Учешће Дома здравља Нови Београд на обуци УНИЦЕФ-а - Дом здравља Нови Београд\nPočetna / Novosti / Učešće Doma zdravlja Novi Beograd na obuci UNICEF-a\nUčešće Doma zdravlja Novi Beograd na obuci UNICEF-a\nU organizaciji UNICEFA-a, od 18 – 23. 11. 2013. godine u Ankari, održan je prvi internacionalni trening\npod nazivom ,,Uvodna obuka iz oblasti bihevioralne i razvojne pedijatrije i primena standardizovanih alatki za procenu i praćenje razvoja deteta’’.\nDom zdravlja ,,Novi Beograd’’ je jedna od četiri ustanove koje su predstavljale Republiku Srbiju.\nStručnjaci iz Instituta za mentalno zdravlje iz Beograda, Kliničkog centra ,,Vojvodina’’ , Kliničkog centra ,,Kragujevac’’ i Doma zdravlja ,,Novi Beograd’’ su prisustvovali obuci čiji je cilj jačanje kapaciteta tima zdravstvenih profesionalaca koji se bave decom sa smetnjama u razvoju.\nU zemljama sa niskim i srednjim nacionalnim dohotkom, sa smanjenjem mortaliteta prevremeno rođene dece i novorođenladi sa malom telesnom težinom, sve češće je prisutna pojava razvojnih teškoća. Stepen ovih teškoća može biti od lakog kašnjenja u razvoju do poremećaja težih oblika invaliditeta. Tokom teorijskog izlaganja predstavljen je novi oblik monitoringa, koncept GMCD.\nDr Marija Petrić iz Doma zdravlja ,,Novi Beograd’’, koja je učestvovala u ovom programu, sarađivaće na izradi metodologije ranog praćenja razvoja deteta za primenu na primarnom nivou zdravstvene zaštite.


TV GONIČ: Jesen 2018. | Before After\nOvim tekstom ću u najvećoj meri započeti pisanja o novim serijama ili novim pilotima čije sam gledanje ovih dana završio.\nNekada, kad sam bio mlad i lud, i još uvek nisam imao staračku dioptriju, za potrebe što objektivnijeg i temeljnijeg prikaza gledao sam sve i svašta. Sati mog života koje mi niko neće vratiti. Ako ništa, kriza srednjih godina me je naučila da se ne razbacujem i ne glupiram. Zato ovde (nažalost?) nećete pročitati ništa o novim sjajnim serijama koje nose tako intrigirajuće naslove kao što su FBI ili All American, ili se bave doktorima, doktorima vatrogasaca, vatrogascima doktora, advokatima ili bilo čime što sluti na takav sadržaj, poput New Amsterdam ili Station 19, ili jeftinim i dešperatnim pokušajima da se zakači na uspeh This Is Is, poput nepodnošljivo nostalgične i još nepodnošljivije angažujuće A Million Little Things.\nNa bazi onoga što sam uspeo da odgledam (gde ovo uspeo po prvi put ne zavisi od mojih slobodnih minuta), rekao bih da niko teže ne podnosi trenutne društvene trendove, konfuziju koju oni izazivaju i ne pokazuje elementarno nesnalažanje u novonastalim okolnostima od američkih nacionalnih brodkastera. Želja da se izađe u susret svima, da se prikažu harmonija i inkluzija mahom rezultira mlohavim, neinspirativnim, klišeiziranim sadržajima koji su prepadnuti od mogućnosti da će da se opeku i mlakom vodom. A iz nekog razloga na idejnom, dramaturškom i formalnom planu skoro sve ih krase ideje koje su i pre pune decenije bile barem deceniju već viđene i bajate. U ostalom, stavite bilo koju od njih rame uz rame sa vaskrsnutom Murphy Brown i nećete primetiti nikakvu naročitu razliku.\nU ovu grupu ubacio sam serije koje su, barem, pokušale nešto što niko nije, ali je taj pokušaj ostao jedina svetla tačka u njihovom padu.\nAko vam iz naslova nije jasno o čemu se radi, teško da ću vam ja pojasniti. Treba li da vam napomenem da je jedan tata beo, jedna mama crna, jedan tata Azijac, jedan bogat, jedan ne, i da je sve to tako samo zato što je to potrebnije dušebrižnicima ispred malih ekrana, nego samoj priči. Sve ostalo je bedno razigravanje bilo kog “grupa prijatelja” sitkoma koji je obično kenselovan nakon par epizoda. Plus, ko god misli da mala deca zauvek ostaju mala i slatka, nije razmišljao dalje od druge sezone. I za to ga treba kazniti.\nI ovde bi valjda trebalo da bude očigledno o čemu se radi, ali ako nije- simpatični afro-američki podkaster dobija “friend request” od boga, a zatim počinje serija neobičnih događaja koji ga uveravaju da ga je bog, s nekim ciljem, stvarno bifrendovao. Svaka idejna sličnost sa prošlogodišnjom smell-o-dramom Kevin Probably Saves The World ide na štetu ovog projekta, koji istotakođe pokušava da se dopadne desnoj publici sagledavajući temu iz aspekta “kul” levice. I jedna i druga serija bolno ne znaju čime da se bave mimo premise.\nIza naslova krije se sitkom o grupi stanara staračkog doma. Međutim, umesto da grupu čine: olinjali grandžer, olinjali gengster (/gengsta reper), striptizeta i najebali veteran Silikonske doline, neko je gerijatrijske profile izdefinisao na uzorku koji je bio relevantan 1982. I otprilike sve je i smešno kao da je 1982.\nMOJE DUBOKO SAUČEŠĆE\nU ovoj grupi nalaze se serije s kojima imam ozbiljniji problem. Jer su malkice i bezobrazne, pored toga što su bezobrazno glupe.\nOvo je toliko glupo da sam morao da odem da vidim o čemu se radi, iako sam odgledao čak DVE EPIZODE! A radi se o indijskoj snajki koja ima problem da se nosi sa bračnim i porodičnim obavezama. I dok fokus nije na njenom poreklu i eventualnim nesnalaženjima usled toga, mi treba da poverujemo da ona radi ili vodi neku firmu za kompjuterske igrice i da sve što joj se dešava tretiramo kao da je ona “Amerikanka poput svih drugih u belim sitkomima”, kako je sve ostalo mahom i postavljeno.\nNe znam zašto sam pomislio da bi participacija Damona Wayansa Jr trebalo da obeća bilo šta bolje od prosečnog, ali potentna premisa – pop zvezda odlučuje da živi kod svog advokata u srednjeklasnom predgrađu – je delovala kao da može da ponudi neku vrstu “Alf” zabave. Međutim, kasting (igra i Amber Stevens West iz Carmichael Show) i trećerazredni humor tretiraju stvar bez ikakvog stvarnog uvida u dobre i loše strane ovako direktne penetracije “života slavnih i fabuloznih” među običan svet. Prva epizoda pre deluje kao simulacija gostovanja poznate zvezde, nego što unikatno predstavlja svoju premisu. 3, 2, 1… i ovo je kenselovano!\nTHE MANIFEST (NBC)\nOvaj tužni rip-of svih rip-ofova Lost, ni nakon tri epizode ne uspeva da prevaziđe isti problem svih svojih prethodnika (koji je Lost, izgleda, jedini prevazišao), a to je da ne liči na produuuuuženu epizodu Twilight Zone, znakovitije ukazuje na to u kakvom vremenu živimo i bude lep rpimer toga kako je nekultura društvenih mreža suštinski počela da devalvira i kulturne TV sadržaje. Svaka epizoda Manifest završava tako jeftinim klifhengerom da i Vice-ovi pisci hedlajna skreću pogled, dok repetativnost, besmislenost i anemičnost onoga što do tada pratimo odgovara generalnom tipu sadržaja koji se na društvenim mrežama akumulira i popularizuje. Sve je benigno dosadno, glupo, uzbudljivo, neobjašnjivo i povremeno neko nešto glupi ili gluradi da poželite to da podelite. The Manifest je turobna slika koliko smo nisko pali od bogova.\nMOJE NAJDUBLJE SAUČEŠĆE\nU ovoj grupi nalaze se serije pred čijim postojanjem ne mogu da prigušim razočaranje, prezir ili oba.\nZamislite seriju u kojoj se afro-američka porodica iz najopasnijeg kraja Eleja doseljava u nešto bolje “crno predgrađe” (a la Prince of Bel Air), ili obrnuto, ili iz malo boljeg u još bolje ili najbolje, ili obrnuto. Jer ovo nije takva serija. Ovde se bela, nižesrednjaklasna, porodica iz Mičigena doseljava u “crni kraj” u Eleju. Nakon čega i jedni i drugi gaze po jajima, a gledalac treba da se smeje triput propranim forama koje su verovatno restlovi Alfa.\nMurphy Brown pamtim kao nešto smešno što sam gledao kad sam bio “mali”. Dvadeset godina kasnije nakon što je poslednji put emitovana (nakon deset sezona), Murphy se vraća u pokušaju da bude relevantna u ovoj političkoj klimi i da dune u jedra istini i činjeničnom novinarstvu koji su nestali pred “click-bait” news portalima. U prvoj epizodi gošća je Hilary Clinton. Mislim da je time dovoljno rečeno koliko je narečeni cilj ostvaren, ili će biti ostvaren. Dno.\nBrat Lil Rel Howery, koji je glavna zvezda i ko-autor ovog sitkoma, o singl ocu koji pokušava da osmisli život nakon razvoda, pored direktne konkurencije u slično postavljenom The Last O.G, ima i tu manu da će ga zbog Relovog učešća, ljudi češće porediti sa The Carmichael Show-om, u kome smo Rela i upoznali. I koji je jedan od najboljih sitkoma u novom milenijumu. I u odnosu na koji je Rel d.n.o.d.n.a. Ovo neduhovito, jeftino izgledajuće đubre izgleda kao srpski sitkom koji bi i pijani Radoš Bajić pre zaobišao, nego zapišao. Ako sam pre (Carmichael Show-a, recimo) sumnjao da ne razumem najbolje “tipični” crni humor, ili ono što bi zvali njegovom “nižom” varijantom, sada sam apsolutno siguran da to nije slučaj. Rel je apsolutno neduhovit, sa zapletima koje je pisalo retardirano petogodišnje dete i tim nivoom šarma. Bedna gledanost na sreću ukazuje da nećemo dugo patiti.\nŠTA SVE MOŽEŠ NA TELEVIZIJI KAD SI CRN\nIza ovog rasističkog podnaslova (a pišem to očekujući da iščitavate i ironiju u rečenom) krije se, pa- gola istina! Ono što je HBO dopustio crnom autoru Terenceu Nanceu (nekima od vas možda poznatom po svom neo-gondrijevskom ostvarenju An Oversimplification Of Her Beauty) verovatno ne bi dopustio nijednom belom. A ako se zagledate u istoriju igranih programa na ovom kablovskom operateru, videćete i da nije (Flight Of The Concords je možda najbliže što se ovoj dramskoj (anti)formi prišlo). Najviše iz razloga što vam treba barem pola miliona teško nadrogiranih ili teško obrazovanih gledalaca (koji su pri tome i nadrogirani) da bi ovako nešto imalo smisla. Ili bilo rentabilno.\nAli, kako su o realizacije ovog projekta odlučivale društvene, a ne komercijalne ili umetničke prilike, nije teško poverovati da je Terence već dobio i drugu sezonu.\nRandom Acts of Flyness, baš kako ime kaže, je kolažna struktura, ponekad labavo držeča za neku odvaljenu dramsku strukturu, za koju ili morate da budete dobrano nadrogirani, pa vam ne smeta ikakvog odsustvo smisla, ili morate da budete strašno obrazovani, pa da razumete sve reference i potom kritičnost i satiričnost Terenceovog rada. Na sve to, on sa takvom žešćom kurcoboljom (a teško mi je da nađem primereniji precizniji izraz) valja svoja interesovanja, kao da nekome u inat proizvodi teškogledljiv materijal, čija kupusara se ne može opravdati ni nekom internet referencom ili popularnim formatom.\nIako Random Acts vrvi od raspoloženosti da bude prst u oku belom/rasističkom/ravnodušnom gledaocu, sve izgleda kao da ste izloženi nekoj predškolskoj realizaciji ozbiljnih stvari. I nema ni trunke rafiniranosti njegovog “saoborca” koji je sa Dear White People kreirao stilski besprekornu i rafiniranu verziju Gosford Parka i na taj način zabio nožekanju “beloj kulturi” posred čela.\nI TREBA DA VAM BUDE ŽAO ZBOG VAŠEG GUBITKA\nSvuda po svetu kruže glasine da su na Fejsbljugu samo matorci, otuda (ne?) čudi da je Facebook Watch tri od svojih pet originalnih produkcija namenio tinejdžerima, a da dve drame, među kojima je i ova, istotakođe targetiraju mlađu, adolescentsku populaciju. Sorry For Your Loss svakako treba da deluje “najozbiljnije” od njih. Između ostalog i zbog toga što su neke ključne uloge poverene proverenim “indie” zvezdama- Elizabeth Olsen koja igra glavnu ulogu, mlađahne udovice i Jamesu Pensoldtu, reditelju hvaljenih indi hitova Smashed i The Specatacular Now, koji se pozabavio dramskom direkcijom i režijom par epizoda.\nRezultat je 10 polusatnih epizoda koje su uz pozamašan štrih mogle da ponude jedan solidan indi film koji pokušava da se danima nakon tragičnog gubitka pozabavi na direktan, detaljan i iskren način. Ovako, razvučena u skoro duplu dužinu, ta namera se izgubila i omlačila u kontekstu drugih podjednako zanimljivih i teških priča- pronalaženja smisla nakon razvoda i pronalaženja smisla nakon raskida sa adikcijom.\nMlada Leigh izgubila je supruga u nesrećnom slučaju (nastradao je tokom hajkinga) u okolnostima koje se neprijatno i nepotrebno kriju i misterizuju kao “udica za gledanje” (što nam je This Is Us već priredio). Leigh živi sa majkom i usvojenom sestrom, koja je u petom mesecu apstinencije od alkohola i droga, i nema neki naročiti odnos sa ocem. Činjenica da je njen momak bolovao od depresije dodatno doprinosi dramskog zagušenju radnje i osećaju da je neko dramatizovao više priručnika za različite mentalne probleme i situacije. Drugim rečima, patetična scena koja kulminira Leighnim suzama skoro uvek prethodi bavljenju nekom od narečnih problema.\nPretpostavljam da je ovakva vrsta TV terapije potrebna američkom gledaocu, ali na multi-internacionalnom terenu na kome Facebook Watch igra, prosečan gledalac (a naročito prosečan Fejsbljugov korisnik) zatražiće malo više priče, dešavanja i ne-ekskluzivnog valjanja u “problemima Prvog sveta”.\nDRAGO MI JE ZBOG VAŠEG GUBITKA\nSICK OF IT (C4)\nSick Of It je prvi, striktno fiktivni, format u kome Karl Pilkington, (smem da kažem) legendarni sajdkik Ricky-ja Gervaisa i Stephena Merchanta, igra solo, bez ikakvog autorskog ili mentorskog upliva pomenutih. Ovaj put, pratimo avanture Karla, koji nakon razlaza sa devojkom, počinje da živi sa svojom tetkom Normom, u njenom stanu. Karl je taksista i njegov najčešći sagovrnik je njegov duh-blizanac koji funkcioniše kao neka vrsta podrške za ono što bi inače bio Karlov monolog na razne teme, što je, svojevremeno, i bio sadržaj kojim je privukao Gervaisovu pažnju i oko čega se generisao humor.\nAko niste voleli Karla i ranije, i ako su vam njegove pronicljive, ali večito kukajuće opservacije išle na živce, onda će vam i ova “fikcionalizacija” nečega što su vrlo verovatno njegova neposredna iskustva, ako ne i varijacije na momente iz sopstvene biografije, biti naporna i neinteresantna. I prve dve epizode (od 6 koje čine sezonu) idu u tom smeru, ali nakon toga dolaze i radnjom bogatije priče, koje su malo više od raspričanog skeča, a pravi, emotivni uzlet doživećete u epizodi kada zajedno s tetkom odlazi u neko priobalno odmaralište gde je ona započela avanturu sa pokojnim mužem.\nKarl dosta dobro i hrabro viri u ljudsku psihu, zna šta je zanimljivo za bavljenje u njoj, dobro uočava stvari i to solidno kompenzuje očiglednu siromašnost dramske i dramaturške mašte, ali sa značajnim oslanjanjem na prave pisce sa strane, Sick Of It bi mogao da izraste u jedan od tipskih britanskih sitkoma, koji “Ameri” potom upropaste ili naprave najgledaniju seriju ikada.\nDa li i vi imate utisak da kada gornja garnitura “Majana” u Mayans MC sedne za onaj sto u svojoj kancelariji malo izgledaju kao kad se okupe oni auto-mehaničari u Pimp My Ride.\nProbaću da se u sledećem nastavku goniča pozabavim srpskom serijom Jutro će promeniti sve.


Migranti u Bihaću provalili u kuću i legli da spavaju, a onda je policija upala da ih budi: Ovaj video je postao hit na društvenim mrežama (video) - Naslovi.net vesti\nNa društvenim mrežama objavljen je video na kojem se vidi kako policija u Bihaću budi migrante koje želi da izbaci iz kuće u koju su provalili\nNa društvenim mrežama objavljen je video na kojem se vidi kako policija u Bihaću budi migrante koje želi da izbaci iz kuće u koju su provalili. Bihaćka policija je reagovala nakon prijave da se u kući u vlasništvu M.O. nalaze... »\nMigranti su zbunjeno gledali u policiju i nisu znali šta se dešava\nNa društvenim mrežama objavljen je video na kojem se vidi kako policija u Bihaću budi migrante koje želi da izbaci iz kuće u koju su provalili.\nBihaćka policija je reagovala nakon prijave da se u kući u vlasniĹˇtvu M.O. nalaze nepoznate osobe, preneo je Klix.ba. Dolaskom na adresu, policijski sluĹľbenici su unutar objekta zatekli A.Y. (19) iz Tunisa i... »\nBihać, i generalno Krajina, suočava se s velikom migrantskom krizom. Gotovo svakodnevno u ovaj deo BiH dolaze izbeglice koje se žele domoći zemalja Evropske unije. Tako je na društvenim mrežama procurio snimak na kojem se vide migranti koji su ušli u privatnu kuću, gde su spavali, ali i sklonili se... »\nBihać, i generalno ta čitava oblast, suočavaju se s velikom migrantskom krizom, a u tom gradu su organizovani i protesti.\nGotovo svakodnevno dolaze izbeglice koje žele da se domognu zemalja Evropske unije. Tako je na društvenim mrežama procurio snimak na kom se vide migranti koji su ušli u privatnu kuću, gde su spavali, ali i sklonili se od oštre... »


Datum kreiranja: nedelja, 20 maj 2018 20:31\nSlede dve Gagićeve fotografije snimljene za potrebe projekta VoBaNISTA\nM31, VELIKA GALAKSIJA U ANDROMEDI, za nas je najznačajnija galaksija, ako izuzmemo Mlečni put. M31 je prva galaksija čija razdaljina je izmerena a taj podatak je izazvao dugi niz zaključaka koji su iz temelja izmenili našu predstavu o univerzumu. M31 je 2,5 miliona svetlosnih godina daleko od nas i najdalji je objekat koji možemo da vidimo golim okom. M31 juri ka nama i za četiri milijarde godina sudariće se sa Mlečnim putem. M31 je po strukturi slična Mlečnom putu i zato nam puno govori o našoj galaksiji.\nM31 je nezaobilazan objekat u kolekciji fotografiji svakog astrofotografa. Služi kao školski primer galaksije koju moraju da savladaju svi ambiciozni astrofotografi. Ovde je vidimo na izvrsnoj fotografiji Miloša Gagića. Zvezde koje su posute po slici su pravilnog, kružnog oblika, boje dobro izbalansirane. U Andromedi se lepo uočavaju njeni prašinasti kraci sa puno detalja i gigantskim oblacima gasa. U neposrednom susedstvu uhvaćene su i dve galaksije sateliti M31. To su M 110, gore, i M32 tik uz veliku galaksiju.\nOvo je dobar primer odlične fotografije M31.\nM42 ILI ORIONOVA MAGLINA. Od nas je udaljena preko 1340 svetlosnih godina i sada je vidimo onako kakva je bila u vreme ranog srednjeg veka, kada su Arapi osvajali severnu Afriku, a Sloveni i Bugari nastanjivali Balkan.\nMože da se vidi i golim okom, naravno, kao bledunjava tufnica. Ova maglina je mesto gde se upravo rađaju zvezde. Astronomi vole da kažu do je to "zvezdano porodilište“. Čitavi sistemi zvezda sada su u nastajanju, formiraju se planetarni sistemi u sažimajućim oblacima gasova i prašine. Tu su i protoplanetarni diskovi, bar 7000 zvezda u raznim stadijumima svog razvoja, smeđi patuljaci, jonizujuća zračenja, divlji vetrovi.\nI M42 spada u standardne i nezaobilazne astrofotografske mete. Ona je poseban izazov za fotografe jer treba bledu, sivkastu pegicu kako se vidi golim okom, da pretvore u raskošnu maglinu prepunu boja i njihovih valera. U njoj treba izdvojiti pojedine apstraktne forme i uočiti jedva vidljive zvezde, oblake prašine i divlje strujanje vetrova.\nSve to uspeo je Miloš Gagić da nam dočara na ovoj fotografiji. Odličan kontrast, lepo izdvojene boje, puno detalja.


Vrste katarakte | katarakta.rs\nPosted on 19.04.2019. 19.04.2019. by Operacija katarakte\nPrva asocijacija na pomen katarakte ili sive mrene, jesu pozne godine. Staračka katarakta (zamućenje sočiva uzrokovano procesom starenja oka) jeste najčešći oblik katarakte. Ali katarakta se može javiti i kod mladih ljudi a takođe može biti i urođena (javlja se na samom rođenju ili u toku prvih meseci života).\nS druge strane, katarakta se razlikuje u zavisnosti od uzroka nastanka. Pa tako razlikujemo traumatske katarakte (izazvane fizičkim povredama), komplikovane katarakte (nastale nakon drugih težih očnih oboljenja ili drugih oboljenja organizma), jatrogene katarakte (izazvane operacijama drugih delova oka, zračenjem, lekovima) itd.\nKod većine obolelih, katarakta je progresivna i napreduje u fazama – od početne do prezrele katarakte tj. do faze privremenog slepila. Međutim kod manjeg broja pacijenata, katarakta je stacionirana tj. ne napreduje. Ovo je u većini slučajeva kod urođenih katarakti, iako se može javiti i kod traumatskih katarakti.\nJedini način za izlečenje katarakte jeste operacija. Što se operaciji pristupi u ranijoj fazi, sam operativni tok će biti komforniji, brži i ugodniji za pacijenta, ishod operacije predvidljiviji sa znatno manjim procentom operativnih i postoperativnih komplikacija a postoperativni oporavak lakši.\nOne thought on “Vrste katarakte”\nZdenko 24.08.2020. Reply\nNisam uspeo da na vašem sajtu pronađem informacije o poremećaju u osećaju za boju nakon operacije katarakte.\nOstavite odgovor na Zdenko Odustani od odgovora


Slika: Brandenburška kapija u Berlinu (Paul Buske)\nPremijer Edi Rama je izjavio pred izbore u Albaniji da na reci Vjosi neće biti izgrađena nijedna hidroelektrana i dodao da je područje proglašeno zaštićenim.\nKontroverze oko jedne od poslednjih nedirnutih reka na kontinentu traju već celu deceniju, od vremena vladavine premijerovog prethodnika Salija Berishe. Rama je ponovo optužio bivšeg predsednika vlade za ekspanziju hidroelektrana i ukazao na sporove vezane za izgradnju takvih sistema na reci Valboni. On je još 2019. obećao da neće dozvoliti instaliranje nijedne hidrocentrale snage do dva megavata u Albaniji, uz tvrdnju da su „beskorisne i štetne“.\n„U septembru 2020, albanski premijer Edi Rama objavio je da namerava da učini Vjosu nacionalnim parkom. Međutim, vlada uopšte nije preduzela konkretne korake ka takvom proglašenju. Albanska Nacionalna agencija za zaštićena područja je u predatim planovima predvidela samo minimalnu zaštitu za Vjosu, što stvara dalju opasnost od gradnje hidrocentrala i ne odgovara nivou zaštite koji se podrazumeva pri proglašenju nacionalnog parka“, dodato je u objavi.\nSlika: Tirana University (Adrian Guri)\n„Namerno smo za akciju izabrali ove kulturno-istorijske znamenitosti jer mogu da se uporede s onim koliko nama u Albaniji vredi Vjosa. Nezamislivo je da ovi spomenici u evropskim glavnim gradovima budu uništeni, pa zašto bismo drugačije razmišljali o našoj netaknutoj reci, koja je hiljadama godina deo naše kulturne istorije?“, izjavio je direktor organizacije EcoAlbania Olsi Nika i pozvao Evropsku uniju da prihvati tu ideju.\nTagovi: hidroelektrane, male hidroelektrane, obnovljivi izvori energije, životna sredina\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Rama: Gotovo je s pokušajima gradnje hidroelektrana na reci Vjosi


15h 12m 5,3s \n+67° 21′ 44″ \n3489 ± 125\nNajveći prečnik: 1,40 u.m. (63 Ksg [b])\n-18.48 mag (B-band) [a]\nCGCG 319-4 • CGCG 318-22 • KARA 666 • MCG 11-19-1 • ZWG 318.22 • UGC 9773 • ZWG 319.4 • PGC 54265\nIC 1110 (također poznat kao MCG 11-19-1, PGC 54265 i UGC 9773) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 155 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Mali medvjed. Najveći prečnik je 1,40 (63 hiljade sg) a najmanji 0,4 uglovnih minuta (18 hiljada sg).[b] Prvo otkriće je napravio Lewis Swift 2. augusta 1888. godine.\n6.1 IC 1110\nUdaljenost od IC 1110\nNGC 5939 3,45 15h 24m 45,8s +68° 43′ 47″ galaksija (Sbc)\nIC 1083 4,26 14h 55m 33,5s +68° 24′ 31″ galaksija (Sbc)\nIC 1100 4,61 15h 6m 20,6s +62° 58′ 50″ spiralna galaksija (S?)\nNGC 5881 4,61 15h 6m 20,6s +62° 58′ 50″ spiralna galaksija (S?)\nNGC 5949 4,75 15h 28m 0,7s +64° 45′ 47″ galaksija (Sbc)\nIC 1129 5,06 15h 32m 0,8s +68° 14′ 48″ spiralna galaksija (Sc)\nNGC 5807 5,34 14h 55m 48,4s +63° 54′ 14″ kompaktna galaksija (C)\nNGC 5832 5,61 14h 57m 45,7s +71° 40′ 53″ prečkasta spiralna galaksija (SBb)\nIC 1065 7,0 14h 49m 21,3s +63° 16′ 15″ prečkasta spiralna galaksija (SB0)\nNGC 5836 7,25 14h 59m 31,1s +73° 53′ 35″ prečkasta spiralna galaksija (SBb)\nb 1,40 uglovnih minuta – S = A * D * 0,000291 * P, gdje je A=1,40, D=47,5 i P = 3,2616.\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 ((en)) Rezultati za IC 1110. „NASA/IPAC Extragalactic Database”. http://nedwww.ipac.caltech.edu/cgi-bin/nph-objsearch?objname=IC+1110&img_stamp=yes&extend=no. Pristupljeno 11. 4. 2013.\nIC 1110[uredi - уреди | uredi kôd]\nIC 1110 na WikiSky stranici: DSS2, SDSS, GALEX, IRAS, Hydrogen α, X-Ray, Astrophoto, Sky Map, Članci i slike\n((en)) IC 1110 na Aladin pregledaču\nKoordinate: 15h 12m 5.3s, +67° 21′ 44″


Igra anđela i šišmiša : Aleš Čar : 978-86-523-0057-0 : Knjizara.com: Knjige\nNaslov originala: Igra angelov in netopirjev\nČarova pripovest o neobičnoj družini, koju čine jedan katolički sveštenik, jedna jurodiva tinejdžerka i nekoliko lokalnih džankija, povezanih hedonističkim porivima i navikama različite vrste, i time nepomirljivo konfrontiranih s mediokritetskim stanjem svesti, predstavlja najnoviji i uz to možda i najspektakularniji izdanak pomenute linije.Roman bez mnogo poteškoća može da se čita i kao slovenačka replika na planetarni književni hit, proslavljeni Trejnspoting škotskog pisca Irvina Velša.\n2012; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 276 str.; 978-86-523-0057-0;\nIzdavač: Arhipelag; 2012; Tvrd povez; ćirilica; 21 cm; 276 str.; 978-86-523-0057-0;\nProvokativnom i uzbudljiva proza\nIgra anđela i šišmiša, Aleš Čar\nOVO JE ROMAN agilnog slovenačkog pisca srednje generacije, koji je ovdašnjoj publici dobro poznat, pre svega po romanu "Pasji tango" i zbirci priča "Made in Slovenia", objavljenim na srpskom pre devet, odnosno, pre pet godina. Roman "Igra anđela i šišmiša" je izašao u biblioteci "Sto slovenskih romana", projektu koji je nastao u okviru aktivnosti Međunarodne fondacije Forum slovenskih kultura. Radnja romana je smeštena u devedesete godine prošlog veka, u jedan neimenovani slovenački provincijski grad, u trouglu između župnog doma, časovničarske radnje i narkomanske komune. Glavni likovi u romanu su otac Faus, četrdesetogodišnji katolički sveštenik, sklon opscenim i bludnim radnjama, voajerizmu i pušenju marihuane, Nasja, zabludela tinejdžerka zbog koje otac F., bukvalno, gubi razum, Tin, drogirani, večiti student filozofije i naslednik porodične časovničarske radnje, i grupa džankija od zla oca i gore matere: Lut, Iztok i Katja. Roman prikazuje rascep između lažno moralne zajednice i pojedinaca koje je društvo odbacilo ili koji ne žele da se uklope u društvo. Otac Faus i Nasja, birajući između dva loša društva, zamenjujući uloge, duboko podrivaju civilizacijske, konvencionalne i tradicionalne vrednosti: župnik završi u ludnici, a tinejdžerka se uda za gradonačelnika, rodi kćer, ali i završi u umobolnici. Unutrašnji raskoli, politička nekorektnost, nadnaravni događaji, izmenjena stanja svesti junaka... čine ovu prozu provokativnom i uzbudljivom.\nPRVA REČENICA GLASI: "Pola jedanaest, progovorio je zidni sat."\nPOSLEDNJA REČENICA GLASI: "Dovoljno je vremena do tla..."\nTIPIČAN ODLOMAK: "Nije vas strah? Sve je strah, pa i vas, i vi to dobro znate."\nUPOREDITI SA: velikim romanom koji će tek neko da napiše o devedesetim u Srbiji, u kojem će glavni junak biti seoski pop koji zavodi maloletnice i puši travu; ili, sa pesmom Straight Jackina "Jahrastaffaraj": "Celo selo voli belo, samo pop radi dop..."\nAutor: Srđan V. Tešin (Blic)\nTreći put je otišao u noć samo dan nakon druge posete brlogu: ovog puta ga je večernje očekivanje već ispunjavalo opasnim poletom, šunjanje praznim ulicama, kraj prozora, osvetljenih i mračnih, mimo ždrela na kojima bi svakog trenutka mogao da se upiše par svetlećih zenica i da mu sudbinu usmeri na put munjevitog, slatkog i skandaloznog izopštenja. Zakoračiti, ići, utonuti u tamu, oko jedanaest, kada većina građana umire pred treperenjem televizijskih ekrana, kada većina mladih već ućute ili nađu mesto gde bi u miru mogli da provedu noć.\nJedan od večnih, valjda doslovno neistrošivih motiva moderne proze jeste i motiv kamijevskog "pada": Ugledni Građanin male (ili velike) varoši, dika i ponos smernog građanstva i poretka Moralne Većine, sopstvenom voljom ili sticajem okolnosti biva lišen milosti sopstvenog "ugleda", i njegova se egzistencija nepovratno zapućuje ka margini, ka otpadništvu. A tamo, na drugoj strani, možda će pronaći nesreću i smrt a možda i novi, bolji početak – to čak i nije najvažnije. A šta jeste najvažnije? Pa, verovatno to da se drugačije zapravo nije moglo: u pećini laži se može životariti neko vreme, ali proživeti život u njoj zapravo znači umreti za života. Nema cene koju čovek neće biti spreman da plati da se oslobodi tog ropstva... Pa čak i ako mu se čini da nije spreman: drugi će to, ako treba, učiniti za njega. Ta, uvek će se već naći neko da vam pomogne u padu, da vas odgurne u stranu udovoljavajući – ako ništa drugo – sopstvenom potmulom ubeđenju da samo još vi stojite između njega i nepravedno izmičućeg životnog ispunjenja...\nRoman jednog od vodećih slovenačkih prozaika Aleša Čara Igra anđela i šišmiša, izvorno objavljen 1997. a sada dostupan na srpskom u ediciji "Sto slovenskih romana", u bitnom sledi ovu matricu. Otac Faus (!), rimokatolički sveštenik u ranoj sredovečnoj dobi, stiže u provincijski rudarski gradić za župnika. Gradić mu je, pokazaće se, ne baš tako stran, jer njegova ranija životna priča ima veze s njim. Tiho mestašce ušuškano među brda i rudnike dobra je baza za spokojan život ispunjen blagoutrobijem, a bogme i za neko buduće napredovanje u crkvenoj hijerarhiji, i sve bi to kanda baš tako i bilo da jedan susret u ocu Fausu ne rasplamsa kobnu strast: veoma mlada i od svake građanske čednosti raspuštena privlačna devojka Nasja postaje njegova erotska opsesija. Put ka njenom "ostvarenju" vodi preko kuće u kojoj se okupljaju malovaroški "otpadnici", u čijem alkoholisanju, duvanju i seksanju bogobojazno građanstvo male varoši vidi "satanističko" zlo, zamišljajući ko-zna-kakve užase koji da se dešavaju tamo, u kući jednog od njih, u tom Svratištu Zalutalih u kojem će i otac Faus – kada jednom uđe – zapravo ostaviti ceo svoj dotadašnji život, da ga više nikada ne pronađe. Uostalom, neće više ni pomisliti da je to bilo nešto vredno pronalaženja... Ako je to, taj odlazak na "stranputicu" – zločin, onda je i kazna tome primerena: na koncu je to slom celog – dakako, u temelju krhkog – sistema vrednosti na kojem je Fausov život bio zasnovan, izopštenje iz crkvene hijerarhije i iz "boljeg" građanstva te na koncu "ludnica" kao jedno od onih posvećenih mesta na kojima, preventivno izopšteni, obitavaju Nesnađeni u poslovima i danima "solidnog" građanstva.\nIgra anđela i šišmiša ipak nije samo priča oca Fausa, nego i njegovih mlađanih prijatelja: od Nasje koja će se neuspešno konformirati očekivanjima sredine udajom za "dobru partiju" u vidu gradonačelnika (a što će se opet jako loše završiti...) do cele galerije marginalaca i zgubidana – u rasponu od semikriminalnog do poluumetničkog sveta – kojem će ta kuća biti kakav-takav izlaz iz provincijske čamotinje. Na toj se drugoj, "tamnoj" strani pronađu, uostalom, i oni koje tamo nismo tražili niti su se sami tamo zamišljali, poput neugledne, naizgled samo veri predane župnikove domaćice Anje, koju opseda lezbijska žudnja za Nasjom – takođe jedan od "poganih" biofilnih poriva po sili stvari suprotstavljenih samozaljubljenoj i nereflektovanoj Vrlini dobrih građana i hrišćana, uvek spremnih da potpale lomaču za grešnika-cu.\nRadnju romana Čar smešta u rane devedesete (od 1992. do 1995.) u Sloveniji, mada se ime te zemlje – ni bilo koje iz južnoslovenskog okruženja – nijednom ne spominje, samo je Ljubljana tu i tamo poimenično prisutna kao razgovorni motiv, ali i kao mesto zbivanja manjeg dela radnje, a na jednom se jedinom mestu u knjizi – negde već pred kraj – spominje i ime rudarskog gradića: Idrija (rodni grad pisca). Vešto odmeravajući odnos "lokalnog" i "univerzalnog" pisac uspeva da mu roman ne ostane negde u onom neretko tako nadobudno-dosadnom limbu apstraktne univerzalnosti, a da istovremeno ne otkliza ni u odviše lokalno i plitko zavičajno-autobiografsko, čak i ako takve građe u romanu ima (što nije nerazumno pretpostaviti).\nIstovremeno, pisac gotovo u potpunosti zaobilazi iole eksplicitan tretman društvenog i epohalnog konteksta (sveži raspad Jugoslavije, nova, samostalna država, zamena dominantne "socijalističke" paradigme novom, kapitalističko-nacionalno-verskom), ali je sve to zapravo i te kako tu, samo što se autor razložno čuva da ga izvede u prvi plan jer mu je, reklo bi se, više stalo do priče Igre anđela i šišmiša kao prilično svevremene povesti o uvek visokoj, ali nikada previsokoj ceni za preuzimanje Slobode. Pa ipak, zanimljivo je videti kako kroz neke sveštenikove snove i literarne pokušaje probijaju motivi nelociranog "građanskog rata" – recimo, scene najsličnije onima iz opsade Sarajeva, koja se dešava baš u tim godinama – što pokazuje kako je grmljavina i tutanj razularene Istorije ipak tu negde, iza ćoška, čak i u okolini prividno spokojnog župnog dvora podalpskog gradića.\nŠteta što prvi i do danas najbolji roman Aleša Čara nije ranije preveden (uzgred, studiozan i neretko virtuozan prevod Ane Ristović zaslužuje svaku pohvalu), mada opet, ova knjiga ni na koji način ne gubi s protokom vremena, jer ono čime se prevashodno bavi nema tu blagotvornu osobinu zastarevanja.


Promocija Vodiča za hranu životinjskog porekla - Poslovno Udruženje Pijaca Srbije - PUPS\nPromocija Vodiča za hranu životinjskog porekla\nU Kraljevu je 17. oktobra održana i promocija "Vodiča za dobru proizvođačku (GMP) i dobru higijensku (GHP) praksu u proizvodnji hrane životinjskog porekla koja se prodaje na pijacama", koji je Poslovno udruženje "Pijace Srbije" pripremilo u saradnji sa Upravom za veterinu Ministarstva poljoprivrede i životne sredine.\nVodič je odštampan u tiražu od 2.000 primeraka, a tokom narednih nekoliko nedelja biće besplatno podeljen proizvođačima i prodavcima hrane životinjskog porekla na pijacama u oko dvadeset gradova u Srbiji. Vodič su finasirale pijačne uprave, članice UPS-a, sa ciljem da doprinesu edukaciji proioizvođača i prodavaca hrane ove vrste na na pijacama.\nVodič je prvenstveno namenjen proizvođačima koji svoje proizvode plasiraju na pijacama, vašarima i manifestacijama, odnosno poljoprivrednim gazdinstvima koja se bave proizvodnjom domaće hrane u vlastitom domaćinstvu.\nCilj vodiča je ponudi informacije o načinu primene dobre proizvođačke i dobre higijenske prakse, odnosno sertifikacije i registracije proizvoda životinjskog porekla (suhomesnati proizvodi, mlečni proizvodi, med, testenine sa jajima itd.) pre njihovog puštanja u promet.


4 makeup trika koja morate da znate! | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nSvi mi imamo neku svoju rutinu šminkanja, pogotovo kada se radi o makeup izgledu za svaki dan, dok se često kada je šminka za posebne prilike odlučujemo za profesionalne šminkere. U svakom slučaju, nikad nije na odmet da saznamo još po nešto na tu večnu žensku temu, a naročito nas zanimaju oni praktični i jednostavni saveti koje možemo odmah da primenimo. Bilo da je u pitanju stavljanje pudera, hajlajtera, nanošenja rumenila ili nekog drugog makeup proizvoda - u nastavku vas čekaju makeup trikovi koji će sigurno unaprediti vašu veštinu šminkanja.\nKonturisanje sa efektom prirodnog izgleda\nUkoliko praktikujete konturisanje, ili planirate da ga češće uvrstite u svoju rutinu šminkanja, onda je važno da znate da za najbolji efekat uvek treba da kombinujete bronzer koji je par nijansi tamniji od vašeg tena i puder koji je za par nijansi svetliji. Evo i fotografije koja će vam pomoći da pravilno konturišete lice.\nA, još korisnih saveta ćete pronaći na OVOM linku.\nRumenilo uz oblik lica\nNa koji način nanosite rumenilo zavisi pre svega od toga kakvog vam je oblika lice. Ukoliko vam je lice ovalno ili izduženo, onda rumenilo nanosite u gornjem delu jagodica, i to tako da ga iskosite, te možete upotrebiti i kosu hajlajter četkicu u ove svrhe. Ovaj princip nanošenja rumenila možete primeniti i ako imate srcoliki oblik lica.\nUkoliko vam je oblik lica kockast ili okrugao, onda rumenilo nanosite centralno na jagodice.\nTrougao trik sa korektorom\nŠminkanje bez korektora koji treba da sakrije tamne krugove ispod očiju bukvalno je nezamislivo kada je svakodnevna rutina šminkanja u pitanju. Jedni predlažu da ga u predelu ispod očiju naneste tačkasto, pa da ga onda izblendujete pomoću sunđera, međutim, postoji još bolji efektniji način za svežiji i prozračan izgled.\nProbajte da korektor nanesete u obliku trougla na kožu ispod očiju, pa ga onda utapkajte blenderom, i tako će vaša koža u tom delu biti svetlija, a pogled otvoreniji. Naravno, u svakom slučaju koža u okoloočnom delu treba prethodno da bude dobro hidrirana.\nPretvorite senku za oči u sjaj za usne\nNama je omiljen onaj deo kada možemo jedan makeup proizvod da koristimo u različite svrhe. Kada vam sjaj za usne nije pri ruci, možete u te svrhe da iskoristite senku za oči, tako što ćete je pomešati sa malo balzama, pa ih tako zajedno naneti na usne koje ste prethodno pilingovali.


Odgovor Saveta na tekst u dnevnom listu Danas "REM uvek radi u službi aktuelne vlasti" | REM\nOdgovor Saveta na tekst u dnevnom listu Danas "REM uvek radi u službi aktuelne vlasti"\n31. avgust 2019. 14:44:37\n“Koja je tvoja najniža cena?\nDa maštu služavke,\nI batlerova nagađanja,\nDa sa tim učini sve što treba”.\nOvaj deo iz Kiplingove nedavno otkrivene pesme “The Press” (Štampa), verovatno je najkraći i najbolji odgovor na harangu koju je, protiv Regulatornog tela za elektronske medije, pokrenuo CINS, preuzeo Danas, a zasolili jedna Đilasova služavka, i dva batlera.\nNešto više od toga i ne mora da se kaže, pošto je više nego jasno da je REM ovakve naslovne strane i gomilu lažnih vesti, zaradio zato što je deo opozicije odlučio da ovo regulatorno telo proglasi za osnovni RAZLOG svog neizlaska na izbore.\nOtuda i kampanja, u kojoj vi, i CINS, i služavke, i batleri, ne obaveštavate javnost ni o čemu, nego je ubeđujete, i to lažući, da je SzS u pravu, da su Đilas i Boško takođe u pravu, i da je REM, o kojem ta javnost uglavnom ništa ne zna, kriv za ovu lakrdiju od bojkota, dovoljno glupu da joj je potrebno još gluplje objašnjenje.\nZato ste, najpre, i izmislili izveštaj REM-a, koji ne postoji, a kada ste demantovani, i kada je jedini pravi izveštaj pokazan, krenuli ste dalje, obrnuli igricu i izmislili “tajni”, izveštaj REM-a, neki koji smo mi valjda sakrili od javnosti.\nI na to smo odgovorili, i pokazali da nikada, nigde, nikakav “tajni” izveštaj nije postojao, niti postoji. I da nikada REM nije ni usvajao, niti potom krio, to o čemu pišete.\nPostoje zakoni u ovoj zemlji, koje mi poštujemo, a koji ni SzS, ni vas očito ne zanimaju, i po tim zakonima, jedini izveštaj koji REM mora da usvoji je onaj koji se bavi količinom reklama (komercijalnog sadržaja), koje stranke emituju u kampanjama.\nTaj izveštaj REM prosleđuje Agenciji za borbu protiv korupcije, koja na osnovu njega proverava koliko je koja stranka potrošila novca, a druge službe, potom, da li je plaćen porez.\nI to smo i uradili, poštujući zakon.\nIsti onaj po kojem nemamo nikakva prava da uređujemo programe privatnih televizija, niti da određujemo koliko će se koji političar na njima pojavljivati.\nTo, profesionalne standarde, pravila, zanat, bi trebalo da uradi, reguliše, ona profesija, u kojoj su služavke i batleri proveli decenije, a da ništa, po tom pitanju, nisu učinili, pošto im je važnije bilo da se bave ličnom promocijim i politikom, nego zanatom.\nI zato sada lažu da su izveštaji zakonska obaveza, i, još više, da je, u vreme njihovog službovanja u REM, ova ustanova po tim izveštajima postupala i kažnjavala, bilo koga.\nKada je za izbore 2012. godine, Dragan Đilas, na Studiju B, gradskoj televiziji, a baš on tada gradonačelnik, emitovao svoje predizborne spotove van predizbornog bloka, i kada se nije skidao sa ekrana iste te televizije, nije kažnjen niko.\nA zakonski osnov, zbog neobeleženih reklama, jeste postojao.\nPrema tome, i sve zajedno, sve što ste uradili jeste lažna vest, u sklopu kampanje one političke opcije sa kojom ste se, očigledno, poistovetili.\nZašto ste umislili da ne treba samo da pratite politiku, nego i da u njoj, navijajući, i učestvujete, vaša stvar, imate na nju i pravo, ali na lažne vesti, na lenjost, zaobilaženje istine, i spinovanje, nikakvo pravo nemate i trebalo bi da za to odgovarate.\nKao i za sakrivanje činjenica, od kojih je najvažnija ona da zahtevi SzS da REM zabrani informativne programe privatnih televizija, nemaju nikakve veze sa zakonom, nego ga, naprotiv, i krše.\nI to samo tamo gde im odgovara, jer se nisu setili (baš kao ni vi), na primer, da se pobune (pobunite), kada REM nije reagovao na to što je N1 prenosio, uživo, van izborne kampanje, kršeći zakon, i politički upad u RTS, i politički skup na Trgu Republike.\nA nismo reagovali (mada bi to morala da bude međunarodna reakcija, jer, gle čuda, ove televizije su registrovane u Luksemburgu), baš ni kada su druge televizije prenosile druge političke skupove, zato što verujemo da i na taj način štitimo pluralizam, i pravo na drugačije mišljenje, a i nikada sebe nismo doživljavali kao cenzora, nego samo kao regulatora.\nPreskočili ste, takođe i činjenicu, da na, šezdeset odsto televizora u Srbiji, jedan kablovski operator koji se zove SBB, opet protivno našem obavezujućem uputstvu o logičkoj numeraciji, na brojevima 1 i 2 (i 1 i 2 na daljinskom), nalaze televizije Nova i N1 koje su, svaki dan, od 0-24, protiv aktuelne vlasti.\nI sve to, taj amaterski spin, radite za iste one političare koji su, dok su bili na vlasti, posedovali novine (Press), donosili sumanute zakone o informisanju, hapsili novinare, otimali redakcije, smenjivali glavne urednike, gasili novine koje im se ne sviđaju, reklamama ucenjivali medije, kontrolisali celokupni medijski prostor, i postavljali služavke i batlere u REM, valjda da bi izigravali nezavisne služavke i batlere.\nKoja je, onda, vaša najniža cena?\nP.S Molimo vas da služavkama i batlerima prosledite Zakon o elektronskim medijima i Zakon o informisanju, da ih pročitaju i da nam jave koji smo član tačno prekršili. Takođe, poslaćemo im i tačno u kojim zemljama regulatori, po zakonu, kontrolišu izbore, a u kojim ne, takođe po zakonu, a u kojima su nadležnosti podeljene. Tek da ne lupetaju.


Pet meseci od pojave korona virusa u Srbiji: Igre laži i istine | Media Start Info\nPet meseci od pojave korona virusa u Srbiji: Igre laži i istine\n6. avgusta 2020. 12. avgusta 2020. autor Miljan Paunović\nPrvi slučaj korona virusa u Srbiji zabeležen je 6. marta, a možda i pre, nedelju ili pet dana ranije, istina je negde tamo.\nOd tada do objavljivanja ovog teksta u Srbiji je ukupno preminulo 614 ljudi , obolelih je 27.033, testirane su 713.104 osobe, a procenat smrtnosti iznosi 2.27. Ovi zvanični podaci se nalaze na sajtu Covid-19.rs. Nezvanični podaci kažu drugačije. Hajde da verujemo u ove zvanične.\nKako god, ovih dana obeležavamo pet meseci od kada se smrtonosni virus pojavio i kod nas. Kada tačno, zna neko iz Srpske napredne stranke, Kriznog štaba, Vlade Srbije, ili možda samo zna predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Nije to više ni bitno, važno je da je virus još uvek tu, jači nego kada nam je došao. Mada smo ga pred parlamentarne izbore pobedili!\nOpasna ta korona, gde se baš pojavila u zlo doba, u trenutku kada su raspisani parlamentarni izbori, te je tako pomutila planove vladajuće stranke. Bilo bi tu mitingovanja, rukovanja, grljenja, kolca srpskih, pevaljki, pevača i ostalih, umesto toga, došla je panika.\nNajkraće, umesto veličanstvenih mitinga, dobili smo vanredno stanje. Vikendi su nam bili „lockdown“ (penzioneri posebno, kao najlojalnije biračko telo), a panika nam je servirana konstantno. Tako smo jedne martovske večeri, u 22 sata i šest minuta, od Covida-19 tojest Kriznog štaba za suzbijanje zaraznih bolesti dobili srdačan SMS da nam se bliži najgori scenario poput onog iz Italije i Španije. Tek tako, za laku noć! Hm, odmah sam se zapitao odakle im moj broj telefona? A ha, MTS, pravi prijatelj. Ni brojevi više nisu tajna, kao što bi trebalo da budu. Jak je Taj Krizni štab, sve dobiju što požele, osim tačnih podatakak obelilih i preminulih.\nOd Kriznog štaba svakodnevno imamo ispiranje mozga, stvaranje panike, najverovatnije lažne podatke i broju obolelih, testiranih, umrlih. Dr Predrag Kon i dr Darija Kisić Tepavčević su ostavili najveći utisak i dalje dominiraju.\nU zavisnosti da li su podobni ili nisu, novinari su na konferencijama za medije (posebnmo kada ih drži predsednik Srbije) oslovljavani sa „Gordana draga“ do „’ajde pitaj, pitaj!“. I premijerka Srbije Ana Brnabić dominira na konferencijama, njeni nastupi su slični nastupima njenog Šefa.\nNakon što je u junu ubedljivo pobedio na parlamentarnim izborima, Vučić je opet poželeo da nam uvede policijski čas, ali, kao odgovor na to bio je početak protesta na ulicama Beograda, Niša, Novog Sada… Policija je tukla demonstrante, huligani su radili svoj deo posla, Petar Đurić nam je rekao da mu je umro otac jer nije dočekao respirator, iako ih imamo preko 1.500, kako je govorio Vučić. Demonstracije su trajale skoro nedelju dana, ali ništa nisu uradile značajno, osim što su pokazale predsedniku Srbije da mora da bude oprezniji ubuduće, jer ako se još jednom nardo digne, ko zna šta će biti.\nNekako u tom periodu je broj obolelih je počeo da skače, naravno da to nije bilo zbog izbora kako nam je Vučić rekao, već zbog „bahatih demonstranata“. Čuli smo i to da su biračka mesta bila najbezbednija, da virusa tamo bilo nije.\nKako god da okrenemo, građani su za sve krivi. I to oni građani koji nisu idolopoklonici lika i dela predsednika Srbije. Oni su krivi jer ne slušaju. Krivi su jer misle drugačije. Krivi su jer ne mogu da gledaju kako se jedni ponašaju kako im se prohte, dok oni moraju da budu poslušni.\n„Znam da ništa ne znam“ davno je rekao Sokrat. Tako i ja, znam da ne znam ništa, iako znam da su peticije lekara trn u oku vlasti, znam da nismo svi glupi i podložni manipulaciji. Znam da ćemo vratiti onih 100 evra pomoći ( evo zaživela ekološka taksa za skoro sva pravna lica ), znam da nismo svi gluvi i veoma pažljivo slušamo dr Kona čiji se smisao izjava menja iz sata u sat. To važi u za dr Kisić Tepavčević. Znam da su u toku pregovori Beograda i Prištine, i da je to opasno veliki problem. Znam da smo više ugušeni i zatrovani od raznoraznih priča, nagađanja, a da nam je stvarnost jako teška.\nFoto: Lekari/Screenshot Nova S\nTrenutno se (kao) smanjuje broj zaraženih. Svi nosimo maske, osim njega. To je tako normalno. I da, umalo da zaboravim, dobićemo vakcinu protiv korona virusa do kraja decembra. Još ne znamo od koga, hoćemo li je primiti? Neki stručni ljudi iz beloga sveta kažu da treba da prođe još godinu i po dana da bi ta vakcina bila sigurna. Do tada ko živ, ko, nažalost, mrtav.\nA vi se svakako čuvajte, preživećemo mi ovo, igre laži i istine se nastavljaju.\nFoto/Cover: Infektivna klinika Beograd/Screenshot/ Arhiva\nTagovi Aleksandar Vučić, istina, korona virus, krizni štab, laži, Srbija\nPrethodna vestSafejournalists: „Novinari i mediji u Srbiji izloženi novoj vrsti pritiska“\nSledeća vestDimitrije Andrejić: „Urušavanjem porodice i obrazovanja čovek postaje devijantno biće“


Mondo\t24.06.2019 15:48\nDeo Beogradske autobuske stanice (BAS) preseljen je na novu lokaciju. Dolazni peron biće na novom mestu do završetka izgradnje autobuske stanice u Bloku 42.\nRadovi na izgradnji dolaznih perona na novoj lokaciji, a koji se nalaze iza glavne zgrade autobuske stanice (neposredno uz nekadašnje perone stare železničke stanice) su završeni.\nTime su parking i dolazni peron sa pratećim objektima izmešteni sa stare lokacije kako bi se oslobodio prostor za poštovanje dinamike nesmetanih radova u okviru projekta Beograd na vodi.\nStari-postojeći dolazni peron koristio se do subote 22.6.2019. godine.\nNa ovoj lokaciji, kako dodaju, dolazni peron će se nalaziti do završetka izgradnje nove autobuske autobuske stanice u Bloku 42.


Male količine alkohola za srce?\nOčistite kivi za samo nekoliko sekundi! (video)\nTakse nisu dovoljne: Nova mera Prištine da se obeleže srpski proizvodi\nZašto je ova Putinova poseta Srbiji bila najznačajnija do sada?\nZastrašujuće tačan: Tajni kompjuterski program dosad pogodio sve – najavio i kraj sveta (video)\nSnažan zemljotres pogodio Čile, ima žrtava (video)\nNenormalna vremena ili: Kako je Tramp postao Putinov agent\nCrnogorski mediji i ministar o „anticrnogorskoj kampanji“ iz Srbije\nHrvat „pronašao“ lek protiv gripa – pa zasmejao ceo region\nD. C. 16. jula 2014. 05:00\nNova studija (objavljena u časopisu „BMJ“) osporava široko rasprostranjeno uverenje da mala količina alkohola može biti dobra za srce i krvne sudove.\nNaučnici su analizirali više od 50 studija koje ispituju navike i zdravlje srca kod više od 260.000 ljudi.\nOni su otkrili da osobe koje imaju gen za nižu toleranciju alkoholnih pića – generalno imaju zdravije srce. Gen utiče na to kako telo razlaže alkohol (toleriše ga), što dovodi do neprijatnih simptoma kao što su mučnina, povraćanje, vrtoglavica… Imajući ovakav gen, pojedinci u proseku mnogo manje piju alkohol, i ukupne količine i u vremenskom roku.\nU proseku, osobe sa ovim genom imale su niži krvni pritisak, niži indeks telesne mase (procena telesne masti na osnovu visine i težine), kao i 10% manji rizik od srčanih bolesti.\nRezultati pokazuju da smanjenje unosa alkohola – čak i „lakih pića“, tj. umereno korišćenje alkoholnih pića – stvara uslove za bolje zdravlje srca.\nUticaj alkohola na decu i mlade – razorniji nego što mislite\nAlarmantno: smrtnost od alkohola – u porastu\nPouke iz smrti princeze Leje\nDok su štetni efekti teškog konsumiranje alkohola (opijanje) na srce odavno poznati, poslednjih nekoliko decenija često se pričalo i pisalo o potencijalnim zdravstvenim prednostima malih količina „lakih“ pića.\nJedan od glavnih autora studije Huan Kasas, profesor epidemiologije na Londonskoj školi za higijenu i tropsku medicinu, navodi u saopštenju: „Mi sada imamo dokaze da su neke od ranijih studija koje su tvrdile da je umereno korišćenje alkohola zdravo – imale dosta nedostataka i ograničenja koja mogu izazvati sumnju u validnost nalaza.“\n„U našoj studiji, videli smo vezu između smanjenog konsumiranja alkohola i poboljšanja kardiovaskularnog zdravlja, bez obzira na to da li je osoba malo pila ili je umereno koristila alkohol, ili je pak bila teška pijanica“, rekao je Kasas.\nStudija je pokazala vezu između smanjenja ispijanja alkohola i poboljšanja zdravlja srca, ali nije mogla dokazati uzročno-posledičnu vezu. Zato su potrebna obimnija i detaljnija istraživanja gena za „toleranciju alkohola“.\n„Studije o konsumiranju alkohola prepune su teškoće, delom zato što se oslanjaju na ljude koji daju izjave o svojim navikama pijenja“, ističe Dr Šenon Amoils, viši naučni savetnik u britanskoj fondaciji za srce: „Ovde su istraživači koristili pametan dizajn studija da bi se prebrodio ovaj problem uključivanjem ljudi s genom koji ih predisponira da manje piju. Rezultati pojačavaju stav da male do umerene količine alkohola ne mogu biti zdrave za srce, iako bi studija trebalo da se ponovi sa znatno većom grupom ljudi da bi se dobio konačan rezultat.“\nDr Suzan Steinbaum, kardiolog u bolnici Lenok Hil u Njujorku, izražava opreznost povodom ovih nalaza: „U svetlu mnogih ranijih istraživanja, antioksidans polifenol, koji se nalazi u crvenom vinu, pokazao se kao koristan za kardiovaskularne bolesti, pa bi sada i te rezultate trebalo proveriti i analizirati. Jasno je da su pacijenti sa ovim genetskom varijantom imali smanjenje unosa alkohola, ali je nejasno da li je to samo po sebi bilo faktor poboljšanja kardiovaskularnog zdravlja.“\nOvde je gledan uticaj gena, tj. veza između manjeg unosa alkohola i poboljšanja zdrvalja srca, ali nije gledano da li osobe menjaju i druge životne navike koje možda više utiču na rezultate.\nPored toga što se razmatrala veza alkohola i zdravlja srca, nije se razmatralo koliko mala količina crnog vina utiče na opšte zdravlje (možda su efekti veći): gojaznost, dijabetes, rak, nivo holesterola u krvi, odnosno da li je veća korist ili šteta…\nIz svih dosadašnjih istraživanja, narodnih predanja i životnih iskustava, činjenica je da umerenost u svemu najviše doprionosi zdravlju i dužini života.\nalkohol i zdravljealkohol i krvni sudovialkohol i srceumereno pijenje alkoholacrbno vino i zdravlje\nEksperti osmislili način ishrane koji će spasiti planetu\nSamo kašika dnevno ove biljke učiniće čudo za vaše zdravlje\nOvi napici PREPORODIĆE vaš organizam posle prazničnog prejedanja\nStiže SPAS za planetu: Otkriven „planetarno zdrav…\nČuli ste da treba popiti 8 čaša vode dnevno? Istina je…\nKoliko tačno alkohola ima u piću?\nZabrana pušenja smanjila i unos alkohola\nNisu sve osobe koje piju alkoholičari


Kako bi Stevan trtljao u policiji kad ovako ofira na tv hahahahahaha\nLjudi ovi Sami sebe pohvatase u lazi za ove tri sata oni istu pricu isprica se u tri razlicite vrste napao GA dok pise Pismo napo kad je on dosao kod njega ljudi treba ce vam psihijaor ako pogledate do kraja 3 sata o kristjanu pricaju Ali kazu nisu tu da pricaju o njemu jer je nebitn Citava epizoda je o kristjanu\nBice vama veselo kad izadje Kristijan :D\nMislio sam da je Zmaj od Sipova sampion nekulture i neobrazovanja ali posle ovog skidam kapu ovim ,,manijacima". Ista krvna grupa kao i Golubovic\nČabarkapa i ti imaš pricu skoro ko Golubovic,jajara si buraz i to je to.poz iz HR\nA ova dva lika su od kriminala i opasnih likova 300 miliona svjetlosnih godina,ovaj mali čoravi i brat haha.\nČabarkapa o Golubovicu si reko oko 80% posto istine,ali burazeru i ti si jaje od lika to odma vidim,a vjerujem u direktnom sukobu bi te klaun Golubovic ptrgo ko knjigu ,zato ni ti neseri.


Naučnici rade na vakcini protiv svinjskog gripa (influenca A) ,svinjski grip, lečenje, vakcina, zaštita, simptomi, kako se prenosi, Login/Prijava\n(2.79 / 73) Naučnici rade na vakcini protiv svinjskog gripa (influenca A)\nPotreban oprezBalans između brzine pravljenja vakcine i mogućih nus pojava je veoma osetljiv, naveo je Glas Amerike, podsetivši na veliki program vakcinacije protiv epidemije svinjskog gripa 1976. godine, kada je 30 osoba umrlo od neuroloških poremećaja, za koje se verovalo da su bili povezani sa vakcinom.\nSvetska zdravstvena organizacija za sada savetuje sve zemlje da aktiviraju planove za borbu protiv pandemije. Komentari: 1 | Pogledajte komentare\nSvinjski grip - simptomi i način prenošenja Moje ZdravljeŽeneMuškarciMladiDecaBebeTrudnoćaVantelesna oplodnjaZdravlje starihNega zubaHitna stanjaSavremena medicinaDuh i TeloSportska medicinaFizička aktivnostDoktor Feel good savetujeBodybuilding i fitnessJogaDijetaPravilna ishranaDijeteVitaminiMakrobiotička IshranaKuhinjica receptiNestle kutakLečenjeUpotreba lekovaMetode lečenjaNarkoticiPlastična hirurgijaHomeopatijaKineska tradicionalna medicinaAkupunkturaAjurvedaLekovito biljeLifestyleZdrava hranaZona zdravljaApotekar u kućiMentalna higijenaMali i velikiZdravi savetiZdravlje i lepotaTuš kabine


Francuski predsednik Emanuel Makron izjavio je danas da američki pretraživač Gugl ne može da bude „oslobođen“ zakona u Francuskoj i da to preduzeće mora da plati autorska prava medijima kao i sve druge firme.\n„Mora da se poštuje zakon“ o autorskim pravima, a to treba da plaćaju internet platforme ili preduzeća koja koriste medijske sadržaje, rekao je Makron i dodao da ni velika preduzeća ne mogu da se „izvuku“ od tog zakona ako žele da posluju u Francuskoj.\nAutorska prava Francuska Gugl\n← Firmi Gašićeve supruge za medijske projekte najmanje 5,1 milion dinara ove godine\nStatopulos: Nećemo uticati na N1, imam utisak da ni Vlada nema interes za to (VIDEO) →


Ugalj nam "dogoreva" 5 Jan 2022 - rts\nKad struja nestane i nakratko, mnoge uhvati panika jer je život bez nje gotovo nezamisliv. Još veću paniku izaziva njeno poskupljenje. Kada se dogodi havarija poput one u Termoelektrani "Nikola Tesla", cela država je u panici jer nadoknada štete žestoko drma budžet, sa mnogo vati. Spas da se u budućnosti ne dese potencijalne katastrofe i restrikcije mogao bi da bude u održivim izvorima energije, jer se zalihe uglja u Srbiji polako tope, ocena je profesora Željka Đurišića sa Elektrotehničkog fakulteta.\nVeć nedeljama Srbija uvozi struju iz svih zemalja u okruženju kako bi podmirila svoje potrebe. Direktna ekonomska šteta procenjuje se na više desetina miliona evra. Istovremeno, brojne države uvode restrikcije i podižu cenu struje. Nadležni u našoj zemlji obećavaju da za građane neće biti poskupljenja do kraja grejne sezone.\nŠta se dogodilo na tržištu, kolike su zalihe uglja iz kojeg termoelektrane u Srbiji proizvode struju, šta je izazvalo havarije u TENT-u i kakva je budućnost proizvodnje struje u Srbiji – samo su neka od pitanja za prof. dr Željka Đurišića sa Katedre za elektroenergetske sisteme Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu.\nUšli smo u 2022. godinu, što već nedeljama najavljuju i lampice i rasveta u domovima i ulicama širom zemlje. Za sve je to potrebna struja, koja ne dolazi niotkuda – ona se mora proizvesti. Da li rasipamo struju u vreme kada je nema dovoljno?\nHvala što ste započeli razgovor ovim pitanjem. Racionalno gazdovanje energijom je osnovni i najbitniji korak za razvoj održive energetike. To ne znači da treba da ugasimo novogodišnju rasvjetu, možemo bitno da smanjimo potrošnju električne energije a da se uopšte ne umanjuje komfor i kvalitet života. Mi nemamo dovoljno razvijenu kulturu štednje energije, to treba uvesti u škole kao obavezan dio nastave i podići svijest o značaju štednje energije i načinima kako se to može postići na svakom mjestu.\nMoramo povećati energetsku efikasnost, tu je ogroman prostor za smanjenje potrošnje električne energije, kako u domaćinstvima, tako i u industriji. Svako dobijanje električne energije iz toplotne je neracionalno. Da bismo proizveli 1 kWh električne energije u termoelektranama, mi utrošimo više od 3 kWh toplotne energije (dok razliku od 2 kWh izbacujemo kao otpadnu toplotu kroz dimnjak i na kolektore koji zagrijevaju Savu), zatim izgubimo oko 10 odsto te proizvedene električne energije u njenom transportu, kroz prenosnu i distributivnu mrežu, a onda ponovo tu električnu energiju pretvaramo u toplotu za zagrijevanje stanova i pripremu sanitarne tople vode. Jasno je da je to neracionalno.\nMoramo razvijati lokalne sisteme za proizvodnju i skladištenje tople vode iz solarnih sistema i postrojenja na biomasu, povećati upotrebu toplotnih pumpi za klimatizaciju, praviti centralizovana skladišta tople i hladne energije. Da ne govorim o potencijalima geotermalne energije koju gotovo da ne koristimo, a u mnogim delovima Srbije imamo plitke podzemne tople i vrele vode.\nAko bismo energetiku razvijali na ovaj način, mogli bismo da smanjimo potrošnju električne energije koja je ekvivalentna godišnjoj proizvodnji jednog bloka u TE Nikola Tesla B. Zar nije to najbolji način da vršimo dekarbonizaciju i bitno smanjimo zagađenja životne sredine?\nŠta se to dešava na tržištu proizvodnje struje? Kako je moguće da odjednom u brojnim državama sveta dođe do restrikcija?\nOvaj poremećaj je dominantno posledica naglog skoka cijene prirodnog gasa, koji je poskupio za kratko vrijeme skoro deset puta. Zemlje zapadne Evrope imaju najviše instalirane snage upravo u gasnim elektranama. Gasne elektrane, osim što obezbjeđuju oko 20 odsto električne energije u EU, neophodne su za balansiranje elektroenergetskog sistema EU koji ima velike instalirane snage varijabilnih izvora, vjetroelektrana i solarnim elektranama, pa je njihov rad neophodan za stabilnost sistema.\nMislim da je ovaj tržišni poremećaj pokazao šta se dešava državama koje se budu opredijelile na gas kao osnovni resurs za proizvodnju balansne energije.\nMi treba da izvučemo iz ove krize pouku kako da dugoročno planiramo održive balansne kapacitete, tako da ne budu ugroženi globalnim energetskim poremećajima na koje ne možemo da utičemo.\nRekli ste nedavno, tokom predstavljanja istraživanja, da održivost trenutne strukture proizvodnje struje u Srbiji nije moguća jer nemamo dovoljno uglja. Kolike su nam zalihe? Koliko ćemo zima moći da prezimimo s tim zalihama?\nNe možemo računati na ugalj kao osnovni energent u budućnosti, jedan od razloga su male rezerve. Već danas je eksploatacija uglja u Srbiji mnogo skuplja nego prije desetak godina. Danas je potrebno izmjestiti pet-šest tona zemlje da bi se iskopala tona uglja, a ranije je to bilo 2:1 ili čak i manje. To govori o tome da su naše raspoložive rezerve uglja već iscrpljene u velikoj mjeri.\nOsim skupljih eksploatacionih troškova, ugalj je i sve lošijeg kvaliteta u pogledu energetske vrijednosti i čistoće. U centralnoj Srbiji imamo još izvjesne rezerve, za 20–30 godina ako bismo nastavili eksploataciju sa postojećim intenzitetom iskopa. Na Kosovu i Metohiji su rezerve višestruko veće, ali, nažalost, pitanje je da li na njih možemo da računamo u doglednoj budućnosti.\nKad me pitate još koliko zima možemo da računamo na ugalj, postavlja se pitanje da li ova naša generacija ima etičko pravo da sagori sve rezerve uglja koje imamo. To nije princip održive energetike i nemamo pravo na to. Ugalj treba da čuvamo kao stratešku rezervu, a ne kao bazni energent kojeg treba sagorijevati sa što jačim intenzitetom, kako se to danas radi u našem elektroenergetskom sistemu.\nKako bi trebalo organizovati proizvodnju struje u budućnosti, a da bude održiva, da ne strahujemo od restrikcija?\nStruktura proizvodnje električne energije se ne može za kratko vrijeme bitno promijeniti. Do kraja ove decenije dominiraće i dalje ugalj u proizvodnji električne energije.\nOno što je bitno do 2030. uraditi je da se poboljša kvalitet iskopa i homogenizacija kvaliteta uglja. Mora se odustati od trenutne prakse da se proizvodnja uglja mjeri po masi, a ne po kvalitetu. Dok se ne uvede sistem kontrole kvaliteta uglja koji isporučuju kopovi, imaćemo problema u radu termoelektrana i njihove ispade. Dakle, mora se oprema i ljudi na kopovima organizovati tako da vrše proizvodnju kvalitetnog uglja na račun smanjenja količine. Da se otvore novi kopovi i skladišta u kojima će se proizvoditi i deponovati kvalitetan ugalj i time povećati strateška rezerva i sigurnost snabdevanja termoelektrana.\nPoboljšanje kvaliteta uglja na račun smanjenja količine je ključni korak koji će doprinijeti bitnom povećanju fleksibilnosti sistema i smanjenju zagađenja životne sredine. Ovaj pristup će obezbijediti da bageri i radnici na kopovima budu i dalje upošljeni, što je bitno za socijalni program energetske tranzicije.\nTreba do kraja decenije ugasiti stare termoelektrane koje su neefikasne i dotrajale, to su: TE Kolubara, TE Morava, tri bloka u TE "Nikola Tesla" A i jedan blok u TE Kostolac A. ali i dovršiti izgradnju novog bloka u TE Kostolac B. Izgraditi zamjenske kapacitete u obnovljivim izvorima energije, oko 3.000 MW u vjetroelektanama i oko 2.800 MW u solarnim elektranama, koji će obezbediti nedostajuću energiju. Izgraditi RHE Bistricu kao značajan balansni kapacitet koji je neophodan sistemu za svako povećanje udjela solarnih elektrana i vjetroelektrana.\nDa li je moguće da do 2040. godine 40 odsto električne energije proizvodimo iz obnovljivih izvora, kako je planirano Zelenom agendom? Koliko bi to moglo da košta i da li se isplati?\nU Srbiji danas proizvodimo 30 odsto električne energije iz obnovljivih izvora i 70 odsto iz uglja. Siguran sam da možemo ove procente zamijeniti do 2040. ako budemo imali jasnu strategiju dugoročnog razvoja elektroenergetskog sistema Srbije. Sa izradom strategije već puno kasnimo, političari i stručnjaci za energetiku nemaju međusobno usaglašene stavove o strateškim pravcima razvoja energetike.\nSmatram da je energetska nezavisnost prioritetan strateški zadatak, a to znači da moramo planirati razvoj energetike sa resursima kojim raspolažemo u Srbiji. Postoje strategije koje se oslanjaju na gasne i nuklearne elektrane kao glavne pravce razvoja energetike. Ovaj pristup je tehnički vjerovatno najjednostavniji sprovesti i takvim sistemom bi bilo i najjednostavnije upravljati. Ipak, takav pristup vodi u energetsko ropstvo, mi nemamo raspoložive resurse gasa niti je realno da možemo proizvoditi nuklearno gorivo u Srbiji.\nSvaki poremećaj cijena ovih energenata na berzi, kao što je sada slučaj sa gasom, doveo bi do poremećaja proizvodnje električne energije u Srbiji. Da ne govorimo o političkim konsekvencama energetske zavisnosti i problemima prihvatljivosti nuklearnih elektrana kao objekata koji stvaraju nuklearni otpad i rizik od havarija u toku njihove eksploatacije.\nPolazeći od strateških pravaca energetske nezavisnosti, ekološke i energetske održivosti, smatram da glavni izvori električne energije u budućnosti u Srbiji treba da budu obnovljivi izvori energije, a to su: hidroelektrane, vjetroelektrane i solarne elektrane. Investicioni troškovi za realizaciju ovakve strategije su veći od troškova izgradnje sistema sa konvencionalnim elektranama, ali ne treba zaboraviti da u slučaju obnovljivih izvora nemamo troškove goriva, niti problem njihove iscrpljenosti, pa je i ekonomija ovakve strategije dugoročno na strani obnovljivih izvora.\nKako sprovoditi ovakvu strategiju? Prije svega treba organizovati ravnopravnost i potpuno slobodan pristup tržištu za sve proizvođače električne energije. A to znači da treba ukinuti sve državne subvencije za obnovljive izvore koji se priključuju na prenosnu mrežu. To znači da svaki vlasnik elektrane treba da nađe kupca za svoju energiju. To će riješiti mnoge probleme koje danas imamo zbog velikog pritiska investitora za izgradnju obnovljivih izvora.\nPrije svega riješiće se glavni problem, a to je balansiranje i bilansiranje energije iz obnovljivih izvora, jer će ovakav tržišni pristup dovesti do izgradnje sistema za skladištenje energije, jer će svaki proizvođač morati da rešava problem balansiranja za svoju elektranu, a ne da to radi EPS umjesto njega. Smatram da i EPS mora ući u ovu utakmicu i postepeno preći na obnovljive izvore i da zadrži status garantovanog snabdjevača električnom energijom.\nDržava treba da podstiče i subvencioniše domaćinstva i energetske zajednice da razvijaju energetski samoodržive mikromreže, odnosno da agregiraju proizvodnju i potrošnju električne energije i da postaju nezavisni od elektroenergetskog sistema. Takve subvencije treba da obuhvate podsticaje i za električnu i za toplotnu energiju i njihovo skladištenje.\nKoliki su potencijali održivih izvora energije u Srbiji? Da li bismo nekad u budućnosti mogli potpuno da se oslonimo na njih?\nPotencijal energije vjetra i sunca u Srbiji je višestruko veći od potreba za električnom energijom. Ključno pitanje održivosti proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora nije vezano za raspoložive resurse već za sisteme za skladištenje energije i usklađivanje potrošnje i raspoloživosti proizvodnje iz OIE. Ako ovo riješimo na tehnički održiv i ekonomski opravdan način, onda smo napravili održivu strategiju i stabilan elektroenergetski sistem.\nDa bismo napravili potpuno dekarbonizovan elektroenergetski sistem Srbije, potrebno je da istražimo neiskorišćene kapacitete velikih riječnih tokova. To su prije svega neiskorišćeni resursi na Drini. Takođe treba razraditi ranija projektna rešenja i sagledati održivost izgradnje hidroelektrana na Savi i Dunavu. Takođe, Morava, Ibar i Lim imaju značajne neiskorišćene kapacitete. Akumulacione hidroelektrane su najdragocenije za sistem, a mogu rešavati i probleme u vodoprivredi.\nŠto se tiče izgradnje solarnih elektrana i vjetroelektrana potrebno je iskoristiti njihovu komplementarnost. Vjetar u prosjeku duva jače noću nego danju i jače zimi nego ljeti, što je komplementarno sa solarnim zračenjem. Iz tog razloga, treba optimalno planirati instalirane snage solarnih elektrana i vjetroelektrana, tako da njihova zbirna proizvodnja bude što približnija potrebama potrošnje.\nNa rešavanju tog zadatka radimo na Fakultetu i preliminarna istraživanja koja su sproveli naši doktorandi pokazuju da bi bilo potrebno instalirati oko 6.000 MW solarnih elektrana i oko 7.000 MW vjetroelektrana da bismo imali potpuno dekarbonizovan elektroenergetski sistem sa najboljim odnosom proizvodnje iz solarnih elektrana i vjetroelektrana. Smatram da je to moguće uraditi do 2050. godine ako uporedo razvijamo i sisteme za skladištenje energije.\nPored RHE Bistrica, koju treba izgraditi u narednih pet do sedam godina, potrebno je izgraditi i RHE Đerdap III, što može biti realno do 2040. Postoje još neke ideje za izgradnju RHE u Srbiji koje takođe treba razraditi i sagledati njihovu izvodljivost, jer će ovakva postrojenja obezbjeđivati stabilnost sistema na najjeftiniji i ekološki najprihvatljiviji način.\nPored reverzibilnih hidroelektrana, jedan od glavnih balansnih resursa na koji treba da računamo u budućnosti je zeleni vodonik. Tehnologije za njegovu proizvodnju se intenzivno razvijaju i može se očekivati da će njihova intenzivna komercijalna primjena početi u narednoj deceniji.\nSuština je da kada imamo višak energije iz solarnih elektrana i vjetroelektrana proizvodimo vodonik iz vode i vršimo njegovo skladištenje, a trošimo ga kada imamo manjak energije u sistemu. Smatram da takva proizvodna postrojenja i elektrane na vodonik treba planirati na mjestima postojećih termoelektrana jer je cijela elektroenergetska infrastruktura razvijena prema tim centrima proizvodnje, a osim toga, postoje i ogromne površine koje su uzurpirane od termoelektrana na kojima bi se mogle perspektivno izgraditi velike solarne elektrane.\nTako da bi na jednom mjestu bila proizvodnja električne energije iz solarnih elektrana, postrojenja za proizvodnju vodonika, skladištenje vodonika i termoelektrane na vodonik. U Kostolcu imamo i dobar vjetar, pa bi se u taj energetski kompleks uključile i vjetroelektrane.\nTakođe, bitan uslov za prelazak na obnovljive izvore energije je razvoj i ojačavanje prenosne mreže, pre svega u pogledu povezivanja regiona sa značajnim potencijalom energije vjetra, kao i jačanje interkonektivnih veza.\nSvedočili smo nedavno da je nekoliko blokova u TENT-u ispalo iz sistema, najverovatnije zbog lošeg rukovođenja. Većina građana Srbije srećom nije to osetila jer je ispadanje dela elektrane iz sistema nadoknađeno strujom iz hidroelektrana i uvozom. Da li bi povećanje kapaciteta za proizvodnju struje iz obnovljivih izvora moglo da nas spase neke potencijalne katastrofe u budućnosti? Koliko je energija dobijena iz tih izvora stabilna i sigurna?\nIspali su svi blokovi u obje termoelektrane u Obrenovcu. Kao što sam ranije rekao, problem je loš kvalitet uglja. Danas te elektrane troše ogromne količine mazuta u svakodnevnom pogonu, jer je ugalj koji dolazi iz kolubarskih kopova toliko loš da ne može stabilno da sagorijeva. U normalnim uslovima mazut se koristi samo za potpaljivanje kotla, a danas termoelektrane u Obrenovcu rade ispod tehničkog minimuma, što je i ekonomski i tehnički i ekološki vrlo loše. U Kostolcu je situacija mnogo bolja jer je kvalitetniji ugalj, a mislim da je i mnogo bolje bila organizovana proizvodnja.\nObnovljivi izvori mogu da zamijene proizvodnju iz termoelektrana. Taj proces treba da bude postepen, kako se obezbjeđuju skladišta energije tako i da se potiskuje proizvodnja iz termoelektrana. Kvalitetniji ugalj će obezbijediti da i termoelektrane mogu učestvovati u sezonskom balansiranju. To znači da novije termoblokove treba da održavamo u tehničkoj pripravnosti za rad i da obezbijedimo dovoljne količine kvalitetnog uglja na deponijama. Ako su prognoze da će u nekom mjesecu biti manje proizvodnje iz obnovljivih izvora, tada treba uključiti termoagregate.\nOvo je privremena strategija sve dok vodonik ne bude postao ekonomski isplativ, a to možemo očekivati od 2030, kada treba postepeno termoagregate na ugalj gasiti i graditi nova termoenergetska postrojenja na vodonik.\nIspred fakulteta na kom predajete je spomenik Nikoli Tesli. Po njemu nosi naziv i naša najveća termoelektrana. Šta bi danas Tesla rekao kad bi video ono što se dešava u TENT-u?\nNe znam šta bi rekao Tesla danas, ali ću citirati jednu njegovu misao: "Od svih sila trenja, ona koja najviše usporava ljudski napredak je neznanje". Mislim da su neznanje i strah glavni razlozi što u dijelu stručne javnosti postoji otpor prema obnovljivim izvorima energije i čvrsto držanje za ugalj kao osnovni energent.\nPočetak godine je prilika da se sumira prethodna, prave planovi za narednu, daju ocene. Kako biste na kraju ovog "semestra" ocenili stanje u našem elektroenergetskom sistemu? Da li bi oni koji ga vode položili ispite kod Vas i koju ocenu biste im upisali u indeks?\nKada bi problem bio samo u pojedincima, vjerovatno bi bio lako rešiv, problem je mnogo ozbiljniji jer je EPS kao sistem truo. Imam utisak kao da neko želi da sve bude loše i ne želi da se u ovako važnom i složenom tehničkom sistemu pita struka već politika.\nU EPS-u radi puno naših bivših studenata energetičara koji su izuzetni inženjeri i samo zahvaljujući njima u takvom lošem sistemu se i dalje kako-tako održava proizvodnja. Mnogima od njih, kojima sam predavao, popravio bih ocjene. Njima treba dati priliku i siguran sam da bi za kratko vrijeme reorganizovali i modernizovali sistem i da bi EPS krenuo naprijed.\nAko se to ne uradi u najskorije vrijeme, EPS će ostati bez stručnog kadra, a to je resurs bez kojeg nećemo imati struje ni u jednom strateškom scenariju.\n17 Maj 2022 Uskoro javna rasprava o nacionalnom planu za klimu i energetiku\n16 Maj 2022 Modularni nuklearni reaktori\n11 Maj 2022 Počinje izgradnja vetroparka "Kula 2"\n11 Maj 2022 I ČIST VAZDUH I JEFTINA STRUJA\n10 Maj 2022 Energetska tranzicija skup, ali neminovan i isplativ proces\n9 Maj 2022 Kako možete sami proizvoditi, ali i prodavati struju?\n3 Maj 2022 Šta je "Srpska energetska kriza"?\n29 Apr 2022 Realno očekivati povećanje cene struje\n4 Apr 2022 Pljevaljski rudnik izvoziće Srbiji 500 tona uglja dnevno\n24 Mar 2022 Imamo veće predispozicije za korišćenje solarne energije nego Nemačka!\n1 Feb 2022 EPS i dalje „spaljuje“ milion evra na svaka četiri dana\n11 Jan 2022 TE TO „Kolubara B” je potrebna EPS-u\n26 Dec 2021 Da li će kriza pokrenuti peštersku termoelektranu


GPRS/MMS parametri za Android uredjaje | Strana 2 | AXE Forum\nGPRS/MMS parametri za Android uredjaje\nZačetnik teme tajfun010\nDatum pokretanja 05.06.2010.\nandroid gprs mms\nbolence... baci pogled na:\nbolence je napisao(la):\n...dobio sam posle prvog meseca koriscenja Spice mnogo veliki racun za telefon...\n...Mnogo je bezobrazan ovaj Lelekom...\nMeni nista ne naplacuju a non stop sam na internetu\nKartica je biznis,tj.firmina,a inace 67 MB kosta 1900 dindzi.Malo preskupo,zar ne?\nBlago tebi.Jel radis u Telekomu?\nWallpaper na Spici\nPitanje za vlasnike Spice.\nOcu da promenim wallpaper na Spici.Znaci pricam o obicnom,ne "LIVE".Kad prebacim wallpaper (sliku) koja je za Spicu i kad ocu da ga postavim on mi ne da da bude cela slika nego mi kao cropuje,tj.daje mi mogucnost da sam odredim koji deo slike ocu.Jel to moze nekako drugacije ili ja radim nesto pogresno?\nAMD Athlon x2 6000+/ Xilence\nGeil 2x1 GB DDR2\nWD 1TB Red & 640AAKS\nLogitech G500, G5, S510\nWindows 7, Opera\nImaš temu za programe pa počni od početka da čitaš, naći ćeš na prvoj stranici.\npitanje vezano za problem oko interneta ja imam jd 1 da li se misli na rar fjlove koje koristimo za flesovanje pa se misli na to da mora da bude ovaj novi je1 i ponovo da se flesuje?\nRAR fajlovi se raspakuju, TAR fajlovi se fleshuju..\nNeki FW-ovi imaju problema sa GPRS/MMS konekcijama, neki nemaju..\nstoske je napisao(la):\nDa li si probao ovako?\nimam i dalje problem sa mms porukama kad mi posalju sliku imam opciju preuzmi ali kao krene i to je to tu stane i opet ponudi opciju preuzmi i to je to ima li neko sličan problem ,da napomenem da internet radi dobro samo mms ne podesavanja sam uneo ova sa ovog bloga i probao sa oba porta\nnov sam na blogu ne zameriteako smaram detaljima\nkoji fw imas u telefonu? dosad smo videli da odredjene verzije fw-a imaju problema sa gprs i mms konekcijama.. Koliko se secam, JE1 je radio kako treba sa grps i mms konekcijama..\nI na ovom novom sve radi kako treba\nIntel Pentium Dual Core P6200, 2.13 GHz, 3MB Cache\n15.6 LED-backlit TFT LCD\n500GB SATA II 5400 rpm\nWin7 w/ Google Chrome\nHoce neko da bude ljubazan da prekuca ili zakaci screenshot, po mogucstvu sa I5700,\nSa MMS/GPRS parametrima za Telenor a da nisu oni sa mobilnog sveta?!\nNeko kome radi i jedno i drugo jer ja od jula ne mogu da pronadjem resenje ni sa jednim ROMom, hvala\nOvo su screen-ovi HTC Desire sa Telenora (sa tim podesvanjima je stigao)....\nMa jok.. nece i nece, odustajem definitivno ali ce bar nekome dobro doci ovi skrinovi jer na prvoj strani ima podesavanja samo za Telekom,\nSPICA MMS - Provereno radi\nOvako, u pitanju je SPICA sa JH1 ROM-om i setovanja su za Telekom.\nMMS Proxy: 182.17.85.131\nPoslednja izmena od urednika: 23.11.2010.\nmoze pomoc,ubacila sam android 2.1 u telefon samsung spica i5700 i sada ne mogu da namestim internet,mms,gprs,a paramere sam podesila kao sto ste napisali na stranici,i nista.da li ima jos neka pomoc???hvala unapred\nAko si ubacila JD1 fw, probaj sa poslednjim JH6\nOdlični parametri (ne znam gde si ih iskopao ) ). Samo si napravio malu greškicu: umesto APN: grpsinternet je gprsinternet.....\ndachabre je napisao(la):\ndobar hint, prepravih error-ov post\nu stvari, MMS mi ne radi sa JH7 (nisam siguran da mi je radio i sa JH6)... Internet radi odlično..... dal ima negde da mu se navede default pristupna tačka za MMS ili nešto slično?\nJa imam JH7 i radi mi sve sa setovanjima koja sam već napisao. Samo 2 AP-a i explicitno navedeno internet na jednom i mms na drugom kao APN type.\nRadilo je i na JH6\nKonacno resih problem, posle ravno sest meseci ceprkanja!\nEvo iskucacu parametre za Internet/MMS I5700 za one koji koriste Telenor mrezu,\nRadi sve - internet, slanje MMS-a i prijem MMS-a\nMMS proxy: 217.065.192.033\nEto, nadam se da ce pomoci i ostalima rezultat moje polugodisnje potrage za pravim resenjem\nRazlikuju se od onih na ms.com po zadnja 2 parametra i broju APN tacaka,\nVidim da za Desire i slicne telefone radi sa 3 APN-a i sa prethodno navedenim podesavanjima,\nOvo je iskljucivo za Samsung Galaxy SPICA I5700 kome je i namenjen topic.\nIntel Core2Duo [email protected]\n16'' FHD 1386X768\nGigabyte GM-M7600 Wireless\nWindows 7 Ultimate / Chrome\nPosle upgrade-a na 2.2.1. XXJPU,nista od toga nije radilo i ja rekoh ajd da okusam srecu...posaljem sam sebi podesavanja sa VIP-ovog sajta i to za neki samsung S7350,instaliram i voila!Sve radi kao podmazano,gprs/edge/3g i mms,bez ikakvih dodatnih podesavanja.\nHTC Desire HD / RCMix3d v3.1 / Gingerbread 2.3.5 / Sense 3.5\nIntel® Core™ i5-4670K & Cooler Master: Hyper 212 EVO\nKingston HyperX Beast DDR3 2133MHz 2x8GB\nMSI GeForce GTX 760 GAMING OC\nDELL U2311H + LG 32LN5400\nCrucial M4 128GB SSD Sata3 + Samsung F3 1TB HD103SJ SATA2 32MB + Samsung F3 EcoGreen 500GB SATA2\nSupremeFX on Board\nThermaltake Smart SPS-630M\nSony Optiarc AD-7240S + TakeMS CardReader\nMicrosoft Natural Ergonomic 4000 + Logitech MX518 First Generation 1600dpi on ASUS Echelon Pad\nTargo Telekom 24/12mbps\nCisto za one koji koriste Froyo na Tattoo-u. Ili bilo koji drugi Cyogen mod.\nDa bi vam mms radio mora da vam bude stiklirana opcija Wireless & network settings/Mobile network settings/ pa Data enabled inace nece raditi mms


Zablude o trgovini na Birnarnim Opcijama i šta je stvarno tačno - System Option\nZablude o trgovini na Birnarnim…\nNajveće zablude o trgovini na Binarnim Opcijama su to da su prevarantski vid poslovanja, da demo račun radi drugačije od realnog i da nema isplate profita. Pročitajte još → Šta su Binarne Opcije\nIstina je da su Binarne Opcije regularan i zakonit finansijski proizvod. Zbog toga što su podložne prevarama od strane prevarantskih kompanija, u nekim državama su zabranjene, ali ih to ne čini neregularnim. Uz odabir pravog, zakonitog brokera ovaj vid poslovanja je potpuno bezbedan (IQ Option). Pročitajte još → Da li su Binarne Opcije prevara\nDemo račun radi potpuno isto kao realan račun. On služi kako biste se što bolje upoznali sa radom na Binarnim Opcijama, oprobali se u trgovini bez realnog gubitka novca i kako bi imali već neko znanje pre prelaska na realan račun. Oni koji su napravili ovu zabludu su isti oni koji su uzeli da rade na demo računu kratko, zadesila ih je početnička sreća, nisu maksimalno istestirali i istražili sve mogućnosti trgovine, već su nestrpljivo prešli na realan račun. Prelaskom na realan račun uvideli su gorku istinu (u smislu da su brzo izgubili novac ili su uvideli da nije sve baš tako kako su oni zamislili), koju nisu shvatili kao ličnu grešku, jer su pre vremena požurili da rade sa pravim novcem, već opravdanje su našli u tome da demo račun nije isti kao realan, verovatno kako bi zadovoljili svoj ego. Pročitajte još → Šta treba znati pre ulaganja pravog novca\nProfit se isplaćuje regularno bez ikakvog problema. Kada naletite na prevarantsku kompaniju koja vam nudi rad na Binarnim Opcijama, tada niste u mogućnosti da povučete nazad čak ni vaš depozit nažalost. Profit se najčešće povlači preko elektronskog novčanika (e-wallet) kao što su Skrill, Neteller i drugi. Mnogi ne čitaju detaljno uslove povlačenja profita pa otuda i zabluda nastaje. Na primer, kod IQ Option platforme jasno stoji naznačeno da ako depozit ubacujete preko vaše platne kartice direktno na platformu, tada ćete biti u mogućnosti da povučete iznos samo do visine vašeg depozita. Taj problem rešavate sa elektronskim novčanikom (e-wallet) jer ćete prvo na njega ubaciti vaš depozit a potom preko njega dalje na IQ Option. Isto tako, profit sa IQ Option ćete prvo povući na vaš elektronski novčanik (e-wallet) a potom sa njega na vaš bankovni račun. Pročitajte još → Kako podići novac koji si zaradio na Binarnim Opcijama\nPreviousPrevious post:Ko su uspešni trgovci i kako izgleda njihov radNextNext post:Šta je Skrill i kako se koristi


UTISCI VOZAČA NOVOM AUTO-PUTU: Fantastično, od sada ću samo autoputem; Fenomenalan je | Novosti.RS\nUTISCI VOZAČA NOVOM AUTO-PUTU: Fantastično, od sada ću samo autoputem; Fenomenalan je\n19. 08. 2019. u 08:51\nVozač koji se predstavio kao Pantelija je rekao da je novi autoput super i da očekuje da od Beograda do Čačka stigne za oko sat vremena i onda da nastavi put do Zlatibora\nVozači koji su među prvima isporbali novi auto-put "Miloš Veliki" od Obrenovca do Ljiga kažu da je auto-put odličan i da će ga stalno koristiti umesto Ibarske magistrale.\nPročitajte još: "Miloš Veliki" ponos svih nas!\nToplica Stevanović, trgovački putnik iz Surčina, rekao je Tanjugu da je krenuo poslom za Valjevo i da je osećaj fantastičan.\n"Idem često idem ovim pravcem. Fantastično, od sada ću samo autoputem", kaže Stevanović.\nŽivota Živković, koji se kamionetom uputio ka Takovu, takođe kaže da je auto-put fantastičan.\nPročitajte još: AUTO-PUTEM "MILOŠ VELIKI" PROLAZE PRVA VOZILA: Vozači u čudu jer se putarina-ne naplaćuje (FOTO)\n"Put je fenomanalan, baš veliki, baš Miloš Veliki", rekao je on.\nRadomir Sarić ističe da auto-put lepo izgleda i da je zadovoljan vožnjom.\nVozač koji se predstavio kao Pantelija je rekao da je novi autoput super i da očekuje da od Beograda do Čačka stigne za oko sat vremena i onda da nastavi put do Zlatibora.\nAuto-put "Miloš Veliki" od Obrenovca do Ljiga svečano je u nedelju otvorio predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n"NEMA ŠTA, MI PANČEVCI SMO NAJLUĐI": Fotografija automobila punog trupaca nasmejala Srbe (FOTO)\n21. 10. 2020. u 18:15\nMIĆIĆ DAROVAO EMU: Prijem za malu šampionku\nPOSLE izuzetnih rezultata postignutih u atletici, gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić organizovao je prijem za dvanaestogodišnju Emu Kovač, članicu AK „Akademac“ i tom prilikom, kao simboličnu finansijsku podršku, uručio joj nagradu od 500 KM.\n21. 10. 2020. u 17:55\nTAKOZVANI Kosovski premijer Avdulah Hoti ponovio je danas svoj stav da neće biti konačnog sporazuma između Srbije i samoproglašenog Kosova bez uzajamnog priznanja, ističući da će, ako se to ne dogodi, tzv. Kosovo vratiti mere reciprociteta, prenosi Ljajmi.\n( 12 ) ( 156 )\nMa svi ce da se voze dok je dzabe. A vec od prvog septembra opet klackanje po staroj trasi\n( 12 ) ( 150 )\nA koji je taj Miloš Veliki?!?!\n@Neko Iz Mase - s velikim...\n( 18 ) ( 150 )\nFenomenalan dok asfalt ne popuca za nekih nedelju dve, hahahaha.\n( 19 ) ( 158 )\nVelika vecina Srba ce ga koristiti dok ne krene naplata a onda ce naci neki drndavi njivski put sami da ne plate 100 dinara ne racunajuci na svoju bezbednost. Evo stanite na sporedni put Sabac Pecinci i videcete 90 posto vozaca koji tim razdrndanim i u rupama putu skracuju 8 km i izbegavaju putarinu od 150 din.\n( 19 ) ( 162 )\nMi hocemo,Ali će zato kamiondžije i naše i strane ići neprilagodenim drumovima da bi izbegli putarine\n( 7 ) ( 160 )\nNerazumem kako je sada otvoren kada sam ja jos u februaru putovao na Zlatibor tim auto-putem.\n@Rade Bg - Gde si se uključio na taj autoput, pošto ja živim u Obrenovcu i znam da je bilo nemoguće uključiti se u Mislođin.\n@Rade Bg - Radovane, ti si verovatno koristio deo od ljiga do preljina. Taj deo oko 40 kmJe vec pre par godina otvoren.\nSat vremena od Beograda do ukljucenja na autoput, tako da vremenski dodje isto ali lakse za voznju, rasterecenija ibarska..veliki plus.\n@milos jovanovic - Putujes do Uba ili Lajkovca Ibarskom pa se ukljuci na autoput, brze je nego da ides do Obrenovca.\n( 16 ) ( 108 )\nТако је бре,Србија ван Источне Србије.Свуда се граде путеви,отварају фабрике а Неготинска и Тимочка крајина су непотребни делови Србије.То што су на тромеђи (Србија,Румунија,Бугарска),што најбрже могу да споје Србију и Малу Азију (Турска),што јету и Дунав,све је ти небитно.Сетиће се нас када буде требало да се гласа,да се гине,да нас спомену по белој куги или у хроници.ЗА ЦЕЛУ СРБИЈУ ПОСТОЈЕ КОРИДОРИ ОСИМ ЗА НАС.ХВАЛА ТИ СРБИЈО ПА СЕ ПОСЛЕ ПИТАЈ ЗАШТО СЕ НАПУШТАШ.\n@неготинац - Ne slusas samo lupetas .gradove se auto put voze karadjordje koji ce resori problem istočne Srbije.\n@неготинац - Ниси гледао говор председника, најавио је изградњу ауто-пута од Аранђеловца до Бора, зваће се ,,Вожд Карађорђе".Треба само бити стрпљив.\n@неготинац - На жалост,погледајте сајт коридора и видећете где иде коридор исток .Ја само пишем оно што јесте а то је да постоји и Србија која није БГ,Војводина,Централна или Западна ...А ако је по оној народној "не липши магарче до зелене траве",онда је трава одавно постала сено и сваке године се врти исто.Такође видим и упошљеност и отварање нових радних места.Нисам и никада нећу бити члан нити једне странке али да постоје дупли стандарди у свему за Источну Србију,очевидно је.Разуверите ме али фактима.\n( 13 ) ( 374 )\nprva 2 meseca super. posle krece pucanje asfalta\n( 9 ) ( 210 )\njos fali "zakon" da taj put mora da se koristi bar jednom dnevno ,.,. inace ....\n( 8 ) ( 65 )\nNegotinac,bezi brate... Svi delovi Srbije,osim Beograda i zapadnog dela zemlje, se prazne.\n18:58 EDUKACIJA KROZ IGRU: Predškolce u Plandištu upoznali sa radom vatrogasaca\nPREDŠKOLCI i svi đaci prvaci iz Plandišta danas su na zanimljiv način učili o osnovnim pravilima u saobraćaju, u sklopu akcije „Za vaš siguran korak“.\n18:58 PREDSEDNIK PUTIN NAJAVIO: Rusija spremna za proizvodnju vakcine u drugim zemljama\nRUSKI predsednik Vladimir Putin izjavio je večeras da je Rusija spremna da pokrene proizvodnju svoje vakcine protiv korona virusa na proizvodnim linijama stranih kompanija u njihovim zemljama.\n18:55 EPIDEMIJA U PIROTSKOM OKRUGU: Danas svi negativni\nZAVOD za javno zdravlje u Pirotu, danas je uzeo i poslao 11 sumnjivih uzoraka u laboratoriju niškog IZJZ. Iz te ustanove stigli su rezultati testiranja 5 uzoraka sa područja okruga i svi su negativni.\n18:54 NAPAO PA OBEZGLAVIO PROFESORA: Tinejdžer ubica iz Francuske PLATIO UČENICIMA ispred škole da mu pokažu nastavnika Patija\nČEČENSKI tinejdžer koji je odrubio glavu francuskom profesoru Samuelu Patiju zbog prikazivanja karikatura proroka Muhameda na času platio je učenicima da identifikuju nastavnika ispred škole, potvrdio je javni tužilac nadležan za borbu protiv terorizma Žan-Fransoa Rikar na konferenciji za novinare.\n18:47 NOVA ŠANSA ZA JOVIĆA: Zidan ukazao Luki šansu od starta u Ligi šampiona\nTRENER Real Madrida Zinedin Zidan odlučio je da od starta utkamice protiv Šahtjora ukaže priliku Luki Joviću.\nŠta jesti za VEČERU? Imamo TRI OPCIJE prema preporukama stručnjaka\n30 VUČIĆ RAZGOVARAO SA MEDVEDEVIM: Srdačan sastanak putem video linka predsednika Srbije i zamenika predsednika Saveta bezbednosti Rusije\n29 SRPSKI SVEŠTENIK POSTAO HIT NA INTERNETU: Pogledajte kako ide da sveti vodicu, nasmejao i oduševio korisnike Tik Toka (VIDEO)\n15 SRPSKO VENČANjE U PRIZRENU: Stefan i Tijana stali pred oltar u crkvi Bogorodice Ljeviške! Na KiM doneli plamen slobodne Crne Gore (FOTO)\n14 PRVA REAKCIJA IVICE DAČIĆA: Evo šta je rekao o novoj državnoj funkciji\nSRBIJI JE U MOSKVI UČINjENA VELIKA ČAST: Ambasador Lazanski otkrio kako je izgledala ceremonija predaje akreditacija\n21. 10. 2020. u 14:46\nVUČIĆ SUTRA NA PANELU BBF: Pregovori Beograda i Prištine - nema rešenja bez poverenja\n21. 10. 2020. u 14:27\nPUSTILI SU DA UMIRU STARI: Kon - Nikad ne bismo prihvatili švedski model\n21. 10. 2020. u 16:48\nPREVENTIVNA AKCIJA: U Beloj Crkvi dezinfikovane sve ulice i javne površine\n21. 10. 2020. u 16:47\nMINISTAR VULIN: Prva brigada je dala ogroman doprinos u borbi protiv kovida i to naš narod ne sme da zaboravi\n21. 10. 2020. u 16:25


Aerodromski shuttle taksi prevoz putnika Beograd–Kopaonik\nPrevoz putnika Beograd – Kopaonik – Beograd\nSezona skijanja uskoro počinje. Već ste uveliko u mislima na padinama takozvanog “Krova Srbije” – Kopaonika. Upoznati ste sa svim ugodnostima koje Vam se nude na ovoj planini: ski staze, velnes i spa centri, druge sportske aktivnosti poput paraglajdinga,avanture prolaska kroz kanjone, planinski biciklizam i mnogo toga još.\nObezbedili ste svoj smeštaj i nadate se ugodnom i brzom letu do Srbije. Još uvek Vas muči prevoz do planine, posebno ako imate u vidu i mogućnost otežanog dolaska usled vremenskih prilika.\nStoga, u prilici smo da Vam ponudimo brzu i efikasnu uslugu aerodromski shuttle taxi prevoza putnika do Vašeg hotelskog smeštaja u bilo kojim vremenskim uslovima. Naša vozila su bezbedna na putu ali i pripremljena za sve vremenske uslove. Nudimo Vam pre svega bezbednu ali i brzu vožnju do Kopaonika. Sa nama stižete uvek na vreme.\nNudimo Vam taxi prevoz putničkim automobilima, kombi vozilima ili čak autobusima u zavisnosti od Vaših potreba i veličine grupe. Vozila su klimatizovana, poseduju radio i mp3 plejer, wifi konekciju, osveženje za putnike kao i higijenske vlažne maramice. Dostupni smo za Vas 24h, tokom cele godine. Vozači će Vas sačekati u dogovoreno vreme na aerodormu i prevesti do željene adrese.\nTakođe, pored svega ostalog možemo vam ponuditi taxi prevoz putnika do bitnih seminara, događaja i biznis foruma na Kopaoniku. Uz to imamo mogućnost da za Vas pronađemo adekvatan smeštaj prema Vašim željama. Po završetku Vašeg boravka možemo Vas vratiti nazad do aerodroma Nikola Tesla ili do bilo koje druge lokacije u Srbiji i regionu.\nUčinite svoju vožnju ugodnom. Odaberite naše usluge.\nUkoliko ste zainteresovani za ovu vrstu prevoza za grad koji se ne nalazi na spisku okolnih gradova blizu Kopaonika, možete nas kontaktirati na jedan od naših brojeva telefona (00-24h na broj +381 11 210 16 16, +381 66 114 002 ) ili izvršiti online rezervaciju putem upita a mi ćemo Vam u najkraćem roku odgovoriti.


Maj, ManifestacijeBy ETFovac 28. aprila 2020.\nManifestacije, JulBy ETFovac 28. aprila 2020.\nTradicionalno se održava više od petnaest godina prve nedelje u julu mesecu u organizaciji Kluba ekstremnih sportova Avantura 4×4 iz Pančeva. Plovi se rekom Tamiš od Jaše Tomić (kreće se od kupališta kod “Minje”, prolazi pored Šurjana, Boke, Sečnja, Neuzina, pa Sutjeska do Pančeva u dužini od oko 120 km.\nHosteliBy ETFovac 15. aprila 2020.\nHostel Centar se nalazi u strogom centru Novog Sada, ambijentalnom delu grada. Na samo nekoliko metara od nas nalazi se glavno gradsko šetalište, veliki broj kulturno-istorijskih spomenika, restorana, pozorišta, bioskopa, sportskih centara, kafića, taxi stanica…U neposrednoj blizini se nalazi reka Dunav. Hostel Centar Novi Sad nudi komforan smeštaj, prenoćište i boravak na dnevnom nivou. U…\nHrana i piće, Restorani i picerije, Šta videti i raditi, UgostiteljstvoBy ETFovac 15. aprila 2020.\nNa obroncima Fruške gore, kao na ostrvu u sred mora, udobno je smešten restoran kompleks Vidikovac. Na lokaciji gde vetrovi lako rasteraju oblake i teške misli, a okruženje vedri pogled, Vidikovac se nalazi u živopisnom fruškogorskom selu Ledincima, na manje od 8 km uzvodno od Novog Sada. Autentičnost ovog objekta ogleda se u njegovoj poziciji,…


PUBG dobija Event Pass, novi sistem baziran na progresiji koji igračima pruža kozmetičke dodatke, baš kao Fortnite - RUR Esports\nHome - .games - PUBG dobija Event Pass, novi sistem baziran na progresiji koji igračima pruža kozmetičke dodatke, baš kao Fortnite\nFortnite: Battle Royale je doveo i do velike popularnosti monetizacijskog sistema u vidu propusnica koji igračima za 10 dolara pruža mogućnost napredovanja kroz nivoe na osnovu iskustva prikupljenog u igri dok zauzvrat dobija brojne kozmetičke dodatke.\nOvaj sistem viđamo u sve većem broju multiplejer igara, a najnoviji naslov koji prihvata ovaj vid monetizacije je ni manje ni više no PUBG. Developer igre je objavio da se okreću ovakvoj vrsti monetizacije sa Event Passom kako bi igrači otključavali sadržaj drugačiji način nego što je do sada bio slučaj.\nEvent Pass će postati dostupan od 22. juna sa Sanhok mapom i biće dostupan besplatno, tako što će igrači imati pristup određenim dodacima samo određeni vremenski period, dok će oni koji se odluče da plate zauvek zadržati otključanu kozmetiku.\nOva propusnica će imati 30 nivoa kroz koje će se napredovati kompletiranjem dnevnih, nedeljnih i misija vezanih za određenu mapu, dosta slično onome što viđamo kod Fortnite: BR. Trenutno je još poznato i da će svaka propusnica trajati svega četiri nedelje, dok ćemo dodatne detalje dobiti po dolasku mape – 22. juna.\nProcureli Stranger Things skinovi za Fortnite


pink.rs | Savez Srba iz regiona podržava kandidaturu Vučića\nSavez Srba iz regiona podržava kandidaturu Vučića\nVučić je čovek koji je svojom odgovornom politikom povećao ugled Srbije, navodi se u saopštenju.\nSavez Srba iz regiona daje punu podršku kandidaturi Aleksandra Vučića za predsednika Srbije navodeći da je Vučić obezbedio društvenu i političku stabilnost, kao i zato što se zalaže za mir i stabilnost čitavog regiona.\n-Vučić je čovek koji je svojom odgovornom politikom povećao ugled Srbije u međunarodnoj zajednici i obezbedio punu društvenu i političku stabilnost kao kljjučni preduslov ekonomskih reformi čiji je cilj bolji život svih njenih građana - navodi se u saopštenju koje je potpisao predsednik Saveza Miodrag Linta.\nU saopstenju se istice i da se Vučić snažno zalaže za mir i stabilnost čitavog regiona, za poštovanje Dejtonskog mirovnog sporazuma i prava Srba u regionu.\nKako se napominje, on se zalaže i za rešavanje otvorenih pitanja sa Hrvatskom i Bosnom Hercegovinom koja se tiču oduzetih imovinskih, stečenih i brojnih drugih prava stotina hiljada prognanih Srba i drugih oštećenih građana.


O Centru – Centar za kulturu Tuzla\nCentar za kulturu Tuzla ustanova je od velikog značaja za Grad Tuzlu. Spajanjem u jedinstveni Centar za kulturu Tuzla javnih ustanova „Međunarodna galerija portreta Tuzla“ i „Dom mladih Tuzla“, koje se bave sličnim i povezanim djelatnostima i kulturne su institucije koje su nerijetko povezane u realizaciji različitih projekata i aktivnosti, postiže se veća kompatibilnost u provedbi različitih kulturnih događaja i projekata u cilju zadovoljavanja javnog interesa građana Tuzle, tuzlanskog kantona i Bosne i Hercegovine.\nCentar za kulturu Tuzla na ovaj način spaja muzejsko-galerijsku, kulturno-umjetničku, izdavačku, naučnu i istraživačku djelatnost u cilju unapređenja prezentacije likovnih i primjenjenih umjetnosti, arhitekture, književnosti, muzike i drugih oblika umjetničkog rada i djelovanja izuzetno važnih za kulturu Grada. Generalno gledano, kroz ovakvo djelovanje postiže se produktivniji i efikasniji zajednički rad i prezentacija kulture, te se omogućava i mladim neafirmisanim umjetnicima u svim oblastima umjetničkog djelovanja da dođu do izražaja.\nObje javne ustanove koje djeluju u okviru Centra za kulturu Tuzla će svoje djelovanje nastaviti kao i ranije, ali kao organizacione jedinice Centra, što ni u kom slučaju ne umanjuje njihov pojedinačni i samostalni značaj koji su i ranije imali kao posebne institucije. Obje institucije, sada ujedinjene, će i dalje nastaviti sa realizacijom projekata i aktivnosti koje su i do sada provodili, uz izuzetno važno poboljšanje obzirom da se koriste veći i adekvatniji kapaciteti i resursi koje institucije imaju u svrhu maksimalnog korištenja svih potencijala za zajedničku provedbu aktivnosti.\nBolje i kvalitetnije pružanje usluga građanima, poboljšanje rada, djelovanja i realizacije programskih aktivnosti su samo neki od razloga za spajanje u jedintvenu instituciju kulture u Gradu Tuzla. Planiranim programskim djelovanjem generalno se poboljšava kvalitet i kvantitet kulturnih sadržaja Grada i kroz organizaciju projekata u organizacionim jedinicama, a institucije će biti još više otvorene za saradnju sa svim građanima, organizacijama i brojnim korsnicima usluga u obje institucije, sada spojene u jedinstveni Centar za kulturu Tuzla.\nTakođer, integracijom dvije javne ustanove u Centar za kulturu Tuzla postiže se i adekvatnija zastupljenost potrebnih profila zanimanja koji rade u Centru, potpuna iskorištenost znanja i iskustava uposlenika koja je potrebna za adekvatno funkcioniranje, kao i potpuni angažman u realizaciji brojnih projekata i kulturnih događaja u Gradu.\nGrad Tuzla je osnivač Javne ustanove „Dom Mladih Tuzla“, dok su kod Javne ustanove „Međunarodna galerija portreta Tuzla“ postojala suosnivačka prava Grada Tuzla i tuzlanskog kantona. Odukom o redefinisanju statusa Međunarodne galerije portreta, nakon što je Skupština Tuzlanskog kantona donijela Odluku o ukidanju suosnivačkih prava, Gradsko vijeće je preuzelo sva prava i obaveze nad radom Međunarodne galerije potreta Tuzla. Na ovaj način je ispunjen i potrebni uslov za spajanje institucija u Centar za kulturu Tuzla, jer je Grad Tuzla nosilac osnivačkih prava i obaveza u odnosu na obje institucije koje su do tada djelovale samostalno.\nTakođer, Domu mladih je potrebno značajno iskustvo, znanje i kreativnost uposlenika Galerije, a spajanjem se postiže bolja realizacija programskih sadržaja.\nZnanja i iskustva u provedbi brojnih kulturnih saadržaja i aktivnosti, kao i prostorni i kadrovski kapaciteti su spajanjem značajno poboljšani.\nU sklopu Centra za kulturu Tuzla sada djeluju: Međunarodna galerija potreta Tuzla, Međunarodni atelje „Ismet Mujezinović“, Dom mladih Tuzla, Kuća solidarnosti Gornja Lipnica, Društveni dom Gornja Tuzla, Dom kulture Husino, Dom književnosti Tuzla i dvorana Kaleidoskop Tuzla.


Gimnazijalci otpočeli sa pripremom maturskih radova iz hemije\nNa Tehnološkom fakultetu Novi Sad, 04.12.2018. godine, održan je prvi sastanak predstavnika Fakulteta sa maturantima i njihovim mentorima iz gimnazije „Svetozar Marković“ iz Novog Sada, a koji su odabrali teme za maturske radove iz oblasti hemije.\nMaturante i njihove mentore, primili su prof. dr Biljana Pajin, dekan i prof. dr Dragan Govedarica, prodekan za nastavu, kao i profesori i asistenti na Tehnološkom fakultetu Novi Sad, koji će maturantima pružiti pomoć prilikom izrade maturskih radova. Sastanak je otvorila prof. dr Biljana Pajin, dekan Fakulteta, koja je izrazila zadovoljstvo što su maturanti u velikoj meri zainteresovani za oblast hemije i što su iskazali želju da svoje obrazovanje nastave u pravcu unapređenja svojih znanja i veština u ovoj oblasti, a kroz saradnju sa profesorima i asistentima Tehnološkog fakulteta Novi Sad.\nMaturanti iz gimnazije „Svetozar Marković“ odabrali su veoma zanimljive teme iz hemije, pod mentorstvom profesorke hemije Ljiljane Novaković, koja je u velikoj meri doprinela razvoju saradnje između Tehnološkog fakulteta i škole. Profesorici hemije Ljiljani Novaković, ovom prilikom uručena je zahvalnica za doprinos popularizaciji hemije među mladima i uspešnu saradnju sa Fakultetom, a zahvalnicu je uručila prof. dr Biljana Pajin, dekan Fakulteta.\nPo završetku zajedničkog sastanka, maturanti su upućeni na pojedinačne sastanke i dogovore sa profesorima i asistentima koji će im pružiti pomoć prilikom izrade maturskih radova na odabrane teme, a pogotovo u delu rada koji se odnosi na eksperimente.