad Leskovac podelio 26 ugovora o samozapošljavanju


Pobunjenik sa kacigom pilota uptavlja mitraljezom montiranim na pick-up kamionu tokom teških sukoba sa provladinim snagama u centru Misurate, 18. april 2011.\nZapadne zemlje traže načine za pomoć pobunjenicima u svrgavanja Muamera Gadafija, a da ne pošalju kopnene trupe u Libiju.\nFrancuska je na sastanku s čelnicima otpora, a Britanija obećava vojne savjetnike.\nBritansko-francuska akcija u Libiji rezultat je preispitivanja dosadašnje strategije medjunarodne zajednice u Sjevernoj Africi.\nUsred zastoja na ratištu i humanitarne krize, samo mjesec dana od početka zračnih udara na Gadafijeve snage.\nPredsjednik pobunjeničkog Prijelaznog narodnog vijeća, Mustafa Abdel Džalil u Parizu je nakon sastanka s talijanskim ministrom vanjskih poslova Francom Frattinijem zatražio da im se pomogne u „tjeranju“ Gadafija s vlasti.\n"Da nije bilo zračnih napada koji su započeli 19. marta u Bengaziju bi se desio pokolj. Libijci to nikad neće zaboraviti. Nadamo se da će naši talijanski prijatelji učiniti sve da se nastavi vojni pritisak i Gadafija prisili da napusti zemlju", kaže on.\nOvo je Džalilova prva turneja otkako je stao na čelo Prelaznog vijeća. Zahvalio je Francuskoj, Italiji, i Kataru za službeno priznavanje opozicije, obećavajući prijateljstvo i saradnje s te tri zemlje.\nOptimisti i NATO, ali i Garafijev sin\nOpkoljena zemlja nalazi se u pat poziciji, pobunjenici i dalje kontroliraju većinu istočne Libije, a Gadafi zapad zemlje.\nVisoki dužnosnik pobunjenika u Misurati izjavio je kako bi Britanci i Francuzi trebali poslati kopnene snage koje bi im, na humanitarnoj osnovi, pomogle u borbi protiv Gadafija.\nRanjenog pobunjenika na nosilima odnose u bolnicu, Misurata, 19. april 2011.\nBritanija, koja je pobunjenike već opskrbila pancirkama i satelitskim telefonima, objavila je kako će poslati 20 vojnih savjetnika koji bi pomogli pobunjenicima u koordinaciji.\nBritanski ministar vanjskih poslova William Hague izjavio je međutim, da im neće pomagati u vojnim operacijama.\nGadafijevi dužnosnici su upozorili da će britanska misija biti neuspjeh, te kako takvi planovi mogu samo produžiti borbe.\nPortparol NATO-a Oana Lungescu, optimistična je glede uspjeha jednomjesečnih zračnih udara.\n"Uništili smo širok spektar ciljeva: od tenkova i raketnih bacača, do oklopnih vozila i skladišta municije. Gadafija držimo pod pritiskom da zaustavi brutalna ubistva civila. Izazovan je to zadatak, ali mi postižemo uspjeh u slabljenju pukovnikove sposobnosti da oružje koristi protiv sopstvenog naroda", istakla je ona.\nOptimista je međutim i Gadafijev sin, Seif al-Islam, koji je na državnoj televiziji izjavio: "Ja sam vrlo optimističan, mi ćemo pobijediti.".


Na ovosedmičnom trgovanju na BLSE ostvaren je promet od 602.203,61 KM - Akta.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju na BLSE ostvaren je promet od 602.203,61 KM\n27.11.2020. 14:11 / Izvor: Akta.ba\nNa ovosedmičnom trgovanju ostvaren je promet od 602.203,61 KM, kroz 120 transakcija.\nOd ukupnog prometa sa fondovima ostvareno je 63.223,11 KM što predstavlja 10,50% od ukupnog ovonedeljnog prometa.\nOd akcija na standardnom berzanskom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 298.608,68 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,00 KM, čime je ostvaren rast od 1,63% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd fondova najveći promet u ovoj sedmici imao je DUIF Kristal Invest a.d. - ONIF Kristal Cash Plus Fund, kojim se trgovalo se u vrijednosti od 59.736,60 KM. Prosječna cijena na kraju ove sedmice bila je 0,77 KM, čime je ostvaren pad od -0,13% u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd ukupnog prometa, sa obveznicama je ostvaren promet od 208.267,35 KM, što predstavlja 34,58% ukupnog ovonedeljnog prometa. Od obveznica najveći promet je ostvaren sa obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 14 kojima se trgovalo u vrijednosti od 197.170,35 KM.\nOvosedmični gubitnik među fondovima je DUIF Kristal Invest a.d. - ONIF Kristal Cash Plus Fund koji je pao za -0,13%, i na trgovanju u petak se trgovalo po prosječnoj cijeni od 0,77 KM.\nOd akcija na slobodnom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Piko a.d. Prnjavor, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 2.281,92 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,0012 KM, čime je ostvaren rast od 0,00% u odnosu na kraj prošle sedmice.


Srpska lista bira novi vrh, srpski medij bez poziva - B92.net\nSrpska lista bira novi vrh, srpski medij bez poziva\nKosovska Mitrovica -- Prva izborna skupština Srpske liste održava se u Kosovskoj Mitrovici i oèekuju se kadrovske promene u samom vrhu. Ipak, neki mediji ne mogu da prate dogaðaj.\nponedeljak, 17.07.2017. | 11:53\nNajpoznatiji srpski informativni portal na severu Kosova KoSSev nije pozvan da prati dogaðaj, jer kako kažu iz SL on "prevazilazi njegov nivo".\nKako navode iz KoSSev-a, da je to ispravan razlog za izostavljanje poziva smatra i prvi èovek SL Slavko Simiæ, ujedno "prema spekualcijama, moguæi potpredsednik kosovskog parlamenta".\nUrednica KoSSeva Tatjana Lazareviæ kaže da su ovoj lokalnoj redakciji obaveštenja o konferencijama za medije, saopštenja o aktivnostima Srpske liste prestala da stižu još od kraja maja, neposredno pred poèetak predizborne kampanje za nedavne kosovske parlamentarne izbore. Komunikaciju je u isto vreme naprasno prekinuo i privremeni opštinski organ pri srpskom državom sistemu ali i Policija na Severu Kosova.\n"Najznaèajnija srpska stranka kosovskih Srba koja je jedina imala podršku zvaniènog Beograda bojkotuje KoSSev," ocenjuje Lazareviæ.\n"U pitanju je grub pokušaj cenzure i novi vid pritiska na srpske novinare koji ionako rade u otežanim uslovima. Reè je o ometanju, ali i ciniènom omalovažavanju KoSSeva, jednog od retkih srpskih informativnih glasila koje ne pristaje na politièki diktat lokalne vlasti," kaže.\nOvaj portal sa Severa Kosova koji spada u najmlaðe srpske medije na Kosovu meseèno poseti do 200.000 posetilaca iz 183 zemlje.\n"Nastaviæemo da radimo svoj posao savesno i profesionalno. Kosovo je teritorija sa ogranièenim suverenitetom, ali i tu gde kao graðani ne uspevamo da ostvarimo svoja suverena prava, borimo se za poštovanje vrednosti za koje se naša profesija bori u Beogradu i svetu. Neæemo da budemo ni novinari, ni graðani drugog reda samo zato što smo izabrali da ostanemo na Kosovu," poruèila je Lazareviæ.\nSrpska lista je u svom Proglasu od 12. maja ove godine kao jedan od svojih prioritetnih ciljeva navela upravo "zaštita prava na informisanje".\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Udruženje novinara Srbije (UNS) pozvali su danas rukovodstvo Srpske liste na Kosovu da ne diskriminiše medije i da u komunikaciji s novinarima poštuje standarde meðunarodnih konvencija o slobodi informisanja.\nPriština -- Albanski premijer Edi Rama izneo je ideju o zajednièkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici Albanije i Kosova, kao i o izboru jednog predsednika.\nKosovo nedelja 18.02. 19:50 Komentara: 2\nU Prištini parada: "Za ovo zaslužni Rugova i Jašari" FOTO\nPriština -- Paradom kosovskih bezbednosnih snaga Priština je privela kraju proslavu dana kada je pre 10 godina proglasila nezavisnost od Srbije.\nKosovo nedelja 18.02. 18:19 Komentara: 3\nTaèi: Odluèan sam da Kosovo što pre dobije svoju vojsku\nPriština -- Predsednik Kosova Hašim Taèi izjavio je da je odluèan da Kosovo što pre dobije svoju vojsku.\nKosovo nedelja 18.02. 14:46 Komentara: 3\nKosovo obeležava deceniju samoproglašene nezavisnosti\nPriština æe nastaviti proslavu desete godišnjice nezavisnosti Kosova koja je proglašena na osnovu odluke Skupštine Kosova donete 17. februara 2008. godine.\nKosovo nedelja 18.02. 09:22 Komentara: 2\nRTS: Nastavak dijaloga Beograda i Prištine 26. februara\nDijalog Beograda i Prištine trebalo bi da se nastavi 26. februara, preneo je RTS.\nKosovo nedelja 18.02. 08:59 Komentara: 4\nPredsednik Kosova Hašim Taèi kaže da je nezavisnost Kosova nepovratan proces i da 2018. oèekuje istorijski sporazum o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nKosovo subota 17.02. 23:41 Komentara: 3\nNajavljeni odlazak Dejvida Švendimena sa mesta specijalnog tužioca Suda za ratne zloèine nad Srbima na Kosovu odložiæe napore za podizanje prvih optužnica.\nKosovo subota 17.02. 23:02 Komentara: 13\nSuroi odbio Taèijev orden: On je odgovoran...\nPublicista i èlan kosovskih delegacija u pregovorima u Rambujeu i Beèu, Veton Suroi, odbio je da ga kosovski predsednik, Hašim Taèi odlikuje, javlja Kossev.\nKosovo subota 17.02. 22:46 Komentara: 2\nstrana 1 od 2531 idi na stranu


Preminuo slavista Miodrag Sibinović, počasni doktor Moskovskog univerziteta - Sputnjik Srbija\n07:48 26 Februar 2021\n20:38 26.07.2020 Preuzmite kraći link\nObjavio je više od 300 stručnih i naučnih radova i 20 autorskih knjiga iz oblasti nauke o književnosti. Sibinovićeva knjiga „O prevođenju” (1990) bila je osnovni udžbenik za sve srednjoškolce prevodilačkog smera u Srbiji.\nNjegovi kursevi iz ruske narodne književnosti i iz teorije prevođenja bili su prvi kursevi iz ovih naučnih disciplina na slavistici i Beogradskom univerzitetu, javlja Tanjug.\nRadovi su mu objavljivani, osim na srpskom, na ruskom, češkom, francuskom, beloruskom i ukrajinskom jeziku. Godine 1996. dobio je zvanje počasnog doktora Moskovskog univerziteta.\nDobitnik je brojnih domaćih i međunarodnih nagrada, a bio je i nosilac posebnog priznanje za vrhunski doprinos nacionalnoj kulturi.


26. maj, 2019.\nRevanš meč baraža za popunu Super lige Srbije igra se u Vranju gde snage odmeravaju domaći Dinamo i gostujuća ekipa Inđije.\nČetrnaestoplasirani tim Super lige Srbije, ekipa Dinama iz Vranja, u okviru baraža za popunu elitnog ranga na stadionu ’’Yumco’’ dočekuje pobednika baraža Prve lige Srbije, ekipu Inđije. Prvi meč odigran u Inđiji istoimeni tim je rešio u svoju korist, a rezultat je bio 3:0(3:0). Domaći tim ima težak zadatak da u revanšu susretu nadoknadi veliku prednost rivala. Uspešniji tim nakon ovog dvomeča naredne sezone će se takmičiti u Super ligi Srbije. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na četvrtom programu TV Arena sport.\nVRANJE: FK DINAMO – FK INĐIJA 2:0 (1:0) / prvi meč 0:3\nStrelci: Željko Dimitrov 43', (pen.) 64'\nŽuti kartoni: Đurišić 18’, Ožegović 23’, Antić 45’, Karapandžić 70’, Pavišić 75’ (Dinamo); Vidić 15’, Bosančić 30’, Bjeličić 44’, Bađi 45’, Anđelković 46’, Dimitrijević 58’, Andrejić 87’, Preković 89’ (Inđija).\nFK Dinamo sastav: Lakić, Onimisi (Nedeljković 86’), Stevanović N. (Karapandžić 63’), Đurišić, Dimitrov, Jovanović (Antić 83’), Gašić, Ožegović, Stevanović M., Pavišić, Popović;\nIzmene: Ristić, Vukajlović, Nedeljković, Spasić, Antić, Cvijanović, Karapandžić.\nFK Inđija sastav: Preković, Veličković, Dimitrijević (Vraštanović 81’), Bjeličić, Dimitrov (Bastajić 66’), Ilić, Andrejić, Anđelković, Rogač, Bađi (Damnjanović 54’), Vidić;\nIzmene: Stanivuković, Vraštanović, Bosančić, Damnjanović, Maksimović, Bastajić, Kočović.\n1 Loznica 1 3\n2 Kabel 1 3\n3 Radnički 1923 1 3\n4 Zemun 1 3\n5 Grafičar 1 3\n6 Jagodina 1 1\n7 OFK Žarkovo 1 1\n8 Borac 1926 0 0\n9 Budućnost D. 0 0\n10 IMT 0 0\n12 Radnički SM 0 0\n13 Sloga 0 0\n14 Kolubara 1 0\n15 Dubočica 1 0\n16 Trayal 1 0\n17 Železničar 1 0\n18 Dinamo 1 0\n(1.Kolo) 15.08.2020 17:00