Objavljeno: 24.01.2022. 14:20 Uređeno: 24.01.2022. 14:20\nPripadnici Granične policije BiH lišili su slobode četiri državljana Bosne i Hercegovine koji su spriječeni u pokušaju krijumčarenja 20 stranih državljana, priopćili su u ponedjeljak iz GP BiH.\nNaime, na području Zvornika, 22. siječnja 2022. godine, prilikom granične kontrole Mercedesa, bh. nacionalnih oznaka, pripadnici Jedinice granične policije Zvornik otkrili su devet osoba afroazijskog porijekla bez identifikacionih dokumenata, a koje su izjavile da dolaze iz Kameruna (4), Gvineje (2) te po jedna osoba iz Malija, Obale Slonovače i Senegala. Vozilom je upravljao državljanin BiH.\nPrethodno, 21. i 20. siječnja 2022. godine, pripadnici Centralnog istražnog ureda GPBiH i Jedinice granične policije Gorica, u dva odvojena slučaja na području Posušja, spriječili su krijumčarenje osam državljana Turske i tri državljana Pakistana. U vezu s ovim krijumčarenjem dovode se trojica bh. državljana koji su migrante krijumčarili u dva vozila, bh. nacionalnih oznaka.\nZbog postojanja osnova sumnje da su počinjena kaznena djela "krijumčarenje osoba", o navedenim događajima su obaviješteni dežurni tužitelji Tužiteljstva BiH. Prema njihovim naredbama državljani BiH lišeni su slobode i protiv njih bit će dostavljen izvještaj o kaznenom djelu, dok su strani državljani predati pripadnicima Službe za poslove sa strancima BiH na daljnje postupanje.\nBroj ilegalnih migranata u EU povećan za 22 posto\nEU Afganistan ilegalni migranti migranti\n0 19.05.2022 16:32\ntijela migranti Meksiko\n0 19.05.2022 09:25\nUhapšen zbog ometanja policajaca\n0 17.05.2022 10:31\nU brodolomu kod Portorika poginulo 11 migranata\nPortoriko brodolom migranti\n0 13.05.2022 07:24


Green Council: Radionica za medijske organizacije | MC_ONLINE\nGreen Council: Radionica za medijske organizacije\nGreen Council tim poziva medijske organizacije da učestvuju u radionicama "Stvaranje regulatornog osnova za jačanje konkurentnosti BiH proizvođača građevinskih proizvoda na EU i domaćem tržištu" i "Promocija prirodnih lokalnih materijala na BiH tržištu – podizanje svijesti o utjecaju materijala na zdravlje i okoliš".\nCilj prve radionice je doći do prijedloga sistematskih rješenja za jačanje konkurentnosti bh. proizvođača kako bi se pomoglo nadležnim institucijama u Federaciji BiH, Republici Srpskoj i Distriktu Brčko, da unaprijede relevantne propise u ovoj oblast te doprinesu razvoju bh. privrede.\nDruga radionica “Promocija prirodnih lokalnih materijala na BiH tržištu – podizanje svijesti o utjecaju materijala na zdravlje i okoliš” ima za cilj pomoći promociju i podizanje svijesti javnosti o važnosti korištenja prirodnih, lokalnih materijala, umjesto korištenja „standardnih“ građevinskih proizvoda koji su nerijetko toksični, kratkog životnog vijeka i imaju visoku CO2 emisiju prilikom proizvodnje i transporta. Ova radonica je namjenjena prvenstveno širokom dijapazonu medijskih organizacija koje djeluju u BiH – od javnih servisa, privatnih TV kuća, web portala i slično.\nRadionici će prisustvovati predstavnici resora sa svih nivoa vlasti BiH I to: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Federalno ministarstvo prostornog uređenja, Ministarstvo za prostorno uređenje, građenje i ekologiju RS, Odjel za ekonomski razvoj, kulturu i sport, Institut za standardizaciju BiH, Institut za akreditaciju BiH, Agencija za nadzor na tržištu BiH, predstavnici ovlaštenih instituta ili laboratorija za certificiranje i ispitivanje građevinskih proizvoda,te predstavnici proizvođača građevinskih proizvoda.\nRadionice će se održati 23. i 24. juna 2016. godine u Sarajevu, sa početkom u 9.30 sati, u prostorijama Internacionalnog BURCH Univerziteta – 1. sprat. British room.\nPrisustvo je moguće potvrditi putem emaila na adresu info@eehouse.green-council.org.\nKrajni rok za potvrdu prisustva na radionicama je 20.6.2016.


Murinjova Jugoslavija – diktator okružen vojskom samoubica\nDa bi uspeo kao ideologija, kapitalizam je morao da bude patnja većine. Ne ona tiha, ne ona koja jedva vidljivim slovima upiše šačicu žrtvi na poleđinu knjige, već ona gromoglasna. Ona koja se dere i zavija, krešti kako bi svojom agonijom zarazila i bližnjeg. I sreću i bol je lakše podeliti sa drugim, a teskobnije od dva osećanja lakše ćemo preživeti ako vidimo da neko pati za suzu više od nas.\nZato će se izopačeni svet okrenuti protiv svake uspešne osobe, svake devojke sa naslovnice ili udaljenog glumca, sve dok na njima ne vidi zgusnute bore i šminku razmazanu plačom.\nOkej, zaustaviću se ovde, Žoze Murinjo svakako nije devojka sa duplerice „Plejboja“. Složićemo se da nije ni najlepše lice sporta kojim se bavi, ali uklapa se u šablon svetskog olakšanja. „Posebni“ nije maskota, zabava se krije na drugom kraju zamka, ne u njegovoj kancelariji.\nTokom čitave karijere odstupao je od klasičnog pristupa američkog sporta – igraj da bi prodao ulaznice – i fokusirao se na rezultat kao poslednji čin i najsnažniju poruku svakog komada. I sigurno da Murinjo ne računa da će biti upamćen kao hazarder, čovek koji je smislio napadačke zavrzlame i teorije o poluprostorima. Ne, on sanja kratku, skoro enciklopedijsku definiciju kraj svog prezimena – stvaralac modernog fudbala u njegovom najokrutnijem obliku.\nPortugalac je oduvek to i bio. Otkad se pojavio „sa one strane“ travnatog terena, na umu je imao samo jedno. Pobedu. I ništa sem pobede. Makijavelistički pristup i smrt žonglerima. Zato mu je oduvek i bilo teško da bude omiljen, kao kiša koja vas tera da ne izađete iz kuće, ali je dobra za useve.\nDaleko od toga da on nije revolucionar, njegovi defanzivni šabloni s početka veka ispisali su nove stranice unapređenja sporta, naterali fudbal da razmišlja u oba smera i stvorili defanzivu kao stil igre. Murinjo je nametnuo trenerima na raznoraznim pašnjacima organizovanu odbranu kao moranje, ne kao mogućnost.\nAli, publika vrišti na stvaraoca ne bi li im se vratilo ono što je on zakopao u sećanje. Žoze je razmišljao van kalupa, tražio rešenja koja će razne Gvardiole i Klopove sputati da pokažu ono najbolje i postao protivnik fudbala.\nTa reč ni ne postoji u modernom svetu. On želi zabavu, način da skloni misli, Murinjo sa druge strane – samo rezultat. Kada dignu glavu od posla, odlože papire u fioku do sutra i skinu kravate, ljudi će se okrenuti fudbalu i tvrditi da su romantičari. Ono što vide dok bulje u ekrane neće ih odmoriti, a za to će okriviti Portugalca i okačiti mu ponosno etiketu persone non grata.\nSvetsko Prvenstvo u Rusiji je Murinjova potvrda, turnir bez lepote sveden na to ko će biti pametniji na kontrolnom i ko će strpljivije dočekati kraj taktičkog časa.\nNe razumite me pogrešno, ja sam „Team Mourinho“, ne zbog lepote igre i njegovog dela u revoluciji fudbala – protiv dekadencije sam od prvog do poslednjeg minuta utakmice – ali „Posebni“ je, na ovaj ili onaj način, zaista učinio mnogo.\nOn je jedan od najboljih fudbalskih trenera koje je ovaj svet video, velik onoliko koliko su mu velike oči u pobedi i reči u porazu. Fudbalski svet je čekao njegovih slabih pet minuta, ili sezonu, ili nekoliko sezona, i kada su to napokon dočekali, okrenuli su se protiv njega i drvljem i kamenjem i svime onime što su godinama štekali u ormanu i čuvali za ove trenutke.\nMančester junajted je bio još samo jedan Murinjov san, dečačka želja od Deda Mraza. Kada je jedna takva na pragu ostvarenja, ne pitaš za uslove i trenutnu situaciju, uskačeš u tu đavolski prokletu trenerku i otvaraš blokčić na prvu stranicu.\nNo, upravo će ga taj iskreni klinački instinkt dovesti do najtežih momenata karijere. Stigao je na „Teatar snova“ kada su na repertoaru bile noćne more, obgrljen očekivanjima da, kao najbolji u branši, mora da gurne pod tepih sećanje na mediokritetne prethodnike i vrati Đavolima stari plamen.\nZadatak teži od bilo kog reklo bi se, ne samo da u takvom slučaju igrate na najvećoj fudbalskoj pozornici, već vas i greju najsnažniji reflektori i najvreliji (hladni) pogledi. Stari plamen i buđenje stare vatre u ekipi bili su znak za oživljavanje Ser Aleksovog vremena, decenija koje, ako pitate bilo kog navijača Junajteda, nikada nisu trebale da se završe.\nFerguson je za sobom ostavio pustoš, kao pečat na dokument svog kvaliteta, veliki znak uzvika pored tvrdnje da je najbolji. I nezamenljiv. Nešto poput Josipa Broza, samo u fudbalskim okvirima.\nNakon njega, crveni deo Mančestera zapravo se pretvorio u Jugoslaviju. Bojno polje koje je gutalo trenere i igrače, konstantno na ivici sukoba pod pretnjom da će se raspasti. Murinjo je nasledio kukoljem zagađeno imanje, kuću koja se ruši i neobučeno osoblje, pa je poduhvat postao višestruko teži.\nNa svu muku nadovezao se i Portugalčev ego, želja da pokaže da je veći i bitniji od svih. Počeo je da donosi odluke nesvojstvene sebi i svom načinu rada, razbacivanje miliona na nedokazane igrače nisu ono što ga je odlikovalo. Svakim narednim prelaznim rokom on je bivao sve glasniji, a Junajted sve tiši, te je i jaz između uprave i glavnog trenera postajao sve veći.\nSve će kulminirati „otimačinom“ Sančeza svom najvećem rivalu, potezom koji nije fudbalski, nego finansijski. I dok se Junajted drao u prazno i pokazivao na knjige, tvrdeći kako je i dalje marketinški moćniji i superiorniji od rivala, Siti i ostali članovi „velike šestorke“ preskočili su ih i pobegli daleko tamo gde je to puno važnije – na terenu i na tabelama.\nZato se oni koji na fudbal gledaju kao na igru, a ne razumeju njegovu dubinu, keze od uveta do uveta kada vide „Posebnog“ u nokdaunu. Svaki Junajtedov poraz za njih je pobeda onoga što je iščezlo iz fudbala, onog vica, romantike ili pete kroz noge.\nIpak, Murinjo je opet uspeo da nadmudri glasnogovornike, ili makar još jednom uspe da izbegne metak na revolveraškom okršaju. Rezultati koje beleži ove godine daleko su od dobrih, svaka nova nedelja je nova šansa za priču o njegovoj smeni. Uzevši u obzir roster kojim rapolaže, način na koji se nadmudruje sa protivnicima i dalje je vredan svakog respekta.\nUtakmice u Premijer ligi dokaz su njegove borbe, zaključavanje Azara u nesrećno ispuštenoj pobedi protiv Čelsija i bezbroj ideja da se uspori premoćni Juventus su pokazatelj da još uvek nije zarđao, ma koliko bio nadigran od strane Italijana. I dalje je ostao najveći psiholog među stručnjacima, sposoban da napravi pitu od ostataka iz frižidera, a da je gosti ipak nekako sažvaću.\nTaktički, još uvek je za stolom sa velikanima, jednako spreman da izmisli novu formaciju ili spreči distribuciju lopte kroz linije pravilnim postavljanjem igrača na potpuno neočekivan način. Sposoban da stvori utakmicu po svojoj želji kao nekad – ako se dovoljno zainati i ostane miran u glavi.\nTeško je sesti u formulu i trkati se sa najboljim svetskim mašinama ukoliko vaše naizgled sjajno vozilo pokreće motor „Zastave“. U redu, Žoze je kriv za loše održavanje, za kupovinu svećica u slučajevima kada je otkazala bobina, ali nije jednostavno kada se ceo svet okrene protiv tebe, vidno polje se suzi, a odluke postanu besmislenije.\nMurinjo će naći način da preskoči i ovu barijeru, on nije kriv za izopačenje fudbala, otvorio je vrata novom pristupu, stavio rezultat na pijedestal a „Joga bonito“ postavio za dvorsku ludu. Ostali treneri su prihvatili sugestije, zatvorili sopstvene knjige i sopstvene ekipe i uvideli da je to način da osvojiš trofeje, a na kraju dana samo trener Junajteda je ostao krivac.\nZato volimo da mrzimo Murinja, da se smejemo njegovom neuspehu i radujemo kada i Ed Vudvord. Pritisak će ga svakako vratiti u vinkl, kako god se etapa završila on će biti na dobitku.\nU eri ludaka rešenje svojih problema nalazimo u pljuvanju na poster idola. Dok se zapitkujemo gde je sada Bog i ko nas tera da nam bude ovoliko teško, radujemo se kada vidimo da i oni poznati pate. Portugalac je diktator, potreban je Junajtedu – ako ga okruže boljim ljudima imaće i čemu da se nadaju, ako se opet okrenu vladavini većine i postojećoj vojsci samoubica, produžiće rok trajanja turobnom periodu i krenuti u modernu istoriju ispočetka.\nZato Žoze nema briga, zna da će na kraju dana opet biti u pravu.\nI ljudima će to vazda smetati...\nAutor teksta: Marko Jović\nAutor diposportu ( Strani fudbal ) :: Komentari (0) :: Permalink :: Trekbekovi (0)\nNajlepši je jezik fudbala\nKako doći do same završnice Svetskog prvenstva u fudbalu?\nJednostavno je, kvalitetan igrački kadar je svakako uslov, međusobno razumevanje i raspolaganje istim jezikom olakšava zajedničko rešavanje problema, a umešnost stručnog štaba je prečica ka cilju. U svakoj jasnoj situaciji uvek postoji neka "kvaka", razlog zbog kog sve postaje teže, ili makar zanimljivije.\nNa svetu postoji 7,6 milijardi ljudi, koji se sporazumevaju pomoću 7.106 raspoloživih živih jezika i nastanjuju 195 različitih država. U moderno doba svega 32 nacije doguraju do Svetskog kupa, služeći se međusobno sa jedva preko 20 jezika.\nTako se i među pomenutim jezicima koje koriste učesnici Mundijala nalaze i flamanski, engleski, nemački, francuski i španski, a da bi stvar bila čudnija, svih tih pet jezika koristi jedna selekcija - selekcija Belgije!\nUprkos tome, sada su u polufinalu, na mestu kojem su se nadali, ali na koje istorijski nisu naročito navikli. Godine sportskog i fudbalskog neuspeha obeležile su državu sa zapada Evrope, mentalitet gubitnika sada je njihov krst, možda ne u sopstvenoj dnevnoj sobi, ali ostatak planete na njih gleda kao na nedovoljno dorasle upravo zbog izostanka potvrde na najvećoj sceni.\nPfaf, Šifo, Ferkautern i kompanija su u Meksiku 1986. leteli preblizu suncu, razveselili narod i opekli se toliko da su bol osetile generacije potomaka. Četvrto mesto sa tog prvenstva ostalo je njihova omiljena slika na nedodirljivom mestu u sobi, ona koju ne brišete bez obzira na prašinu koja se uhvatila na njoj, zato što je baš takva - savršena.\nAzarova generacija je došla na podijum sa sunđerima i sredstvima za čišćenje, spremna da staroj generaciji podari omaž ali i svoja imena ureže u sećanja fudbala i planetarnih takmičenja. Breme favorita iz senke - jer je mesto običnih favorita bilo već zauzeto ekipama koje će nas svojim učešćem razočarati - uspešno su prihvatili i dokazali da su postojala pokrića za šampionske prognoze. Došli su na korak do samog kraja, kroz napad i zabavu, tesne utakmice i promene taktike.\nAli, njima je sve to bilo ipak nekoliko promila teže nego što se to na prvu loptu čini, za jedno nerazumevanje teže nego ostalima...\nNa stranu sav pritisak koji se stvara u godinama velikih šampionata, pogotovo ako na njega dodamo to da je "loženje" uvek jače u državama koje imaju čemu da se nadaju, Belgija je na turnir došla u manje-više očekivanom raspoloženju. Pritisak je uvek poseban teret, ali ono što zapravo fascinira jeste mogućnost uspeha u uslovima otežanog razgovora, dogovaranja posredstvom pet jezika.\nNovu generaciju kojoj se raduju i Flamanci i Valonci - "iskreni" Belgijanci i njihovi sudržavljani francuskog porekla - čine fudbaleri koji su u domovinu najboljih vafla pristigli iz brojnih bivših belgijskih kolonija u Africi i drugih država sveta.\nTako su braća Lukaku, Batšuaji i Kompani poreklom iz Demokratske Republike Kongo, Felaini i Šadli iz Maroka, Dembele iz Malija, dok Aksel Vicel vuče korene sa Martinika. Na sve to, selektor Roberto Martinez je Španac, njegov pomoćnik Anri Francuz, kada sve to uklopite imate mali koktel fudbalske egzotike.\nBelgijanci su menjali taktike, formacije, ideje o igri u napadu, ali i u odbrani. Protiv Brazila pokazali su najinteresantniji šablon defanzivnog branjenja u srednjoj zoni puštajući Lukakua i Azara da stoje široko na vrhu 4-3-1-2 modela sa De Brujneom iza njih.\nMartinez je na prvenstvu iz utakmice u utakmicu stvarao različitu sliku o sebi, na trenutke je delovao kao fudbalski hazarder, revolucionar i inovator, na trenutke kao neko nedovoljno hrabar da ispuni sve svoje zamisli, a spreman da ih ostavi nedovršene. Kao da je pokušavao da udovolji svim navijačima svoje selekcije, stanovništvu koje je podeljeno i složno samo kad igra reprezentacija.\nNarod je u Belgiji oduvek podeljen na pripadnike flamanskog i francuskog govornog područja, u godinama iza nas flamanska oblast sve više je u ekspanziji, dok Valonija stagnira i biva skrajnuta. To dovodi do sve većih nesuglasica između pripadnika oba etniciteta, ali izgleda da se one ne odražavaju na reprezentaciju.\nReprezentacija funkcioniše kao klub, klub koji je našao zajednički jezik. Jezik fudbala ih spaja, smanjuje razlike i povećava šanse da budu najbolji.\n"Separatističke ideje koje se prelamaju u državi nisu loše uticale na nas, one su nas ojačale! Trudimo se da ostanemo jedinstveni, da budemo tim. Retkost je da mala država poput naše ima ovoliki broj fudbalera svetske klase u isto vreme, stoga se trudimo da se koncentrišemo na naše sličnosti, a ne na stvari koje nas razlikuju i razdvajaju", rekao je Kompani još 2012. postavivši tako šine na prugu kojom će se ova generacija Belgije kretati od tog trenutka, pa sve do danas.\nFudbal i politika za njih su odvojeni pojmovi, nemaju potrebu da se ikada dovode u vezu. Fudbaleri pamte svoje korene, svesni su toga odakle dolaze, ali Belgija je njihova domovina i svetu stavljaju do znanja da poreklo i jezik ne mogu da stvore probleme unutar ekipe.\nZraci sunca ponovo su na licima Belgijanaca, da bi rizikovali opekotine moraće da se približe. To će učiniti ako se popnu uz stepenik na kom piše "Francuska", po mnogima najtežem koraku za njihov fudbal u prethodnih 30 godina.\nVreme je odradilo posao za njih, stvorilo sastav koji će se pamtiti bez obzira na rezultat i naučilo ih da se sporazumevaju i da spoznaju ono što je jedino bitno - da zanemare razlike i okrenu se sličnostima. Pokazalo im je i da nije važno kojim jezikom pričate, ako poznajete jezik fudbala.\nJer se upravo na tom jeziku pišu najlepše priče na svetu...\nAutor: Marko Jović\nOvaj članak je objavljen u Mondu u rubrici "ČITAOCI PIŠU ZA MONDO" i možete ga pročitati na ovoj adredsi: http://mondo.rs/a1117652/Mundijal-2018/Vesti/Citaoci-pisu-za-MONDO-Reprezentacija-Belgije.html\nAutor diposportu ( Mundijal 2018 ) :: Komentari (0) :: Permalink :: Trekbekovi (0)\nEnglezi su spremni na sve!\nDa li je "Generacija 5" bila u pravu? Da li svet može da funkcioniše samo ako smo dovoljno daleko od nje, dovoljno daleko od problema? Mnogi od nas zaslužni su za to što su zajednici podarili makar još jedan mali ispad, problem ili zagonetku koji će uzburkati strasti. Trend su, očekivano, dosta davno ispratili i Englezi. Stvorili su fudbal, zabavu za mase, i pustili ga da luta daleko od doma i zbunjuje ljude širom globusa.\nNo uprkos svoj lagodnosti u koju su upali kao stvaraoci nečeg velikog, čini se da su izgubili nit sa realnošću.\nEngleski selektori su decenijama nadobudno očekivali hvalospeve od sveta samo zato što sede baš na engleskoj klupi i biraju igrače iz fudbalske "otadžbine". Sami su doprineli epilogu, bolnoj priči zbog koje najveća država na Ostrvu želi da poveruje u hajp - fudbal je postao više tuđ nego njihov, daleko od avlije u kojoj je naučio da hoda.\nNostalgija je opasna zvrčka, koliko po udaljenog, toliko i po one od kojih je otišao. Geret Sautgejt je shvatio da ona može da ubije, ne onog koji je daleko, on je ojačao u izgnanstvu, već da može da razori velelepni dom koji ga godinama čeka da se vrati, ako i ovog leta odloži svoj povratak.\nMladi engleski selektor je za kormilo reprezentacije seo 2016. godine, nasledivši Sema Olerdajsa koji se povukao sa tog mesta nakon samo jedne utakmice na kojoj je bio glavni trener "Tri lava". Dočekan sa osporavanjem, spočitavane su mu slične stvari kao i Mladenu Krstajiću, iako je imao prethodno iskustvo, tamošnja javnost uvek traži iskusnijeg i dokazanijeg da vodi "odabrane".\nSautgejt se nije obazirao na reči naroda, ostao je koncentrisan na jedan jedini cilj koji je bio pred njim i ekipom - osvajanje Svetskog prvenstva i vraćanje fudbala kući!\nZamenio je izraubovane premijerligaške menadžere koji su na toj klupi videli krunu svog višegodišnjeg rada, dokaz da su "veliki", ali na mestu na kojem je uspeh uslov bez kog se ne može, odstupali su od svog pređašnjeg rada i težili egzibicijama i izmišljanju kako bi pokazali da mogu da se nose sa većima od sebe. A imali su poimenično kvalitetnije skupove od Sautgejtovog...\nDolaskom novog trenera Engleska je promenila navike, odlučila da se ne prepusti pompi i slavlju pre nego što se za to stvore uslovi. Prvi put posle višedecenijskog pumpanja očekivanja, oni su u Rusiju došli napola ubeđeni da je ovo stvaranje neke nove generacije, te da je na ovom turniru važno izgraditi ekipu, ne i rezultat.\nSautgejt nije mislio tako. Njegova ekipa stvarana je i projektovana od prvog radnog dana, vrhovna ideja ostala je nepromenljiva, samo su načini da se prođe kroz cilj bitno promenjeni u odnosu na prethodnike.\nPosvetio se terenu koliko i stvarima van njega, svaki korak "kraljičine selekcije" unapred je isplaniran i doveden blizu savršenstva. Ponudili su najinteresantniji taktički model od svih selekcija na šampionatu - brojne rotacije od samog ulaska na protivničku polovinu, ponavljanja bekova, izvlačenje Kejna daleko od gola i ulasci Alija, Sterlinga i Lingarda iz drugog plana su potpuno osveženje u reprezentativnom fudbalu, fudbalu koji ne trpi "skupe" ideje.\nOn je svoju ekipu krojio na osnovu kvaliteta koje igrači nose sa sobom, implementirao je njihova znanja u sistem u kom se snalaze, prilagođavajući ga njima, a ne sebi. Preuzeo je sve one korisne stvari koje su stratezi u Premijer ligi naučili njegove izabranike, naučio da posluje sa njima i napravio skladan sastav, balansiran između napada i odbrane, brzine i čvrstine, tehnike i engleskog stila.\nPoznavajući torturu kroz koju je prošao kao igrač otkada je na Euro-u 1996. promašio penal u polufinalu protiv Nemačke, Geret je pridao pažnju i tom segmentu igre. Njegova ekipa je vežbala jedanaesterce na svakom treningu još od marta, analizirajući koji su najbolji načini da se oni izvedu perfektno, te stoga pobeda nad Kolumbijcima upravo nakon boljeg izvođenja penala - prvog za Engleze u istoriji Svetskih prvenstava - ne sme biti tumačena kao puka slučajnost.\nJedine akcije koje su u fudbalu u potpunosti isplanirane unapred su prekidi, Sautgejt je odlučio da ih spremi na potpuno drugačiji način, kroz košarku i NBA! Početkom godine otišao je u Ameriku sa namerom da upozna košarku kao sport, jer je znao da mnoge akcije podrazumevaju pražnjenje prostora za dobre šutere i pik-en-rol igru koja može biti primenljiva na prekidima.\nKao rezultat toga, Englezi su dosad na prvenstvu dali šest golova posle kornera i slobodnih udaraca, što je za dva više od ukupnog zbira takvih njihovih pogodaka na poslednja tri Svetska šampionata.\nTakođe, u svom stručnom štabu sada ima i psihologe, trenere koji će jačati mentalnu snagu igrača i brinuti o njihovom fokusu van terena. Sven-Goran Erikson je nedavno rekao da je upravo to nedostajalo njegovoj Engleskoj u doba kada ju je vodio. Čini se da je Sautgejt dobro odradio domaći zadatak...\n"Morate uživati u lepim trenucima, ali još smo dosta daleko od savršenstva, načinili smo i mnogo grešaka, ali nastavićemo da napredujemo. Ukoliko nas ovaj uspeh ponese nalazićemo se u "opasnoj zoni", uspešni smo jer smo "gladni" i zajedno razvijamo ideje", rekao je Sautgejt nakon Kolumbije trudeći se da zadrži svoju ekipu na zemlji.\nSledeći stepenik ka uspehu je tvrda reprezentacije Švedske koja je pokazala da neće biti lak zalogaj za Kejna i drugare. Željni potvrde, taktički stabilni i tehnički spremni, želeće pobede post-Ibrin tim i da nastave svoj put do cilja.\nJer na kraju dana, to nije samo njihov put. To je put odbeglog sina, njegov povratak na mesto gde dugo nije bio. Malo je reći da ga željno iščekuju...\nOvaj članak je objavljen u Mondu u rubrici "ČITAOCI PIŠU ZA MONDO" i možete ga pročitati na ovoj adredsi: http://mondo.rs/a1116976/Mundijal-2018/Vesti/Citaoci-pisu-za-MONDO-Svetsko-prvenstvo-Reprezentacija-Engleske-i-Garet-Sautgejt.html\nZašto je Lav kralj Afrike\nLav je uveliko poznati krunisani kralj životinja, predugo na prestolu, ali premalo važan na diplomatskim sednicama...\nOn ima ceremonijalna zaduženja u sopstvenoj monarhiji džungle, dopušteno mu je da bira plen na osnovu svog autoriteta i gracioznosti. Da nije bilo Tarzana niko mu ni na trenutak ne bi otuđio status najuticajnijeg lika među drvećem i nejednakima. Kralj životinja je simbol jednog podneblja, jedne kulture – simbol ljudi koji su omalovažavani, a koji zaslužuju i mogu više. Lav je Senegal, fudbalska priča Afrike koja sme da se nada uspehu!\nSenegal će svoje leto početi u grupi H, mnogi kažu najizjednačenijoj grupi Mundijala, i želeće da pomrsi račune "velikima" ili "većima" kao 2002. godine.\nZa početak biće im potrebno da budu najmanje drugoplasirani u komplikovanoj konkurenciji Poljske, Kolumbije i Japana, a gledajući samo roster kojim raspolažu, za njih se može reći da su jedna od najjačih ekipa koje su u ovom veku iz Afrike krenule put Svetskog šampionata.\nFudbaleri koji će nastupati u dresu sa lavom na grbu asociraju na nešto više od sporedne uloge. Sadio Mane iz Liverpula kao "prva violina" sigurno je najpoznatije ime sastava o kojem se premalo pisalo i pričalo, a za njim su se u avion za Rusiju ukrcali i Keita Balde, Kalidu Kulibali, Idrisa Gaj, kapiten Šeiku Kujate...\nPreviše dobrih fudbalera da bismo ih zanemarili, a imaju i jednu zajedničku tačku sa sastavom iz Japana i Južne Koreje koji i danas sanjaju Anri, Vijera i Bartez - Aliju Sise.\nNekada kapiten, a danas selektor!\nScenarista uspeha senegalskog nacionalnog tima iskusio je kako je to kada si najvrelija afrička fudbalska priča pre 16 godina na Dalekom istoku i izgleda da mu se dopalo.\nNaviknut na igru srcem, Sise je kapitensko iskustvo preneo na svoje izabranike, stavka koja izdvaja Senegal od drugih reprezentacija je upravo delimična uklopljenost srčanosti u šablon. Njihov model jeste polovičan, umeju da napuste obrasce sopstvenih planova i poput dece u vrtiću jure protivnike kako bi brže-bolje ušli u šansu.\nLavovi su šablon bez šablona, organizovani sistem koji u svakom trenutku može da se raspadne usled prevelike želje. Takva definicija u stvari je pečat na krštenici svih afričkih selekcija otkad su prvi put pokušali da pikaju loptu. Ali, nevezano za delimično odsustvo odgovornosti, Senegalci su krenuli korak ispred dosadašnjeg shvatanja fudbala na "Crnom kontinentu".\nUspeli su da spoje lepo i korisno, fizičke predispozicije koje im omogućavaju da trče olimpijsku normu i srce Mela Gibsona iz filma koji je nazvan po njima.\nParcijalna neorganizovanost leži u prevelikoj želji, lopti koja "vuče" igrače van pozicije, ideji da napokon potvrde sebe kao nekog ko je prerastao fudbal protiv "Moglija". I pored toga, Senegal krasi izjednačenost u linijama, balans među igračima na svakoj poziciji u timu.\nSenegalci su dobri u posedu lopte, strpljivi u rešenjima, sa mnoštvom rotacija i traženjem poluprostora koji stvaraju vezni i krilni igrači. Oni su modifikacija svih prethodnih potencijala sa afričkog kontinenta i njihova tajna je taktička pismenost i shvatanje da na sirovu želju i hrabrost mora da se nadogradi strateška potkovanost kako bi rezultati dobili težinu i mesto u pamćenju ljubitelja fudbala.\nDa li je "džungla" spremna da se suprotstavi gospodi u odelima?\nMožda, napredovali su taktički i to je preduslov za nešto više. Veliki Pele je još krajem prošlog veka tvrdio da će Afrikanci osvojiti Mundijal do 2000 godine. To je očito bio još jedan u nizu promašaja jednog od najvećih igrača ikada, ali jasno je da u novom veku afrički fudbal stanuje u ekspanziji i da je legendarni Brazilac bio na tragu nečega.\nSenegal ima predispozicije šampiona, srce i znanje upakovani su u njihovu torbu za utakmice.\nMožda je Rusija obećana zemlja senegalskog fudbala, možda i nije, ali sigurno je da Afrika ima čemu da se nada na predstojećem šampionatu. Sve što im treba jeste jedan ulazak u polufinale – "mali" korak kojim će lav ući u parlament i postati monarh usred republike.\nIli barem dobiti priznanje međ’ svetom, da bi fudbal i zvanično postao zanimacija za svakoga!\nOvaj članak je objavljen u Mondu u rubrici "ČITAOCI PIŠU ZA MONDO" i možete ga pročitati na ovoj adredsi: http://mondo.ba/a811689/Sport/Fudbal/Citaoci-pisu-za-MONDO-Zasto-je-Lav-kralj-Afrike.html\nČaki, i Brazil ga se plaši!\nZlikovci nisu dovoljno dobro prihvaćeni u romantičnom svetu u koji želimo da verujemo. Ko bi i sumnjao u takav odnos snaga kada je sve što umeju da rade upravo upropašćavanje idealnih scenarija koje bi heroji trebali da ostvare.\nAli, njihov doprinos je nemerljiv, da nema njih gledali bismo samo nerealne filmske "limunade" u kojima ništa ne može da krene po zlu.\nSvetsko prvenstvo u fudbalu je uvek osuđeno na heroje i zlikovce. Prvi će naći svoje mesto pod suncem vanserijskim partijama, gestovima, delima ili samo pukom srećom da je svetlo reflektora na trenutak palo i na njih. Sa druge strane, negativci će ostati upamćeni pod tim nazivom samo zato što su stali na put ovim prvima, ovim u koje je tvrdoglavi svet polagao tolike nade.\nKako je to kada si i jedno i drugo? Kako je to kada te i mrze i vole, kada si toliko dobar da to ne odgovara baš svima?\nPitajte Irvinga Lozana, njegove reči imaju posebnu težinu.\nVreli meksički temperament i srčanost jedne su od retkih pojava koje su u Rusiji izazvale buru i svetlucanje u očima fudbalskih poklonika. Režiser trijumfalne predstave momaka pod sombrerom jeste "lutkar" Lozano – dvadesetdvogodišnji krilni napadač PSV-a iz Ajndhovena i jedna od najsvežijih trauma Džeroma Boatenga.\nUmiljato lice i neupadljiva pojava ne bi ga stavili u prvi red likova koji će vas zaplašiti, ali Lozano u sebi krije i notu pakosti. Možda ime nove zvezde reprezentacije Meksika ne budi jezu u čoveku, ali njegov nadimak sigurno nagoveštava horor.\nPopularni "Čaki", kako ga zovu po istoimenom lutku iz serije horor filmova "Dečija igra", svetla je tačka Mundijala koji je više značaja pridao taktici, skautiranju i težnji da se najpre brine o protivniku, a tek posle o sopstvenoj igri. Lozano tome ne pridaje mnogo značaja, on je došao da zagospodari terenom, da pokaže da Meksiko nije tim koji će opet, kao i u prethodnih šest turnira, svoju mundijalsku tačku završiti u osmini finala.\n"Čaki" sa platna je monstruozan lutak koji provodi najrazličitije porodice kroz agonije koje možete videti samo u filmovima tog žanra. Meksički "Čaki" Lozano radi isto to – samo bez krvi i lakše ga je gledati – sa odbranama svojih protivnika.\nIdealan za Osorijov sistem, krilni napadač je kombinacija ubitačnosti i brzine kojima je svojevremeno u njegovim godinama raspolagao i brazilski Ronaldo – slučajnost? – i gladi za pobedom i taktičke discipline, principa na kojima žive Grizman i ostatak čete Čola Simeonea.\nMožda je baš Simeoneov Atletiko njegovo sledeće odredište, ekipa koja sužava prostor za igru i uživa u poljanama i livadama prostora na protivničkoj polovini koji nastaju njihovim zamislima bila bi idealno mesto za brzonogo krilo. On je već postigao gol na ovom prvenstvu, istakao svoje ime u meču protiv aktuelnih svetskih šampiona i time osigurao status zlikovca.\nZašto baš zlikovac pored svega dobrog što je uradio za PSV, za svoj Meksiko, za Svetski šampionat?\nIrving je zlikovac u očima favorita, zlikovac u očima Nemačke. Urezao je svoje ime među ljude koji su "na poternici" velikana, postao jedan od onih koji su skinuli skalp "boljem" od sebe. Hitronogi ofanzivac je sistem Pancera podelio na proste činioce, terao ih da zaborave sve one note koje su napamet naučili kod Leva i uživao u njihovom srljanju bez odgovornosti.\nKoristio je prostor koji je ostajao iz leđa nedovoljno zainteresovane odbrane Nemaca i vršio vrhunski pritisak kao ključni igrač u prvoj liniji odbrane Meksikanaca.\nMladi Lozano se potrudio da glasnogovornici ovaj put ne budu u pravu, u kratkom plesu bio je bolji od Nemačke, naterao je Nemce da išetaju sa terena ne samo pobeđeni, već i nadigrani. On je otpočeo meksički "Harabe", ostavio svetske prvake iza sebe, a potom i prošao grupu. Meksikanci su završili drugoplasirani i, makar na kratko, zajedno sa prijateljima iz Koreje, zapušili usta bivšem engleskom golgeteru i svima onima koji su želeli da budu najglasniji za stolom.\nI sve to posredstvom "Čakija".\nOn je svoj nadimak poneo davno, još u vreme dok je nastupao za Pačuku kao osamnaestogodišnjak. Razlog je bizaran, Lozano je život, kao i fudbal, oduvek shvatao kao igru.\n"Kada sam stigao u Pačuku živeo sam sa svojim saigračima, kako sam još uvek bio pomalo nestašan, često sam se krio ispod njihovih kreveta i plašio ih kada dođu u stan. Jednog dana, dvojica mojih cimera upitala su me da li hoću da me zovu 'Čaki', rekao sam da mi to ne smeta, i od tog trenutka, to je moje ime!", otkrio je u aprilu Lozano kako je došlo do analogije između njega i horor-lutka.\nI pored poraza od Šveđana, Meksiko i njegova prva zvezda nastavljaju svoj put ka ostvarenju sna. Sledeći rival je Brazil, ni jednima ni drugima neće biti lako u latino duelu. Karioke su favoriti, ali "El Tri" je pokazao da neće biti lak zalogaj ni za koga.\nPogotovo ako o tome odlučuje Irving...\nOni koji potcene Meksiko, mučiće se sa snom – to je kletva fudbalskog lutka. Nejmar i Brazil su prvi koji će ostaviti upaljeno svetlo kad padne mrak, jer znaju da "Čaki" baš ispod njihovog kreveta smišlja svoj novi pogani plan.\n1 2 3 4 5 6 7 8 Sledeći»


Nije neophodno zatvoriti Yazaki – Podrinske\nNije neophodno zatvoriti Yazaki\nKONTROVERZNE PREPORUKE ZAVODA ZA JAVNO ZDRAVLJE ŠABAC\nIsformacije i “preporuke” koje dobijamo od šabačkog Zavoda za javno zdravlje mogu da se uporede sa onom narodnom izrekom: “Uzimala davala, s kokoškama spavala”.\nNaime, juče smo dobili obaveštenje da je Zavod za javno zdravlje predložio (naredio), zbog 73 radnika pozitivna na koronavirus, Štabu za vanredne situacije da se na 14 dana zatvori japanska kompanija “Yazaki”.\nNa svu sreću komadant Štaba za vanredne situacije grada Šapca reagovao je na pravi način i o zatvaranju “Yazakija” zatražio mišljenje republičkog Kriznog štaba s obzirom da se radi o fabrici koja zapošljava veliki broj građana i koja se, kažu, odgovorno pridržava mera zaštite.\nUsledio je, potom, totalni obrt a Zavod za javno zdravlje Šabac je poslao novi dopis Štabu za vanredne situacije sa preporukama za rad fabrike “Yazaki” gde se, između ostalog, navodi da „nije neophodno zatvoriti fabriku na 14 dana“.\nNa osnovu toga Štab je na sinoćnoj sednici doneo niz mera i preporuka za rad u ovoj fabrici čiju će primenu kontrolisati Grad.\nE, sada se, po ko zna koji put, postavlja pitanje: “Šta to i zašto to radi Zavod za javno zdravlje Šabac?”\nPokazalo se da je, u ovom ozbiljnom vremenu, Zavod za javno zdravlje Šabac najslabija karika u borbi protiv koronavirusa. Pokazalo se i dokazalo da je upravo zbog neodgovornog i nesavesnog rada zaposlenih u ovoj zdravstvenoj ustanovi Šabac, ali i ceo Mačvanski okrug, došao u ozbiljan problem.\n“Igre” sa “Yazakijem” samo potvrđuju da se Zavod za javno zdravlje ne bavi profesionalno svojim poslom i da je tu posredi nešto sasvim drugo.\nZbog toga, po ko zna koji put, tražimo od nadležnih organa, pre svega, Ministarstva zdravlja da pod hitno smeni vd direktora ove ustanove ali očekujemo da se radom Zavoda za javno zdraljvlje Šabac pozabavi i tužilaštvo i policija kako bi se ustanovilo ko se to i zašto igra sa zdravljem građana i ko to kontroverznim “preporukama” ili odlukama seje paniku i strah ali i stvara veliko nezadovoljstvo.\nNije dovoljno da samo građani budu odgovorni!


Strana 9 od 17« Prva«...567891011121314...»Poslednja »\nmart 15, 2020, 11:23 pm » autor: B92 Kultura\nIz galerije Univerziteta Oksford ukradene su tri veoma vredne slike, a među njima je i slika vojnik na konju flamanskog slikara Antonisa Van Dajka iz 1616. godine.\nEks Almanah br.012\nmart 15, 2020, 8:25 pm » autor: admin\nDžimi Mek Fiters putuje na Istok\nLuda porodica Brade\nAsovi neba – Potapanje Tirpica\nEks Almanah br.011\nmart 15, 2020, 8:22 pm » autor: admin\nEks Almanah br.010\nmart 15, 2020, 8:19 pm » autor: admin\nViling – Rio Kalavera\nČudne avanture Dugonje i Trbonje\nEks Almanah br.009\nmart 15, 2020, 8:15 pm » autor: admin\nPoslednji potez Durango Skota\nHerlok Šolms – Kralj džungle\nEks Almanah br.008\nmart 15, 2020, 8:12 pm » autor: admin\nNeverovatni doživljaju Dugonje i Trbonje\nPut za Santa Fe\nEks Almanah br.007\nmart 15, 2020, 8:09 pm » autor: admin\nTarziko – Pustolovina u parku\nBuffalo Bill – Tvrđava zaverenika\nEks Almanah br.006\nmart 15, 2020, 7:52 pm » autor: admin\nRori Makdaf i Iščezli svet\nPol Templ – Pozovi Menor Hol\nTajna Crnog kaluđera\nEks Almanah br.005\nmart 15, 2020, 7:49 pm » autor: admin\nBag Bari – Trka za slavu\nHerlock Sholmens – Beg mrtvaca\nU dimu baruta – Mat Dilon, šerif iz Dodža\nU dimu baruta – Zeleni kid\nEks Almanah br.004\nmart 15, 2020, 7:46 pm » autor: admin\nCaptain Kondor – Planeta robota\nHerlok Šolms – Baskervilski duh\nEks Almanah br.003\nmart 15, 2020, 7:41 pm » autor: admin\nBufalo Bil – Pakleni jahač\nDerdevil – Protiv Taurusa\nBendžo Kosta – Izumi profesora Zamlate\nU dimu baruta – Omrznuti doktor\nEks Almanah br.002\nmart 15, 2020, 7:38 pm » autor: admin\nKris Kenon – Avantura u svemiru\nU dimu baruta – Nervozni zamenik\nBendžo Kosta – Naslednik u nevolji\nEks Almanah br.001\nmart 15, 2020, 7:32 pm » autor: admin\nDen Deri, pilut budićnosti – Tajna Crveni mesec\nHerlock Sholmes – Jedan Artur i još osam drugih\nKad utišaju tamu i ostane čista melodija: Top 10 najboljih akustičnih hard rock pesama\nmart 15, 2020, 7:40 am » autor: B92 Kultura\nZa hard rock bendove posebno nije laka odluka da krenu neutabanim akustičnim stazama\nNekad su crtani filmovi stvarali generaciju kulturno pismene dece. A danas?\nmart 15, 2020, 5:28 am » autor: B92 Kultura\nPrvih 40 godina epohe koju tako dugo nazivamo ‘novi talas’\nmart 15, 2020, 2:03 am » autor: B92 Kultura\nBeogradski novi talas nastajao je 1980. kada su domaće novine donosile svakodnevno izveštaj konzilijuma lekara iz Ljubljane o zdravstvenom stanju predsednika Tita.\nŠta je sve otkazano: Predstave i koncerti na “čekanju”\nmart 15, 2020, 12:30 am » autor: B92 Kultura\nIako su najavljene nove mere zaštite, većina institucija kulture čekala je zvanično obaveštenje Vlade Srbije. Vladina odluka stupa na snagu danas ali su pojedine umetničke kuće još sinoć otkazale predstave.\nGrafički dizajner Slavimir Stojanović: “Prvo sam dobio nagradu za životno delo pa onda diplomirao”\nmart 14, 2020, 6:45 am » autor: B92 Kultura\nGrafički dizajner Slavimir Stojanović Futro jedan je od najpoznatijih evropskih grafičkih dizajnera.\nRomansa između Betovena i Sremice izmišljena, a evo ko je kriv\nmart 14, 2020, 4:57 am » autor: B92 Kultura\nPortal Radio-televizije Vojvodina (RTV) je u tekstu “Kako je Sremica kolačem zavela Betovena?” izmislio je ljubavnu vezu između čuvenog kompozitora i žene iz Golubinaca (okolina Stare Pazove), kako bi reklamirao jednu sajamsku manifestaciju\nmart 14, 2020, 2:49 am » autor: B92 Kultura\nmart 14, 2020, 1:16 am » autor: B92 Kultura\nI u Nemačkoj protesti zbog Vudija Alena\nmart 13, 2020, 10:00 am » autor: B92 Kultura\nU SAD je, nakon protesta, otkazano objavljivanje autobiografije poznatog reditelja Vudija Alena. U Nemačkoj bi ta knjiga uskoro trebalo da bude u prodaji – uprkos protestima autora izdavačke kuće “Rovolt”.\nSupernova: Otključani svi kanali za sve korisnike\nmart 13, 2020, 7:58 am » autor: B92 Kultura\nSupernova rešila je da otključa sve kanale iz svoje televizijske ponude.\nGlazbeni filmovi koji uskoro dolaze: Od Bowieja do Elvisa\nmart 13, 2020, 7:35 am » autor: Ivona Lenard\nGlazbeni filmovi, otkako je “Bohemian Rhapsody” zaradio preko 900 milijuna dolara, prave se bržim tempom no što se ovih dana prodaje brašno u trgovinama. Vodeći se tim glazbenim blockbusterom, mnogi su se redatelji, scenaristi i ostali akteri filmske industrije primili novih filmskih uradaka o raznim glazbenicima. U nastavku pogledaj neke od glazbenih filmova koji će […]\nObjava Glazbeni filmovi koji uskoro dolaze: Od Bowieja do Elvisa pojavila se prvi puta na Muzika.hr.\n“Ako ne može publika kod tebe, idi ti kod publike”\nmart 13, 2020, 6:00 am » autor: B92 Kultura\nU čitavom svetu otkazuju se manifestacije kulture, kao i u Srbiji. Ali umetnost i u vreme pandemije uspeva da pronađe svoj put do publike. Koncerti i predstave sele se na internet – u dnevne sobe publike.\nPetar Strugar o “Senkama nad Balkanom”: “Jurio sam za time ko je taj čovek”\nmart 13, 2020, 2:34 am » autor: B92 Kultura\nOd večeras se na Prvoj televiziji emituje druga sezona hit serije Senke nad Balkanom. Druga sezona ove serije emitovaće se na ovoj televiziji svakog petka od 21:50.\nBizarno je, od Eminema je… Pogledajte spot za pesmu “Godzilla”\nmart 13, 2020, 1:25 am » autor: B92 Kultura\nEminem je predstavio spot za pesmu “Godzilla”.\nmart 13, 2020, 12:45 am » autor: B92 Kultura\nMini Strip br.105\nmart 12, 2020, 7:39 pm » autor: admin\nKanzas Kid – Smireni grad\nKategorija: MEDIA, MINI STRIP, STRIPOVI\nKorisnici: jhophop, 23 gosta, 1 bot


Najavljena humanitarna revija za malog lava Kana "Karta više za bolji vid" | zenicainfo.ba\nNaslovnica Nekategorisano Najavljena humanitarna revija za malog lava Kana “Karta više za bolji vid”\nNajavljena humanitarna revija za malog lava Kana “Karta više za bolji vid”\n07/06/2018 - 22:58\n“Kako nikada ne znate šta nosi dan, a šta noć, tako ni ja nisam pomislila da ću pored niza humanitarnih akcija, koje sam većinu radila sa braćom Petrović i Cabaret clubom, Ivanom i Andrijom, za one kojima je bilo potrebno, ovu raditi za svoje dijete.”\nOvako je majka malenog Kana, Zeničanka Esmeralda Nadžaković, nakon više humanitarnih akcija kojima je godinama nastojala probuditi solidarnost svojih sugrađana, ispričala šta joj je na duši sada, sada, kada se i sama našla na “drugoj strani”.\nOvoga puta, prirediće humanitarnu reviju “Karta više za bolji vid”, s ciljem prikupljanja sredstava za liječenje svog četverogodišnjeg sina, malog lava, Kana Nadžakovića.\nKan Nadžaković je dječak koji je obolio od strabizma oba oka. Potrebna mu je operacija očnih živaca, koja mu se preporučuje na Klinici “Sveti vid” u Beogradu. Za operaciju i troškove boravka, porodica Nadžaković mora prikupiti 4.000 KM.\nSvi nalazi su gotovi i mali lav samo čeka pomoć dobrih ljudi, jer roditelji nisu u mogućnosti sami izmiriti sve troškove.\nKan je brat Deniz Nadžaković, koja je na takmičenju talenata “Talent World 2017.”, u jakoj konkurenciji osvojila zvjezdanu titulu. Deniz je poznata i po svojim humanitarnim aktivnostima, pa će ovoga puta svoje snage usmjeriti na prikupljanje pomoći za liječenje svoga brata.\nU programu humanitarne revije učestvovaće i Mahdi Žigo, kao i plesne grupe ISKRE i NOUR. Akciju podržavaju i mala balerina, Ena Mandžuka, slikarka na svili, Ida Art iz Kaknja, kao i Kanova druga sestra, Nađa, koja se već izgradila kao dizajnerka za djecu, koja će predstaviti svoju kolekciju “Mala princeza”.\nRevija će biti održana u Hotelu Dubrovnik, u Restoranu Trubadur, 19. juna, s početkom u 18 sati, a karte po cijeni od 10 KM, mogu se kupiti u Hotelu Dubrovnik i u Cabaret clubu, u zgradi Bosanskog narodnog pozorišta.\nSvi koji žele podržati maloga lava, a tu noć ne mogu biti prisutni, mogu doprinijeti dobrovoljnim prilozima. Kutije tome namijenjene postavljene su u Cabaret clubu.\nBraća Ivan i Andrija Petrović, poznati po organizovanju brojnih akcija za pomoć malim Zeničanima, ističu da je doprinos ovoj humanitarnoj reviji najmanje što su mogli učiniti, jer su Esmeralda i njene dvije kćerke velike humanitarke, koje su se odazvale svakom pozivu na akciju.\nUkoliko se prikupi više novca nego što je potrebno, ostatak će se usmjeriti za pomoć u liječenju mladog Zeničanina, koji pati od cista u predjelu oka. Šansa da mu se spasi vid postoji, ali svaka injekcija potrebna u liječenju košta 2.500 KM, saopštili su organizatori, koji pozivaju sve ljude dobre volje da učestvuju u što većem broju u akciji za spas vida dvojici naših sugrađana.\nKARTA VIŠE ZA SPAS VIDA\nPrethodni članakPukovnik Aurelijano Buendija: Sedmog juna devedeset treće…\nNaredni članakVozač BMW-om udario u stub ulične rasvjete, pa u drvo u Travničkoj\nTončo: Crtica iz Sarajeva – Baščaršija, migranti i mobiteli\nUređeno: 20/05/2018 - 13:45\nFOTO: Mejtaš, hanovi i minaret\nUređeno: 04/07/2018 - 11:10


Рачуноводство и Финансије• Preduzetnički Portal RS\nVi ste ovdje: Početna / Poslovanje / Računovodstvo i finansije\nRAČUNOVODSTVO je sistem čije funkcionisanje obezbjeđuje informacije o prenosnom, imovinskom i finansijskom položaju, tokovima gotovine, promjenama na vlastitom kapitalu i drugim finansijskim i nefinansijskim informacijama značajnim za eksterne i interne korisnike finansijskih izvještaja.\nRačunovođa je osoba koja vrši zapise u poslovne knjige.\nSvrha vođenja poslovnih knjiga je sastavljanje godišnjeg finansijskog izvještaja, odnosno utvrđivanja poslovnog rezultata. Godišnji finansijski izvještaj podnosi se Agenciji za posredničke, informatičke i finansijske usluge (APIF) i Poreskoj upravi Republike Srpske (PURS) i on je osnova za plaćanje poreza na dobit. Osim toga, Godišnji finansijski izvještaj je vrlo bitan dokument prilikom traženja kredita od banke, subvencija, podsticaja i slično.\nKNjIGOVODSTVO je sastavni dio računovodstva, odnosno sistem koji obuhvata prikupljanje, klasifikovanje, evidentiranje i sumiranje poslovnih transakcija, te čuvanje originalne poslovne dokumentacije koja pruža dokaze o tim transakcijama.\nPravna lica su dužna da vode poslovne knjige, sačinjavaju i prezentuju svoje finansijske izvještaje, te vrše njihovu reviziju. Ona se razvrstavaju, u zavisnosti od prosječnog broja zaposlenih, ukupnog godišnjeg prihoda i prosječne vrijendosti poslovne imovine na mikro, mala srednja i velika pravna lica.\nPravno lice svojim opštim aktom uređuje organizaciju sistema knjigovodstva i računovodstva, računovodstvene kontrolne postupke, računovodstvene politike i procjene, kretanje knjigovodstvenih isprava i rokove za njihovo dostavljanje, postupke pripreme izvještaja, te određuje lica koja su odgovorna za zakonitost i pravilnost sačinjavanja knjigovodstvenih isprava.\nUSLUGE koje nude agencije za računovodstvene usluge:\nPodnošenje PDV prijave Upravi za indirektno oporezivanje\nVođenje knjiga PDV, KUF-a i KIF-a\nObračun poreza na dobit i izrada poreskog bilansa\nMjesečna prijava za porez po odbitku (1002)\nPrijava za registraciju zaposlenih 1000-P3\nPoslovi plaćanja i likvidature dokumentacije\nSačinjavanje dokumentacije za kompenzacije i cesije\nPoslovi finansijskog knjigovodstva\nIzrada polugodišnjeg i godišnjeg obračuna\nPoslovi blagajne, statistike i dr.\nBankarski poslovi (polog pozara, plaćanje, čekovi i dr.)\nSaradnja sa Poreskom upravom\nSaradnja sa Upravom za indirektno oporezivanje\nObračun naknada za bolovanja\nKNjIGOVODSTVENE ISPRAVE I POSLOVNE KNjIGE\nKnjigovodstvena isprava predstavlja pisani dokument u materijalnom ili elektronskom obliku o nastalom poslovnom događaju kojim su obuhvaćeni svi podaci neophodni za knjiženje u poslovnim knjigama, potpisan od lica koja su ovlašćena za sačinjavanje i kontrolu knjigovodstvenih isprava.\nPoslovne knjige predstavljaju jednoobrazne evidencije o stanju i promjenama na imovini, obavezama i vlastitom kapitalu, kao i ostvarenim prihodima i nastalim rashodima a čine ih: dnevnik, glavna knjiga i pomoćne knjige. Dnevnik i glavna knjiga se vode po sistemu dvojnog knjigovodstva.\nDnevnik je poslovna knjiga u koju se poslovni događaji nastali u toku obračunskog perioda unose hronološki, prema redosljedu njihovog nastanka.\nGlavna knjiga je sistematska evidencija u kojoj se prikazuju stanja i promjene na imovini, obavezama, vlastitom kapitalu, prihodima i rashodima u toku obračunskog perioda i koja predstavlja osnov za izradu finansijskih izvještaja.\nPomoćne knjige su analitičke evidencije koje se vode za nematerijalna sredstva, nepokretnosti, postrojenja i opremu, investicione nekretnine, finansijske plasmane, zalihe, potraživanja, gotovinu i gotovinske ekvivalente, obaveze, kapital i druge bilansne pozicije.\nDnevnik blagajne je pomoćna knjiga u kojoj se prikazuju stanje i promjene na gotovini i ekvivalentima gotovine, koja se zaključuje na kraju svakog dana u kojem je bilo promjena u blagajni, a knjigovodstvu na knjiženje dostavlja se najkasnije narednog dana.\nPravno lice ili preduzetnik koji vodi dvojno knjigovodstvo sačinjavaju i prezentuju javnosti finansijske izvještaje za poslovnu godinu završenu 31.12. tekuće godine sa uporednim podacima za prethodnu godinu. Poslovne knjige i finansijski izvještaji čuvaju se u originalu ili korišćenjem drugih adekvatnih sredstava arhiviranja.\nPoslovne knjige i finansijski izvještaji vode se, pripremaju i čuvaju u poslovnim prostorijama pravnog lica, organizacionog dijela pravnog lica, preduzetnika ili lica kome je povjereno vođenje poslovnih knjiga u Republici.\nAko se poslovne knjige vode u elektronskom obliku , pravno lice, odnosno organizacioni dio pravnog lica, ili preduzetnik dužni su da ovlašćenim kontrolnim organima obezbijede pristup centralnoj bazi podataka radi nesmetane kontrole poslovnih knjiga.\nDnevnik i glavna knjiga čuvaju se najmanje 10 godina. Pomoćne knjige čuvaju se najmanje 5 godina. Finansijski izvještaji i izvještaji o izvršenoj reviziji čuvaju se trajno u originalnom obliku. Rokovi u kojima se čuvaju poslovne knjige i finansijski izvještaji počinju da teku nakon isteka posljednjeg dana poslovne godine na koju se odnose.\nBilans uspjeha je finansijski izvještaj u kojem se prikazuju prihodi i rashodi privrednog društva s ciljem utvrđivanja rezultata poslovanja (ostvarenje dobiti ili gubitka) u određenom vremenskom periodu.\nSadržinu Bilansa uspjeha čine prihodi i rashodi, s tim da se naročito ističe struktura prihoda i rashoda.\nInstrukcije kako projektovati Bilans uspjeha namijenjene su osobama koje do sada nisu imale iskustva u pripremanju finansijskih planova. U nastavku biće objašnjeni osnovni elementi Bilansa uspjeha i način njegovog projektovanja.\nCilj i svrha projektovanja Bilansa uspjeha\nBilans uspjeha je izvještaj o uspjehu poslovanja svakog poslovnog subjekta. To je izvještaj o prihodima, troškovima i rezultatu poslovanja na kraju određenog perioda poslovanja. Konačan rezultat poslovanja može biti gubitak ili dobitak. Projekcija Bilansa uspjeha radi se u cilju sagledavanja budućih rezultata određenih poslovnih odluka koje se donose u sadašnjosti. Na primjer, planom prodaje definisali ste količine, cijene i očekivane prihode u narednom periodu. Projektovani Bilans uspjeha sadrži, osim prihoda i sve troškove perioda posmatranja i treba da pokaže da li ćete datom strukturom prihoda i troškova, u definisanom periodu posmatranja, poslovati pozitivno (dobitak) ili negativno (gubitak). Ukoliko niste zadovoljni planirani rezultatom, potrebno je ponovo preispitati pretpostavke na kojima su definisani planirani prihodi i troškovi i sagledati koja su potencijalna mjesta unapređenja i promjena. Sa planiranjem i projektovanjem manje su šanse da ćete greške napraviti na tržištu.\nOsnovni koraci u pripremi Bilansa uspjeha\nForma Plana Bilansa uspjeha iz priloga pokriva period planiranja od godinu dana. Istu je moguće prilagoditi vašim potrebama.\nDvije su osnovne faze u procesu planiranja i to:\nplaniranje prihoda (koje preuzimamo iz plana prodaje);\nPlan troškova se, takođe, radi u dvije faze:\nplaniranje direktnih troškova proizvodnje;\nplaniranje indirektnih troškova poslovanja.\nDirektni troškovi su svi oni troškovi koji su u direktnoj vezi sa procesom proizvodnje i nastajanjem svake jedinice proizvoda/usluge.\nIndirektni troškovi su troškovi poslovanja, oni ne učestvuju direktno u procesu proizvodnje, ali bez njih poslovanje ne bi bilo moguće. Najbolji primjer su plate radnika u proizvodnji, što je direktan trošak proizvodnje i na primjer, plata računovođe. Plata računovođe je idirektni trošak, jer računovođa ne učestvuje u proizvodnji, ali bez njega poslovanje ne bi bilo moguće.\nBilans uspjeha sadrži nekoliko nivoa rezultata:\nBruto rezultat (bruto marža) koji se dobija iz razlike ukupnih poslovnih prihoda i direktnih troškova. Ovaj rezultat pokazuje koliko prihoda, po pokriću direktnih troškova, ostaje firmi za pokriće indirektnih troškova poslovanja.\nPoslovni dobitak/gubitak je drugi nivo rezultata i pokazuje razliku Bruto rezultata i indirektnih troškova. Nazivamo ga Poslovnim jer isključuje uticaj načina finansiranja na rezultat, kao i sve vanredne događaje (koji mogu biti prihodi ili troškovi).\nTreći nivo rezultata je Poslovni dobitak prije oporezivanja koji, za razliku od prethodnog rezultata, sadrži i troškove finansiranja. U slučaju vanrednih prihoda i troškova, koji nisu dio redovnog poslovanja, isti bi bili dio ovog nivoa rezultata. S obzirom na to da se radi o projekciji Bilansa uspjeha, vanredne događaje rijetko projektujemo jer bi time bili dio očekivanog i samim tim redovnog poslovanja.\nPosljednji nivo rezultata je Dobitak poslije oporezivanja ili gubitak. Stopa poreza koju računamo na prethodni nivo rezultata je zvanična stopa koja važi u određenoj zemlji.\nSvaki od nivoa rezultata može biti dobitak ili gubitak. Jedina razlika je da se u slučaju gubitka ne obračunava porez na dobit.\nNajčešća greška u pripremi plana Bilansa uspjeha je namještanje rezultata u cilju iskazivanja dobitka. Česte su situacije da je rezultat negativan u prvim godinama poslovanja i, kao takav, očekivan, što može biti posljedica specifičnosti industrije ili samog tržišta, a ne lošeg poslovanja preduzetnika.\nPLAN NOVČANIH TOKOVA\nIzvještaj o novčanim tokovima je najznačajniji poslovni alat u upravljanju gotovinom. Planiranjem novčanih tokova preduzetnici imaju kompletan uvid u planirane prilive i odlive novca što dalje omogućuje upravljanje likvidnošću poslovanja.\nOsnovno pravilo poslovanja je da dobitak nije jednak stanju gotovine na kraju istog perioda posmatranja. Rijetke su situacije da preduzetnici u određenom mjesecu naplate sve prihode i isplate sve troškove, što bi donekle izjednačilo prilive i odlive novca sa prihodima i troškovima poslovanja.\nNa primjer, ukoliko ste kupcima odobrili odloženo plaćanje, prihod ostvaren u jednom periodu ne znači automatski i priliv novca po osnovu tog prihoda u istom periodu. Istovremeno, ukoliko nemate odloženo plaćanje prema dobavljačima to znači da su troškovi jednaki odlivima gotovine tj. isplati obaveza prema dobavljačima u istom periodu. Znajući da će prihodi biti naplaćeni u nekom narednom periodu zadatak preduzetnika je da planiranjem novčanih tokova na vrijeme sagledaju ovakve buduće događaje i nađu način pokrića gotovine koja nedostaje.\nPlan novčanih tokova može biti prilagođen konkretnim potrebama svakog poslovnog subjekta. Model Plana novčanih tokova u daljem tekstu je jedan od najjednostavnijih. Period posmatranja može biti mjesec, kvartal, šest mjeseci, ili godina.\nKako pripremiti Plan novčanih tokova?\nPolaznu osnovu planiranja novčanih tokova čini Plan bilansa uspjeha\nDvije stvari koje treba najprije naučiti su:\n• amortizacija je fiktivan trošak i po osnovu troška amortizacije neće nastati novčani odlivi iz poslovanja,\n• novac na kraju svakog perioda je jednak novcu na početku narednog perioda.\nNovčani prilivi će nastati po osnovu onih prihoda iz Plana bilansa uspjeha za koje očekujete da će biti naplaćeni u istom periodu (npr. mjesec). Prilive novca po ostalim prihodima raspoređujete na buduće periode kada očekujete naplatu potraživanja. Ukoliko je, na primjer, vaš dogovor sa kupcima da 40% plaćaju avansno, a 60% na odloženo do 45 dana, planom novčanih tokova predviđate priliv od 40% u istom mjesecu kada su i nastali prihodi, a preostalih 60% u narednom mjesecu.\nTakođe, novčani odlivi će nastati po osnovu onih troškova iz Plana bilansa uspjeha koje plaćate u istom periodu kada su i nastali. To su najčešće plate, komunalije, ali i dobavljači sirovina i ostalog materijala, ukoliko ugovorom niste isposlovali odloženo plaćanje.\nKonačno, stanje gotovine na kraju svakog mjeseca tj.perioda je razlika svih priliva i odliva u datom periodu uvećana ili umanjena za stanje gotovine na početku perioda. Razlika u datom periodu je uvećana za stanje na početku ukoliko je početno stanje bilo veće od nule, odnosno umanjena ukoliko je početno stanje bilo manje od nule (npr. koristite dozvoljeni minus po tekućem računu kod banke).\nPokretanje privatnog biznisa je veliki izazov. Imati genijalnu poslovnu ideju je samo jedan korak ka poslovnom uspjehu. Upravljanje poslovnim finansijama je najčešće najkritičnija poslovna funkcija i vještina uspješnih preduzetnika.\nUpravljanje finansijama predstavlja proces upravljanja sticanjem (pribavljanjem) i upotrebom finansijskih sredstava, što treba da doprinese ostvarenju unaprijed definisanih finansijskih ciljeva.\nOsnovni finansijski ciljevi svakog poslovnog subjekta su:\nprecizno i blagovremeno sagledavanje i definisanje finansijskih potreba,\npribavljanje finansijskih sredstava iz najpovoljnijih izvora,\nnjihova racionalna upotreba i kontrola troškova poslovanja,\nkontrola kretanja novčanih priliva i odliva i\nobezbjeđenje željene stope povrata na uložena sredstva, u smislu pokrića troškova angažovanog kapitala i adekvatne nadoknade za preuzeti rizik.\nČak i u situaciji kada preduzetnik koristi sopstvena sredstva finansiranja, ovaj kapital ima svoju cijenu i ona je najmanje jednaka kamatnoj stopi koju bi dobio da datu sumu novca deponuje kod banke. Što je rizik angažovanja sredstva veći, veća je i očekivana zarada ili očekivani povrat na uloženi kapital.\nKljučne aktivnosti procesa upravljanja finansijama su:\nFinansijsko planiranje – preduzetnik mora da bude siguran da u svakom trenutku posjeduje dovoljno raspoloživih sredstava za pokriće finansijskih potreba biznisa. U kratkom roku (koji je najčešće period do godinu dana), planiranje podrazumjeva sagledavanje potreba za obrtnim kapitalom koji će biti korišćen za kupovinu sirovina, finansiranje zaliha i potraživanja od kupaca, isplatu dobavljača i zaposlenih, kao i pokriće troškova potencijalnih kratkoročnih izvora finansiranja (kamate, dospjele rate kredita i sl.). Finansijsko planiranje na srednji i dugi rok (rok duži od godinu dana), sastavni je dio procesa upravljanja razvojem i rastom poslovanja, jer podrazumjeva sagledavanje dugoročnih investicionih potreba biznisa i blagovremenu pripremu za iste.\nFinansijska kontrola – je jedna od aktivnosti finansijskog upravljanja koja treba da odgovori na pitanja kao što su:\n• Kakva je produktivnost rada i upotrebe raspoloživih resursa?\n• Da li se posao razvija u željenom pravcu u smislu broja prodatih proizvoda, troškova proizvodnje, ostvarene zarade, kao i brzine isplate obaveza i naplate potraživanja?\n• Da li osobe odgovorne za upravljanje finansijama zaista rade u najboljem interesu vlasnika, kao i koja su eventualna polja za unaprjeđenjem?\nDonošenje finansijskih odluka – ključne finansijske odluke vezane su za investicije, izvore finansiranja, željenu stopu povrata na uložena sredstva i, u skladu s tim, politiku isplate dividendi.\n• Investicije su pokretači rasta i razvoja poslovanja. Odluka od presudnog značaja za dalji razvoj poslovanja odnosi se na način finansiranja novih investicija. Postoje brojne opcije, od dodatnog ulaganja sopstvenog kapitala, preko različitih kreditnih aranžmana kod finansijskih institucija, pa sve do pronalaženja strateških investitora i poslovnih partnera.\n• Druga važna finansijska odluka je da li reinvestirati profit ili isti isplatiti kroz dividende vlasniku. Isplatom celokupne zarade vlasnici biznisa dovode u pitanje buduće profite jer, kao što je već pomenuto, bez investicija nema rasta i razvoja poslovanja.\nZa uspješno upravljanje navedenim finansijskim aktivnostima neophodno je da svaki privredni subjekt razumije strukturu i sadržaj finansijskih izvještaja:\nIzvještaj o promjenama na kapitalu\nNapomene uz finansijske izvještaje\nCilj analize kreditne sposobnosti preduzeća je sagledavanje njegove zarađivačke moći (prodaja i obezbjeđenje redovnih prihoda), kao i sposobnosti preduzeća da iz generisanih prihoda obezbijedi redovni priliv novčanih sredstava (naplata potraživanja), kako bi na vrijeme servisiralo svoje obaveze prema dobavljačima i ostalim povjeriocima (plaćanje dospjelih obaveza). Suština ove analize svodi se na dobijanje što preciznijih odgovora na pitanja:\nDa li su realna i naplativa (likvidna) potraživanja preduzeća?\nDa li preduzeće može na vrijeme da isplaćuje svoje obaveze?\nDa li zalihe mogu da se prodaju u planirano vrijeme (brzina obrta zaliha)?\nDa li je marža realna?\nDo koje granice se može smanjivati profitna stopa preduzeća, a da to ne dovede u pitanje njegovu mogućnost isplate kamata, renti, glavnice kredita i slično?\nDa li je finansijsko stanje preduzeća stabilno, nestabilno, ili nešto između?\nNije dovoljno samo obezbijediti kvalitativne odgovore na navedena pitanja, već i kvantifikovati iste kako bi podaci bili uporedivi sa standardima koji postoje u datim industrijama. Takođe, važno je poređenje datih veličina kroz vrijeme kako bi se pratilo kretanje poslovanja, a ne samo stanje na određeni dan.\nIz gore navedenih razloga, analiza kreditne sposobnosti najčešće se radi pomoću metoda koeficijenata. Suština metoda sastoji se u izračunavanju koeficijenata koji se dobijaju iz odnosa pojedinih pozicija iz finansijskih izveštaja.\nPreduzetnici bi trebalo da budu dobro upoznati sa navedenim pokazateljima finansijske uspješnosti poslovanja preduzeća, bez obzira da li apliciraju za dodatna sredstva finansiranja ili to rade samo u cilju redovnog praćenja finansijskog stanja preduzeća. Svaka veća promjena u navedenim pokazateljima jasan je znak da se nešto dešava i potrebna je detaljna analiza.\nNajčešće korišćeni pokazatelji (racia) u praksi su:\nU daljem tekstu biće predstavljen postupak izračunavanja svakog od njih i tumačenje šta dobijeni pokazatelji govore o pojedinim segmentima finansijskog zdravlja preduzeća.\n1. Pokazatelji (ili racio) likvidnosti mjeri sposobnost preduzeća da izmiruje svoje obeveze o roku dospijeća. Postoji više racia koji spadaju u ovu grupu. Za potrebe naše analize ukazujemo na dva.\na) Opšti racio likvidnosti dobija se stavljanjem u odnos ukupnih obrtnih sredstava preduzeća sa kratkoročnim obavezama.\nKratko podsjećanje: ukupna kratkoročna sredstva preduzeća uključuju sva potraživanja od kupaca, zalihe preduzeća, gotovinu i gotovinske ekvivalente; dok kratkoročne obaveze uključuju sve obeveze preduzeća kao što su: dobavljači, plate, rate kredita, poreske obaveze i sl. Obje veličine nalaze se u Bilansu stanja.\nOn pokazuje koliko obaveza preduzeća dolaze na svaku jedinicu kratkoročnih (likvidnih) sredstava. Ukoliko su kratkoročna sredstva veća od kratkoročnih obaveza, ovaj racio broj (količnik) biće >1 što govori o tome da je preduzeće u stanju da izmiruje svoje kratkoročne obaveze iz raspoloživih kratkoročnih sredstava. Racio broj 1.\n2. Pokazatelji (ili racia) aktivnosti pokazuju efikasnost korišćenja raspoloživih sredstava u ostvarivanju prihoda preduzeća. U ovu grupu pokazatelja spada veliki broj pokazatelja.\na) Koeficijent obrta kupaca gdje je:\nKOK -koeficijent obrta kupaca,\nNPP – neto prihod od prodaje (veličina iz Bilansa uspjeha)\nPSK – prosječna potraživanja od kupaca (veličina iz Bilansa stanja).\nOvaj koeficijent pokazuje brzinu naplate potraživanja od kupaca i cilj svakog preduzetnika je da bude što veći što ukazuje na dobru politiku naplate potraživanja i likvidnost preduzeća.\nb) Koeficijent obrta zaliha gdje je:\nKOZ -koeficijent obrta zaliha,\nCKPP- cijena koštanja prodatih proizvoda (veličina iz Bilansa uspjeha)\nPSZ – prosječno stanje zaliha (veličina iz Bilansa stanja).\nKao i u prethodnom slučaju cilj je da ovaj broj bude što veći jer govori o brzini prodaje zaliha i samim tim dobroj politici upravljanja istim. Što preduzeće brže prodaje zalihe, uz istovremeno brz obrt kupaca i naplatu potraživanja, to će novac biti kraće „zaglavljen“ u robi i potraživanjima od kupaca i moći će da iz slobodnih novčanih sredstava obezbijedi redovno izmirenje dospjelih obaveza i kontinuitet u procesu proizvodnje.\nv) Koeficijent obrta dobavljača gdje je:\nKOD – koeficijent obrta dobavljača,\nCK – cijena koštanja (veličina iz Bilansa uspjeha),\nPZ – promjena stanja zaliha (+povećanje zaliha, – smanjenje zaliha, veličine iz Bilansa stanja),\nPSD – prosječno stanje dobavljača (obaveze prema dobavljačima iz Bilansa stanja)\nSuprotno prethodnim, ovaj pokazatelj treba da bude što manji jer govori o brzini plaćanja obaveze i samim tim uslovima odloženog plaćanja koje je preduzetnik ispregovarao sa povjeriocima. Cilj je da bude manji od koeficijenta obrta kupaca jer to ukazuje da je likvidnost dobra i da preduzeće prije naplaćuje svoja potraživanja nego što plaća obaveze.\nKada 360 (broj dana u godini) podjelimo sa bilo kojim od navedenih pokazatelja aktivnosti dobijamo prosječan broj dana: držanja potraživanja od kupaca, zaliha i obaveza prema dobavljačima. Na ovaj način sve veličine postaju uporedive i preduzetnik može sam da ocijeni svoju sposobost plaćanja obaveza iz potraživanja.\nU suprotnom, ukoliko kupci imaju veći broj dana odloženog nego što je on dobio od dobavljača, moraće dodatno da se zadužuje.\n3. Pokazatelji profitabilnosti (rentabilnosti) stavljaju u odnos više nivoa rezultata (dobitka ili profita preduzeća) sa uloženim kapitalom (ukupnim ili samo sopstvenim) kako bi se ocijenila zarađivačka sposobnost preduzeća. To znači da dobijeni pokazatelji govore o tome koliko preduzetnik zarađuje na svaku jedinicu uloženog kapitala.\nPokazatelji profitabilnosti (rentabilnosti) iskazuju se u vidu stope (%) i pokazuju prinos na određena uložena sredstva.\nU nastavku su predstavljene neke od najčešće korišćenih stopa u praksi:\nStopa poslovnog dobitka – dobija se iz odnosa poslovne dobiti i neto prihoda od prodaje, pomnoženo sa 100.\nStopa neto dobitka ili marže – pokazuje odnos neto dobiti (profita) prema vrijednosti neto prodaje, takođe pomoženo sa 100.\nStopa prinosa na ukupni kapital – dobija se stavljanjem u odnos poslovnog dobitka i prosječnih ukupnih poslovnih sredstava, pomnoženo sa 100.\nStopa prinosa na sopstveni kapital – dobija se stavljanjem u odnos neto dobitka i prosječnih sopstvenih sredstava (kapital preduzetnika), pomnoženo sa 100.\nOvako dobijene stope preduzetnik može da poredi sa stopama prinosa koje bi dobio ukoliko bi sredstva uložio u neki drugi biznis ili recimo u banku. Zato ove pokazatelje profitabilnosti nazivamo i pokazateljima zarađivačke snage biznisa jer ukazuju na stopu prinosa (zaradu) na svaku jedinicu uloženih sredstava.\nFINANSIJSKI IZVJEŠTAJI I KONSOLIDOVANI FINANSIJSKI IZVJEŠTAJI\nGodišnje finansijske izvještaje čine :\nBilans tokova gotovine,\nIzvještaj o promjenama na kapitalu i\nNapomene uz finansijske izvještaje.\nPreduzetnici koji vode dvojno knjigovodstvo, zajednice etažnih vlasnika, sindikalne organizacije i druga udruženja građana godišnje finansijske izvještaje prezentuju isključivo kroz Bilans stanja i Bilans uspjeha, ukoliko je prosječan broj zaposlenih manji od pet, prosječna vrijednost poslovne imovine na kraju poslovne godine do 250.000 KM i ukupan godišnji prihod do 500.000 KM.\nPravno lice kod koga nastanu statusne promjene, kao i pravno lice nad kojim je otvoren stečajni ili likvidacioni postupak, pored finansijskih izvještaja, sačinjava i prezentuje finansijske izvještaje sačinjene na dan promjene pravne forme, kao i na dan otvaranja i zaključenja stečajnog ili likvidacionog postupka.\nUz godišnji finansijski izvještaj korisnicima finansijskih izvještaja prezentuje se i poseban izvještaj sačinjen prema zahtjevu Republičkog zavoda za statistiku.\nKonsolidovani finansijski izvještaji su finansijski izvještaji grupe u kojima su imovina, obaveze, sopstveni kapital, prihodi, rashodi i tokovi gotovine matičnog pravnog lica i njegovih zavisnih pravnih lica prezentovani kao da su jedna ekonomska cjelina. Grupu čine matično pravno lice i njegova zavisna pravna lica nad kojima matično pravno lice ostvaruje kontrolu, u skladu sa IAS, odnosno IFRS.\nMatična pravna lica imaju obavezu da sačinjavaju, prezentuju, objavljuju i dostavljaju konsolidovane finansijske izvještaje u skladu sa odgovarajućim IAS, odnosno IFRS.\nFiskalne kase su uređaji za registrovanje podataka o vrijednosti prodatih dobara i izvršenih usluga, drugim riječima prometa, koji su prethodno uneseni u kasu u vidu baze podataka o dobrima i uslugama, uz istovremeno evidentiranje na kontrolnoj traci fiskalne kase, njihovo periodično evidentiranje u fiskalnoj memoriji fiskalne kase i formiranje i štampanje fiskalnih dokumenata.\nZakonom o fiskalnim kasama se, između ostalog, uređuje evidentiranje svakog pojedinačno ostvarenog prometa dobara na malo, odnosno svake pojedinačno izvršene usluge fizičkim licima preko elektronske registar kase sa fiskalnom memorijom. Kontrola evidentiranja prometa preko fiskalne kase, kao i kontrola ovlašćenih servisa u nadležnosti je tržišnog inspektora i ministarstva nadležnog za poslove trgovine.\nOsoba koja je upisana u odgovarajući registar za promet dobara na malo, odnosno za pružanje usluga fizičkim licima, dužna je da vrši evidentiranje svakog pojedinačno ostvarenog prometa preko fiskalne kase. Obaveza postoji i u slučaju kada se usluga pruža fizičkom licu, a naknadu za pružene usluge snosi pravno lice, odnosno preduzetnik i to nezavisno od načina plaćanja (gotovina, ček, kartica i bezgotovinsko plaćanje).\nOsim fiskalne kase, pravno lice ili preduzetnik mora da ima i terminal za daljinsko očitavanje fiskalnih kasa i da sklopi ugovor sa Telekomom Srpske o usluzi daljinskog očitavanja, poznatiji kao GPS (DžiPieS). Ova obaveza se ne odnosi na poljoprivrednog proizvođača i vlasnika samostalne zanatske radnje koji na pijačnim tezgama i sličnim objektima prodaju poljoprivredne proizvode, odnosno sopstvene proizvode zanatstva i domaće radinosti, kao i na bankarske organizacije, osiguravajuća društva, PTT i javna preduzeća koja naknadu za prodata dobra, odnosno pružene usluge fizičkim licima naplaćuju ispostavljanjem računa o obračunu potrošnje preko mjernih instrumenata (grijanje, gas, telefon, električna energija, voda i dr.).\nPrije početka korišćenja fiskalne kase, poreski obveznik preko ovlašćenog servisa dostavlja organizacionoj jedinici Poreske uprave zahtjev za stavljanje u upotrebu fiskalne kase. Fiskalizacija se vrši u ovlašćenom servisu od strane ovlašćenog radnika Poreske uprave i ovlašćenog servisera. Izvršena fiskalizacija i određivanje evidencionog broja fiskalne kase utvrđuje se rješenjem Poreske uprave. Poreska uprava vodi evidenciju o fiskalnim kasama preko kojih se evidentira promet. Evidentiranje prometa preko fiskalne kase ne može se vršiti prije određivanja evidencionog broja i izvršenog plombiranja fiskalne kase.\nNakon izvršene fiskalizacije (plombiranja fiskalne kase fiskalnim plombama od strane Poreske uprave i servisnom plombom od strane ovlašćenog servisa) fiskalna kasa se može pustiti u upotrebu.\nUnos baze podataka o dobrima i uslugama u fiskalnu kasu može izvršiti sam korisnik ili to za njega može uraditi ovlašćeni servis. Prema Zakonu o fiskalnim kasama Republike Srpske ovlašćeni servis nije u obavezi da izvrši unos baze podataka o artiklima, pa se može očekivati da za ovu uslugu zahtjeva naknadu.\nFiskalni dokumenti su fiskalni račun, dnevni izvještaj, periodični izvještaj i presjek stanja. Kopija svih ovih dokumenata, kada se odštampaju, ostaje na kontrolnoj traci.\nFiskalni račun sadrži podatke o prodavcu, mjestu i vremenu prodaje, proizvodima, cijenama, iznosima poreza, a može da sadrži i neku reklamnu poruku. Obveznik koji je dužan da evidentira svaki pojedinačni promet dobara na malo, odnosno promet usluga fizičkim licima preko fiskalne kase, dužan je da kupcu dobara, odnosno korisniku usluge odštampa i izda fiskalni račun fiskalne kase preko koje je evidentiran promet, bez obzira da li kupac dobara, odnosno korisnik usluga to zahtjeva ili ne.\nDnevni izvještaj sa zbirnim podacima o tome šta je na kasi rađeno tokom dana, štampa se na kraju svakog radnog dana. Za svaku kasu vodi se knjiga dnevnih izvještaja koja se čuva na prodajnom mestu. Presjek stanja, koji sadrži zbirne podatke od štampanja prethodnog dnevnog izveštaja do trenutka kada se zatraži presjek, pravi se za sopstvene potrebe ili na zahtjev poreskog inspektora. Periodični izvještaj štampa se na kraju poreskog perioda.\nU slučaju prestanka obavljanja djelatnosti, a radi preuzimanja podataka iz fiskalne memorije, poreski obveznik je dužan u roku od tri dana od dana prestanka obavljanja djelatnosti da obavijesti Poresku upravu i ovlašćeni servis o prestanku obavljanja djelatnosti.\nZakon o fiskalizaciji („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 15/22).\nUSLOVI I NAČIN PLAĆANjA GOTOVIM NOVCEM\nUplata gotovog novca na račun i isplata gotovog novca sa računa inicira se nalogom za plaćanje. Nalog za uplatu gotovog novca na račun može se podnijeti svim ovlašćenim organizacijama, bez razlike gdje se vodi račun u korist kojeg se obavlja uplata. Nalog za isplatu gotovog novca sa računa podnosi se ovlašćenoj organizaciji koja vodi račun učesnika.\nPoslovni subjekti mogu u blagajni držati gotov novac do iznosa utvrđenog blagajničkim maksimumom i koristiti ga za gotovinska plaćanja za namjene. Poslovni subjekti visinu blagajničkog maksimuma utvrđuju odlukom nadležnog organa u skladu sa njihovim internim aktima, a na osnovu prosječnih dnevnih isplata iz blagajne u prethodnom mjesecu, kao i drugih uslova koji su od uticaja za potrebu držanja gotovog novca u blagajni.\nPoslovni subjekti dužni su da gotov novac ostvaren obavljanjem registrovane djelatnosti evidentiraju u skladu sa propisima o računovodstvu i uplate istog radnog dana na svoj račun otvoren kod ovlašćene organizacije, a najkasnije narednog radnog dana.\nNajčešći izvor finansiranja malih preduzeća jeste lična ušteđevina vlasnika. Međutim, potrebna finansijska sredstva preduzetnici mogu pozajmiti od spoljnih izvora finansiranja, među kojima su najznačajniji:\nfinansijske institucije – banke,\nlizing kompanije i\nDodatne mogućnosti, koje posljednjih godina sve više dobijaju na značaju u Republici Srpskoj jesu pozajmice od potencijalnih biznis partnera koji u zamjenu za uloženi kapital stiču određeni udio u vlasništvu. Ovako obezbjeđen udio u vlasništvu može pratiti i pravo učestvovanja u upravljanju poslovanjem i odlučivanju, što sve zavisi od visine udjela i dogovora partnera na samom početku.\nSa druge strane, krediti kao izvor finansiranja biznisa predstavljaju pozajmljeni oblik finansiranja koji davaocu kredita ne obezbjeđuje pravo učešća u vlasništvu biznisa već pravo na pripadajuću kamatu ili nadoknadu za korišćenje tuđih izvora finansiranja. Preduzetnik je u obavezi da vrati kredit uvećan za iznos dogovorene kamate koja predstavlja trošak kapitala.\nUkoliko razmišljate o uzimanju kredita vaš prvi korak je definisanje svrhe i namijene kredita. Krediti mogu biti dugoročni i kratkoročni, sa „grejs“ periodom od šest mjeseci ili kraće, sa i bez učešća, sa ili bez hipoteke, ili sa nekim drugim vidom obezbjeđenja, sa mjesečnim, tromjesečnim ili čak polugodišnjim anuitetima itd. Najbolji je onaj kredit koji je u skladu sa vašim biznis potrebama i to prije svega u pogledu roka dospijeća i dinamike otplate.\nOsnovno pravilo kreditiranja malog biznisa, posebno na samom početku, je uskladiti rok dospijeća kredita i dinamiku otplate sa dinamikom očekivanih rezultata koji će nastati kao posljedica korišćenja datih finansijskih sredstava.\nNajčešći oblici kredita dostupni gotovo kod svih banaka su:\nKreditne linije koje pomažu da se premoste privremeni nedostaci novca za finansiranje svakodnevnog poslovanja. To znači da firma ima dozvoljeni minus na svom tekućem računu koji se stalno obnavlja, a pokriva se redovnim prilivima na račun. Kreditna linija vam obezbjeđuje sigurnost i kontinuitet u poslovanju i izmirenju finansijskih obaveza o roku njihovog dospijeća. U praksi česte su situacije da kupac nije u mogućnosti da izvrši obavezu plaćanja u dogovorenom roku, što može uticati negativno na kontinuitet vašeg poslovanja i samim tim vašu sposobnost izmirenja dospjelih obaveza. Kreditne linije obično daje banka kod koje firma ima otvoren tekući račun preko kojeg obavlja dogovoren procenat ukupnog platnog prometa (najčešće za početnike, procenat ide i preko 50% prometa). Kamatne stope su povoljnije u odnosu na ostale vrste kredita i kamata se plaća samo na visinu iznosa u korišćenju.\nKratkoročni krediti su krediti sa rokom dospijeća do godinu dana. Obično se vezuju za promjenljivu kamatnu stopu. Kratkočni krediti su takođe poznati kao krediti za likvidnost i koriste se za nabavku i finansiranje obrtnih sredstava kao što su: nabavka robe ili sirovina, finansiranje zaliha roba i sirovina, isplata zarada, kao i prevazilaženje perioda van sezone u firmama koje imaju izražen uticaj sezone na redovno poslovanje.\nOva vrsta kredita odobrava se na bazi prethodne poslovne istorije firme. Kakve će uslove firma dobiti od banke takođe zavisi od broja godina u poslu, vrste biznisa, da li je firma u gubitku ili dobitku, kao i sredstva obezbjeđenja koja preduzetnik može da ponudi kao vrstu garancije da će kredit biti vraćen u dogovorenom roku.\nDugoročni krediti su krediti sa rokom dospijeća dužim od godinu dana. Obično se uzimaju kada postoji potreba za kupovinom nove opreme, kada se lansira novi proizvod, kada nemate dovoljno novca da sami započnete posao, kada ulazite u nove poslovne projekte, kao i svim drugim oblicima finansiranja poslovnog razvoja i širenja raspoloživih poslovnih kapaciteta. S obzirom na dugi rok vraćanja kredita, ova vrsta pozajmice uglavnom ide sa obezbjeđenjem u vidu hipoteke nad poslovnim ili privatnim nepokretnostima preduzetnika.\nVažno je istaći da postoje i alternativni oblici finansiranja biznisa koji početnicima mogu značajno pomoći u prevazilaženju problema nedovoljno raspoloživih finansijskih sredstava. Jedan od najčešće korišćenih je tzv. finansiranje od strane dobavljača. Odloženo plaćanje dobavljačima, posebno kada je taj rok duži od roka odloženog plaćanja koji ste vi odobrili vašim kupcima, može značajno uticati na vašu likvidnost, tj. sposobnost redovnog izmirenja dospjelih obaveza.\nKorisni linkovi: www.irbrs.org\nZakonom o lizingu („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 70/07, 116/11) uređuju se poslovi lizinga, uslovi za osnivanje, poslovanje i prestanak rada davaoca lizinga, prava i obaveze subjekata lizinga, prestanak ugovora o lizingu, registracija svojinskih prava nad predmetom lizinga, izvještavanje, revizija i nadzor nad poslovanjem davaoca lizinga.\n“Davalac lizinga” je lice koje je dobilo dozvolu Agencije za bankarstvo Republike Srpske za obavljanje poslova lizinga u skladu sa ovim zakonom i koje na primaoca lizinga prenosi pravo držanja i korišćenja predmeta lizinga za ugovoreni period, za šta od primaoca lizinga prima lizing naknadu.\n“Primalac lizinga” je pravno ili fizičko lice na koga davalac lizinga prenosi pravo držanja i korišćenja predmeta lizinga.\n“Isporučilac predmeta lizinga” je pravno ili fizičko lice koje na davaoca lizinga prenosi pravo svojine nad predmetom lizinga, radi njegove predaje primaocu lizinga na držanje i korišćenje, u skladu sa ugovorom o lizingu.\n“Predmet lizinga” je pokretna i nepotrošna stvar ili nepokretna stvar u skladu sa propisima kojima se uređuju stvarna prava.\n“Lizing naknada” je novčani iznos koji u ratama plaća primalac lizinga za držanje i korišćenje predmeta lizinga.\n“Ugovor o isporuci” je ugovor u pisanoj formi zaključen između isporučioca predmeta lizinga i davaoca lizinga na osnovu kojeg davalac lizinga stiče pravo svojine nad predmetom lizinga u svrhu njegovog davanja na lizing.\nNa subjekte i pravne odnose iz posla lizinga nastalog u skladu sa ovim zakonom, odredbe zakona kojim se uređuju obligacioni odnosi i odredbe drugih zakona primjenjivaće se u slučajevima koje ovaj zakon ne uređuje.\nLizing je pravni posao u kojem davalac lizinga prenosi pravo držanja i korišćenja predmeta lizinga na primaoca lizinga na određeni rok, uz njegovu obavezu plaćanja ugovorene lizing naknade i sa pravom da predmet lizinga vrati davaocu lizinga, da ga otkupi ili da produži ugovor o lizingu.\nSubjekti u poslu lizinga su: davalac lizinga, primalac lizinga i isporučilac predmeta lizinga.\nFinansijski lizing je pravni posao u kome davalac lizinga:\nsa isporučiocem predmeta lizinga koga je odredio primalac lizinga zaključuje ugovor o isporuci na osnovu kojeg stiče pravo svojine nad predmetom lizinga, prema specifikaciji primaoca lizinga i pod uslovima koje, ukoliko se odnose na interese primaoca lizinga, odobrava primalac lizinga,\nsa primaocem lizinga zaključuje ugovor o finansijskom lizingu kojim se obavezuje da na primaoca lizinga prenese ovlašćenje držanja i korišćenja predmeta lizinga na ugovoreno vrijeme, a primalac lizinga se obavezuje da mu za to plaća ugovorenu lizing naknadu,\nlizing naknadu utvrđuje na osnovu amortizacije cjeline ili najbitnijeg dijela vrijednosti predmeta lizinga.\nUgovor u kome su davalac lizinga i isporučilac predmeta lizinga isto lice ne smatra se ugovorom o finansijskom lizingu u smislu ovog zakona, već ugovorom o operativnom lizingu. Ugovor o lizingu je ugovor zaključen u pisanoj formi, koji obavezno sadrži sljedeće elemente:\npodatke o subjektima ugovora o lizingu,\npredmet lizinga sa karakteristikama koje omogućavaju njegovu identifikaciju,\nodređenje vrste lizinga (finansijski ili operativni),\nvrijednost predmeta lizinga,\nrok trajanja lizinga koji kod finansijskog lizinga ne može biti kraći od dvije godine od dana zaključenja ugovora o finansijskom lizingu,\nukupan iznos lizing naknada koje treba da plati primalac lizinga,\nuslove, način plaćanja lizing naknada i efektivnu kamatnu stopu koja se koristi za obračun lizing naknade,\nmogućnost za otkup ili produženje ugovora o lizingu,\npodatke o isporučiocu predmeta lizinga,\npravo davanja predmeta lizinga drugom na korišćenje,\nslučajeve koji će se tretirati kao neizvršenje obaveza od primaoca lizinga i\nstopu zatezne kamate koja se plaća u slučaju neizvršenja obaveza.\nOsim ovih elemenata, ugovor o lizingu može da sadrži sljedeće elemente: mjesto, vrijeme i način isporuke predmeta lizinga , svojinu nad predmetom lizinga, stranu koja je obavezna da osigura predmet lizinga i rizike od kojih predmet lizinga treba da bude osiguran, način prestanka ugovora, troškove transporta predmeta lizinga, montažu, demontažu i tekuće održavanje predmeta lizinga, zamjenu dijelova, servisiranje i tehničko- tehnološko unapređivanje, obučavanje osoblja primaoca lizinga za korišćenje predmeta lizinga i druge elemente o kojima ugovorne strane postignu saglasnost.\nPrestanak rada preduzetničke radnje i preduzeća


– Nakon tužbe Litvanaca, Banka Srpske uzvratila kontratužnom\n– Sudija zatražio da banka uredi tužbu\n– Litvanska Ukio banka ranije tužila Banku Srpske za 38,5 miliona\nBANJALUKA – Nakon što je litvanska Ukio banka u stečaju prije dvije godine tužila Banku Srpske u stečaju zbog osporenih 38,5 miliona KM, Banka Srpske juče je uzvratila kontratužbom i od Litvanaca zahtijeva isplatu 115 miliona maraka, saznaje portal CAPITAL.\nMeđutim, detalji i osnovanost još nisu u potpunosti poznati jer je sud pravnom zastupniku Banke Srpske dao 15 dana da uredi tužbu i dostavi određena pojašnjenja.\nU Okružnom privrednom sudu u Banjaluci danas je održano ročište po tužbi Ukio banke, kada je i objelodanjeno da je Banka Srpske podnijela kontratužbu ovom sudu.\nPravni zastupnik Ukio banke Aleksandar Sajić potvrdio je za CAPITAL da je banka podnijela kontratužbu, ali razloge zbog kojih je podnesena nije mogao da kaže jer tužbu još nije vidio.\n„Protivtužbu nisam vidio zato što je neuredna i sudija im je vratio da je urede. Dao im je rok od 15 dana da to urade kako bi se nakon toga on mogao izjasniti šta je od tih zahtjeva dopušteno, a šta nije. Koliko sam informisan oni pobijaju neke radnje i traže naknadu štete“, rekao je Sajić i podsjetio da je i Ukio banka u stečaju.\nPravni zastupnik Banke Srpske Slobodan Bulatović kratko je za CAPITAL potvrdio da su juče podnijeli kontratužbu i da potražuju 115 miliona KM od Ukio banke.\n„Potražujemo 115 miliona KM iz osnova pobojnih pravnih radnji povezanih lica, među kojima ima i domaćih i stranih firmi. Dobili smo nalog od sudije da damo određena pojašnjenja, što ćemo i uraditi“, rekao je Bulatović ne želeći da otkriva više detalja o samoj tužbi.\nLitvanska Ukio banka tužila je još 2016. godine Banku Srpske zbog osporenog potraživanja u likvidacionom postupku u iznosu od 38,5 miliona maraka, a nakon što im ta potraživanja nisu priznata ni u stečaju, sudski postupak je nastavljen.\n„U stečajnom postupku tužilac je prijavio potraživanja koja su osporena u likvidacionom postupku. Stečajni upravnik je na ročištu od 22. juna 2017. godine potraživanje Ukio banke osporio u cjelosti uz obrazloženje da je u toku sudski postupak po ovom osnovu“, navedeno je u tužbi.\nUkio banka je u tužbi navela da im je odlukom stečajnog upravnika osporeno 38,5 miliona KM i da se taj iznos odnosi na novčana sredstva po transakcionim računima i depozite koje je ta banka imala u Banci Srpske zajedno sa obračunatom zakonskom zateznom kamatom na iznos glavnog duga. O ovoj tužbi CAPITAL je pisao u tekstu Litvanci tužili Banku Srpske za 38,5 miliona KM!\nTagovi: banka srpskeizborizdvajamokontratuzbapotrazivanjatuzbaukio bankavazno\nKomentari na članak: Banka Srpske tužila Ukio banku za 115 miliona KM!\n14.02.2019 u 21:59\nAuuuu što ce ovaj nepoznati advokat bulatovic da zaradi šuske!!!! Koje jače predmete je on radio? Nikad prije nisam čuo za njega. On i mama u banci srpske! A mama je advokat plus pravni savjetnik???? I njima je golicka dala najvise predmeta!? Nedjo, smije li ovo ovako? Vodi li neko racuna o ovome? Imaju li odluke?\n15.02.2019 u 12:37\nVidi Litvanaca koliko su para izvukli iz Banke Srpske, mada vjerujem da je to samo dio, neka ih je banka zalijepila kontratuzbom. Pravi potez\n15.02.2019 u 18:11\nDa da upravo tako. Uspjece Banka Srpske da to naplati. Ha ha ha.\nNe rade ovo Zora i Sinček zbog Banke, već zbog svog džepa.\nNavickas - IRB\n15.02.2019 u 19:00\nTrebali su stari advokati – Stojanovic, Miletic i Radosevic da zastupaju banku a savjetnik da im bude Puhalo, mozda bi zarada bila i veca\n16.02.2019 u 0:02\nE ako Banka Srpske uspije ovo da izgura, vaskrsnuce. Jos ce biti i superprofitabilna.\nSadasnji radnik banke srpske\n16.02.2019 u 13:29\nNema tu razlike. Stari novi… isto bas sve


Moć sudbine | Hoću u pozorište\nPisac: Đuzepe Verdi, Režija: ALBERTO PALOŠA k.g.\nMarkiz od Kalatrave - ALEKSANDAR MANEVSKI / MIHAILO ŠLjIVIĆ / STRAHINjA ĐOKIĆ\nLeonora - JASMINA TRUMBETAŠ PETROVIĆ / ANA RUPČIĆ\nDon Karlos di Vargas - MIODRAG D. JOVANOVIĆ / DRAGUTIN MATIĆ\nDon Alvaro - DEJAN MAKSIMOVIĆ / DUŠAN PLAZINIĆ\nPreciozila - JADRANKA JOVANOVIĆ / ALEKSANDRA ANGELOV / LjUBICA VRANEŠ\nFra Melitone - NEBOJŠA BABIĆ k.g. / ALEKSA VASIĆ\nGvardijan - IVAN TOMAŠEV / NENAD JAKOVLjEVIĆ / DRAGOLjUB BAJIĆ\nSobarica - TATJANA MITIĆ / JOVANA BELIĆ / NEVENA MATIĆ\nAlkade - SVETO KASTRATOVIĆ / STRAHINjA ĐOKIĆ / MIHAILO ŠLjIVIĆ\nTrabuko, mazgar - DARKO ĐORĐEVIĆ / SLOBODAN ŽIVKOVIĆ / STEVAN KARANAC\nHirurg - PREDRAG GLIGORIĆ / MIROSLAV MARKOVSKI\nDirigent DEJAN SAVIĆ, Scenograf MIRAŠ VUKSANOVIĆ, Izbor i adaptacija kostima: KATARINA GRČIĆ NIKOLIĆ, Koreograf: DEJAN KOLAROV\nVerdijeva opera Moć sudbine se na repertoaru Opere Narodnog pozorišta u Beogradu prvi put našla povodom 125 godina od rođenja autora, 7. oktobra 1938. Predstavu je režirao Erih Hecl, dirigovao je Ivan Brezovšek, scenograf je bio Mladen Josić, kostimograf Milica Babić Jovanović, koreograf Anatolij Žukovski, a pevan je libreto u prevodu Miloja Milojevića. Na premijeri su u glavnim ulogama nastupili Aleksandar Trifunović (Markiz od Kalatrave), Zlata Đunđenac (Leonora), Krsta Ivić (Alvaro), Rudolf Ertl (Don Karlo), Žarko Cvejić (Gvardijan), Stanoje Janković (Fra Melitone), Božica Sarvan (Preciozila). Posle premijere, kritičari najviše polemišu o kvalitetu i karakteru ovog Verdijevog dela. Između ostalog, zapisano je kako je Moć sudbine „opera za publiku. Možda razvučena ponegde, ali uvek raspevana; sigurno i dramatična u nekoliko trenutaka, ali zalazi u sfere šarolikog zbivanja“. Ocenjeno je da je Hecl pomalo upao u manir, naročito u smislu „usplahirenog kretanja masa“, koje „ponekada zamara i smeta slušaocu da primi mirno utiske od muzike“. Reditelju je zamereno i odsustvo reakcija aktera na emocijama bremenita zbivanja (kad metak pogodi markiza, oni „učtivo saslušavaju vokalnu partiju samrtnika, koji ih proklinje“), ali mu se odaje priznanje da je „sa puno dramaturške invencije i istinske ubedljivosti“ postavio većinu scena, za koje imamo i dosta slikovit opis: „Te scene su izgrađivane ne samo sa pažljivom psihološkom analizom dramskog i muzičkog teksta, nego i sa svestranim poznavanjem i pouzdanom primenom scenske arhitektonike. I svetlosni efekti igraju kod g. Hecla jednu od glavnih uloga. U sceni Leonorinog posvećenja u manastiru, g. Hecl je skoro u oštrim geometrijskim linijama dao monumentalno uobličenje horske mase, tako da je ova scena i svojom perspektivom i divnom muzičkom sadržinom, ostavila duboki utisak. Da pomenemo još kao besprekorno uspelu i prvu sliku trećeg čina, otimanje izgladnele mase oko kazana s jelom, punu realističke dinamike. Pred seoskom krčmom bilo je puno živopisne folklorne svežine, međutim, dok su Don Karlos i Ciganka Preciozila imali svoje istaknute scenske položaje, Leonora, skrivena u jednoj niši, gubila se u opštoj masi, da je za mnoge gledaoce ostala neprimećena“. Vojnička scena sa rataplanom je, međutim, „potpuno promašila“, jer je sad Preciozila postavljena u drugi plan i nije se čula, a cela scena je imala „pre karakter bezazlene dečje igre, nego pravog junačkog pokliča“. Uprkos u osnovi veoma dobrim kritikama, ova predstava je odigrana svega 10 puta.\nSledeća premijera ove opere je bila 6. februara 1965, pod dirigentskom palicom Dušana Miladinovića, u postavci Ani Radošević, scenografiju je kreirao Petar Pašić, a kostime Inge Kostinčer. U podeli su bili: Aleksandar Đokić (Markiz), Radmila Bakočević / Milka Stojanović (Leonora), Atilio Planinšek / Stjepan Andrašević (Alvaro), Stanoje Janković / Jovan Gligorijević (Don Karlos), Đurđevka Čakarević / Milica Miladinović (Preciozila), Velizar Maksimović / Aleksandar Veselinović (Fra Melitone), Đorđe Đurđević / Žarko Cvejić (Otac Gvardijan). Kritika ocenjuje da je autorski tim bio na visini zadatka, a najveće pohvale upućuje dirigentu i rediteljki.\nUsledila je premijera u tek obnovljenoj zgradi Narodnog pozorišta, 26. decembra 1989. Dirigovao je Nikolaj Žličar, reditelji su bili Mladen Sabljić i Borislav Popović, scenograf Vladimir Marenić, kostimograf Ljiljana Dragović, koreograf Branko Marković. Ulogu Don Alvara du tumačili gosti Rumen Dojkov (Bugarska) i Simon Bagdadišvili (Gruzija), a u ostalim ulogama prvi pevači tog perioda: Milka Stojanović, Radmila Bakočević i Vjera Miranović (Leonora), Vukašin Savić i Ivan Tomašev (Markiz), Zoran Aleksandrić i Slobodan Stanković (Don Karlos), Jadranka Jovanović i Dubravka Zubović (Preciozila), Aleksandar Đokić i Živan Saramandić (Gvardijan), Velizar Maksimović (Fra Melitone). Kritika nije dobro ocenila predstavu u celini, a pojedini autori i izvođači su izazvali oprečne ocene.\nPrva premijera u XXI veku je bila 11. aprila 2009, pod muzičkom upravom gosta dirigenta Aleksandra Markovića, u režiji Darijana Mihajlovića, scenografiji Aleksandra Denića i kostimima Ivane Vasić. Koreografiju baletskih numera je postavio Leo Mujić, a horove spremili Ana Zorana Brajović i Đorđe Stanković. Uloge su tumačili: Vuk Matić, (Markiz); Dragana Radaković, Jasmina Trumbetaš Petrović, (Leonora), Miodrag D. Jovanović (Don Karlos), Hon Li (Don Alvaro), Aleksandra Angelov, Željka Zdjelar, Tamara Marković (Preciozila), Nebojša Babić (Fra Melitone), Dragoljub Bajić i Nenad Jakovljević (Gvardijan), Ivanka Raković i Tatjana Mitić (Sobarica), Branislav Kosanić i Sveto Kastratović (Alkade), Igor Matvejev i Darko Đorđević (Trabuko), Ljubodrag Begović (Hirurg). Nažalost, uprkos odličnim reakcijama i kritike i publike, ova postavka je je igrana samo do kraja te sezone, svega 3 puta. Razlog je bio tehničko-finansijske prirode – scenografsko rešenje je zahtevalo iznajmljivanje izuzetno skupe tehničke opreme.


Foto: PU Doboj / RS\nDobojska policija traga za nepoznatim osobama koje su na veoma nepristupačnom terenu zasadili i uzgajali indijsku konoplju, potvrđeno nam je u policiji.\nDroga je pronađena u šumi, a do tog mesta je vodio veoma nepristupačan put. Posebno je zanimljivo što su dileri drogu zasadili u kante za boju i sakrili je u staroj napuštenoj kući.\nIzvor Srpskainfo pojasnio je da je droga otkrivena u sklopu akcije „Plantaža“ dok je policija obilazila sumnjiva mesta.\nDoboj, pronadjena indijska konoplja\n– Postoje uvek lokacije koje su nepristupačne i skrivene, pa su zbog toga pogodne dilerima da tu uzgajaju drogu. Upravo zbog toga policija često obilaze takve lokacije – kaže naš sagovornik.\nDodaje da je upravo takav bio i ovde slučaj, te da su u toj kući našli kante sa stabljikama indijske konoplje.\nPortparol Policijske uprave Doboj, Dragana Kerkez, rekla je da su njihovi pripadnici pronašli devet stabljika indijske stabljika konoplje dužine do 40 centimetara.\n– O navedenom je obavešten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva Doboj, koji se izjasnio da ovde postoje obeležja krivičnog dela neovlaštena proizvodnja i promet opojnih droga – istakla je Kerkezova.\nDodaje da će njihovi službenici nastaviti s provođenjem kontinuranih planskih aktivnostu u cilju suzbijanja i otkrivanja svih oblika protivpravnih radnji, a koje se odnose na nabavljanje, stavljanje u promet i konzumiranje opojnih droga.\nDrogu u napuštenoj kući pronašli su pripadnici Policijske stanice Doboj 1, koji su se i ranije istakli po veoma dobrim rezultatima u borbi protiv zloupotreba droge.\nPripadnici ove stanice su, do sada u ovoj godini, ostvarili par dobrih rezultata i zaplenili značajne količne narkotika.\nHapšenje zbog neovlašćenog držanja opojnih droga\nDEMOLIRALI AUTOMOBIL U DOBOJU Policija traga za vandalima\nPorodica u ponedeljak prijavila nestanak: Sarajlija pronađen živ i zdrav\nAKCIJA "DOSTAVLJAČ" U Doboju pohapšeni dileri, drogu spremili za prodaju na ulici (FOTO)\nPALI "BOGOJAVLJENSKI LOPOVI" U pljačkaške pohode išli samo na veliki svetac (FOTO)\nRanije prijavljen kao nestao: Pronađeno telo muškarca u jezeru kod Livna\nU jezeru Mandrek kod Livna pronađeno je telo pedesetšestogodišnjaka koji je ranije prijavljen kao nestala osoba.\nPredsedavajući Saveta ministara Zoran Tegeltija rekao je da je Savet ministara nema ništa protiv da se proveri validnost svačije diplome, ali da inicijativa Predstavničkog doma o tom pitanju nije usklađena sa propisima i nadležnostina i da zato odluka o tome još nije razmatrana niti donesena.\nOduzeta roba na letu iz Istanbula: Pokušali da u BiH PROŠVERCUJU ZUBNE IMPLANTATE\nCarinici su danas na sarajevskom aerodromu privremeno oduzeli zubne implantate i drugu robu u vrednosti od oko 40.000 KM.\nVirus korona posustaje, to pokazuju brojke. Pokazuje to i stanje u najvećoj zdravstvenoj ustanovi Srpske gde danas raspuštaju kovid odeljenja.\nPredsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da je do danas obrađeno oko 2.200 zahteva za materijalnu pomoć za socijalno ugrožene demobilisane borce i da su svi isplaćeni.\nOd posledica korone preminule tri osobe: U Bosni i Hercegovini potvrđena 33 nova slučaja zaraze\nU Bosni i Hercegovini su u poslednja 24 sata zabeležena 33 nova slučaja zaraze korona virusom od 1.860 obrađenih testova. Preminule su tri osobe kod kojih je potvrđeno prisustvo korona virusa.


Tanjug 20. oktobra 2020. 14:37\nBEOGRAD – Gradski sekretar za kulturu Ivan Karl potvrdio je danas Tanjugu da će beogradska pozorišta nastaviti sa radom do daljeg, uz aktuelne mere suzbijanja pandemije virusa covid 19.\nKarl je naglasio da će se u skladu sa nekom novom odlukom republičkog Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva od zarazne bolesti covid 19, promeniti funkcionisanje pozorišta kada za to dođe vreme.\n„Treba biti oprezan sa novim naletom pandemije u Evropi. Ako se okolnosti sa pandemijom radikalno promene u Beogradu i čitavoj Srbiji pratićemo odluke republičkog Kriznog štaba i skladu sa tim organizovati rad pozorišta“ kazao je Karl\nU pozorištima, bioskopima i koncertnim dvoranama dozvoljeno je, inače, prisustvo publike ili gledalaca, ali njihov broj ne sme da prelazi 500.\nOni koji posećuju bioskop ili pozorišta moraju da poštuju fizičku distancu od 1,5 m, mora biti praznih sedišta u publici, a maska je obavezna za sve, osim za glumce na sceni.\nNovica Antić direktor Ateljea 212 kaže za Tanjug naglašava da u dobroj veri zajedno sa ansamblom očekuje naredne dane i nedelje.\n„U našem pozorištu se poštuju sve propisane mere. Znači, mi imamo one posebne Do 500 ljudi, trećina sale, pridržavanje sanitarnih mera, merenje temperature… ukinuto.\nImamo premijeru komada „Jedan Pikaso“ u kom igraju Tihomir Stanić i Sofija Juričan u nedelju 24. oktobra. Planirali smo normalan rad nadalje, a dokle će sve to da traje videćemo….“ kaže Antić.\nOd kada se u septembru publika vratila u pozorišta, u Ateljeu 212 u premijerno izvedena predstave „Dabogda te majka rodila“ Vedrane Rudan u režiji Tanje Mandić Rigonat, „Ruska smrt“ Irine Vaskovske u režiji Ade Lazić i „Pred svitanje“ Filipa Grujićaa u režiji Anđeelke Nikolić..\n„Publika dolazi… 110 ljudi po predstavibezbedna je u našem pozorištu, jer insistiramo na zaštitnim merama…Brodvej ne radi, pa imamo osećaj da smo za sada bolje prošli“ kazao je Antić.\nJug Radivojević direktor Beogradskog dramskog pozorišta za Tanjug najavljuje premijeru komada „Čitač“, po romanu Bernarda Šlinka, u dramatizaciji Fedora Šilija i u režiji Borisa Liješevića.\n„Na nama je da damo sve od sebe dok bude trajalo. Imali smo velike planove za drugu polovinu prošle sezone ali nas je pandemija virusa covid 19 u tome delimično omela. Planiramo i dve premijere u novembru: “Jugojugoslavija“ po tekstu i u režiji Bona Parka koja je zakazana za 20. novembar i osam dana kasnije Fasbinderove „Kišne kapi na vrelom kamenju“ u režiji Juga Đorđevića. Uprkos pandemiji koja je jako nepredvidiva, verujem da ćemo igrati i u novembru“\nOd povratka publike u pozorište u septembru u BDP- u premijerno su izvedene predstava: „Ružni, prljavi, zli“, prema tekstu Slobodana Obradovića, zasnovanom na čuvenom filmu Etorea Skole, rediteljke Lenke Udovički i “Nije to – to; Studija Fausta”, po tekstu Simone Semenič, nastao u saradnji sa sarajevskim SARTR-om, Zetskim domom sa Cetinja i Međunarodnim teatarskim festivalom MEŠ.