eTrafika: Unaprjeđenje kapaciteta online medija kroz edukaciju mladih novinara - BH novinari\nBanjaluka, 11.10.2021.- Portal eTrafika realizuje projekat “Može i drugačije” sa ciljem očuvanja i zaštite slobode medija, nezavisnog novinarstva i medijskog pluralizma u lokalnim zajednicama u Bosni i Hercegovini.\nFokus projekta je na unaprjeđenju kapaciteta online medija u Bosni i Hercegovini kroz edukaciju 10 građana za rad u online medijima, te edukacija novinara i ostalih medijskih radnika o njihovim pravima kroz izradu medijskog priručnika koji će biti podjeljen zaposlenima u medijima.\nDo sada se u okviru projekta održane radionice o online novinarstvu, foto-novinarstvu, kao i radio novinarstvu na kojima su učesnici imali priliku da slušaju o anegdotama sa terena, najčešćim greškama u procesu izvještavanja, te su analizirali sadržaji koji se plasiraju u medijskom prostoru. Nakon završenih radionica polaznici su imali priliku da rade na autorskim tekstovima i fotografijama uz mentorstvo uredništva portala eTrafika.\nNa kraju projekta će biti organizovana izložba fotografija koje su snimili učesnici, te promocija časopisa sa njihovim tekstovima, a najbolji učesnici će dobiti priliku da postanu stalni članovi eTrafike.\nU nastavku pročitajte priče polaznika treninga:\nDžemal Džemo Jašarević: Treniram naporno i to je rezultat mog uspjeha\nČarolija grafitne olovke\nAndrea Svodoba: Bodi bilderke su jednako ženstvene, osjećajne i vrijedne\nRoots Riddimz iznosi umjetnost na ulice gradova\nSofija Grmuša: Snagu nosimo u sebi\nProjekat „Može i drugačije“ koji implementira Udruženje građana “eTrafika” i Udruženje građana “Oštra nula” je dio „Programa malih grantova“ u okviru projekta „Slobodni mediji za slobodno društvo“, koji sprovodi Udruženje BH novinari u saradnji sa Asocijacijom elektronskih medija u BiH, a uz podršku Evropske unije.


STANOVNICI GLAVNOG GRADA JU�E PROSLAVILI VAZNESENjE GOSPODNjE - IKONE I KOLA�I Litija kroz �itav grad. Na �elu Jerusalimski krst Slava grada Beograda, Vaznesenje Gospodnje - Spasovdan, obele�ena je ju�e liturgijom i litijom koja je i�la kroz centralne gradske ulice. Beograd je na nekoliko sati stao kako bi, uz prisustvo velikog broja ljudi.u povorci, obele�io slavu koja je obnovljena pre petnaest godina. U litiji su u�estvovali Radmila Hrustanovi�, zamenica gradona�elnika, predsednik i zamenik predsednika Skup�tine grada Milorad Perovi� i Zoran Alimpi�, zatim ovogodi�nji doma�in slave Zoran Lukovi�, �lanovi Gradskog ve�a, princ Aleksandar Kara�or�evi� i princeza Katarina, brojni crkveni velikodostojnici i hiljade Beogra�ana. Liturgija je odr�ana u Vaznesenjskoj crkvi u devet sati ujutru. Litija je krenula oko 11 i 30 �asova ulicama Kneza Milo�a i Kralja Milana, a na �elu su bili Jerusalimski krst i barjak grada Beograda od pre Drugog svetskog rata, dva krsta crkve, zvonca, slavski kola�i, �ito, barjaci... Iza posude sa osve�enom vodom, vino i po pet ikona sa svake strane. Prvo stajanje je bilo na Terazijama, gde su �itane molitve za zdravlje Beogra�ana. Povorka je drugi put stala kod Saborne crkve pro�av�i Knez Mihailovom i ulicom Kralja Petra, gde su o�itane molitve za po�tedu od stradanja, tu�ina, protiv me�usobnog trvenja, za mir i blagostanje. Litija se, zatim, vratila ulicama Kneza Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Brankovom, Kraljice Natalije i Dobrinjskom do Vaznesenjske crkve, gde su �itane molitve u spomen �rtvama terora iz 1941. godine. - Vaznesenje Gospodnje je prvi put slavljeno 1403. godine, kada je Beograd postar prestonica Srbije, za vreme despota Stefana Lazarevi�a. Gradska slava nije slavljena od 1946, a obnovljena je 1992. go-dine - doma�in je slave Zoran Lukovi�. N. D.\nSTARI DVOR Slava prestonice Sve�anom liturgijom, tradicionalnom litijom centralnim gradskim ulicama i prijemom u Skup�itni grada, Beograd je proslavio svoju slavu - Spasovdan. Sve�anost je po�ela impresivnom slu�bom u crkvi posve�enoj vaznesenju Gospodnjem, koja ima posebnu atmosferu: gra�ena je i opremana po ugledu na Ravanicu, ali u duhu romantizma. Obred je odr�alo osam vladika, �to ga je u�inilo posebno sve�anim, a ceremoniji se�enja slavskog kola�a prisustvovao je princ Aleksandar Kara�or�evi� sa suprugom, princezom Katarinom, kao i najzna�ajniji �lanovi gradske vlade. Doma�in slave ove godine je bio Zoran Lukovi�. Litiju je uveli�alo nekoliko hiljada stanovnika Beograda, a uve�e, na prijemu u zdanju Gradske skup�tine, poznatijem kao Stari dvor, doma�ini su ugostili vi�e stotina uglednih zvanica iz kulturnog, javnog i politi�kog �ivota Srbije, predstavnike razli�itih verskih zajednica i brojne pripadnike diplomatskog kora, za koje je ovaj doga�aj predstavljao svojevrsnu atrakciju. Me�u gostima su bili Bo�idar �eli�, Majkl Polt, Ru�ica Din�i�, Dragan �utanovac, Milka Forcan, Dragan �ilas, Svetozar Cvetkovi�, Rada Duri�in, Branko Mili�evi� i Jovan �irilov. (�aneta Apostolovski/Zoran Budi�)\nTV Studio B, "Beograde, dobro jutro", 18.05.2007. REPORTER: Slava grada Beograda, Spasovdan, praznik Vaznesenja Gospodnjeg, obele�ena je tradicionalnom litijom ulicama u centru grada i liturgijom u Vaznesenjskoj crkvi uz prisustvo crkvenih velikodostojnika, gradskih vlasti i velikog broja gra�ana. Sve�anost je po�ela slu�bom koju je obavilo 8 vladika Srpske pravoslavne crkve u Vaznesenjskoj crkvi, gde je lomljen slavski kola� u prisustvu gradskih vlasti, princa Aleksandra Kara�or�evi�a i Princeze Katarine i velikog broja gra�ana. BEOINFO, �etvrtak, 17. maj 2007. Obele�ena gradska slava � Spasovdan Liturgijom u crkvi Vaznesenja Gospodnjeg i litijom ulicama Beograda obele�en je danas Spasovdan, krsna slava Beograda. U litiji su u�estvovali Radmila Hrustanovi�, zamenica gradona�elnika, predsednik i zamenik predsednika Skup�tine grada Milorad Perovi� i Zoran Alimpi�, zatim ovogodi�nji doma�in slave Zoran Lukovi�, �lanovi Gradskog ve�a, princ Aleksandar Kara�or�evi� i princeza Katarina, brojni crkveni velikodostojnici i hiljade Beogra�ana. � Spasovdan predstavlja praznik svih stanovnika Beograda, bez obzira na veru i nacionalnost. Prvi put Vaznesenje Gospodnje slavljeno je 1403. godine, kada je despot Stefan Lazarevi� ustoli�io Beograd za prestonicu. Gradska slava nije slavljena od 1946, a obnovljena je 1992. godine. Velika mi je �ast �to sam ove godine doma�in slave i koristim ovu priliku da svim Beogra�anima �estitam praznik � rekao je posle se�enja slavskog kola�a doma�in slave Zoran Lukovi�.\nObele�avanje gradske slave po�elo je svetom liturgijom u Vaznesenjskoj crkvi, koju je slu�ilo osam vladika, a Beogra�anima se obratio arhiepiskop ohridski Jovan, koji je u ime patrijarha Pavla �estitao slavu svim Beogra�anima. � Danas prestonica Srbije sa pravom slavi Spasitelja i �elim vam svima da vam bog bude na pomo�i i da svi u�emo u njegov domostroj spasenja. Gradskim vlastima i onima koji slave �estitam slavu, kao i svima koji su se danas okupili sa �eljom da vam bog podari izobilje njegove energije i prosvetljenje � rekao je arhiepiskop Jovan. Litija je formirana u ulici Admirala Geprata i kretala se ulicama Kneza Milo�a i Kralja Milana do Terazija, gde je bilo prvo stajanje i �itanje molitvi za zdravlje Beogra�ana. Posle prolaska litije ulicama Knez Mihailovom i Kralja Petra, drugo stajanje bilo je kod Saborne crkve, gde su se �itale molitve za po�tedu od stradanja i najezde tu�ina, protiv me�usobnog trvenja, za mir i blagostanje. Litija se zatim vratila ulicama Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Brankovom, Kraljice Natalije i Dobrinjskom nazad do Vaznesenjske crkve, gde su se �itale molitve u spomen svim palim junacima Beograda. Na �elu litije no�en je Jerusalimski krst, zatim zvonca, sa svake strane �ito i slavski kola�i, po �est barjaka sa centralnim barjakom Gradske uprave iz 1938. godine, po pet ripida, posuda sa osve�enom vodom i bosiljkom, vino i po pet ikona sa svake strane. Pored ikone Spasovdana no�ena je i kopija Trojeru�ice. Iza �aka i pitomaca Vojne akademije sa ikonama su se kretali �akoni sa kadionicama, episkopi, ugledni gosti s doma�inom slave, horovi i na kraju gra�ani Beograda. Ve�ernje novosti, 18.05.2007. Sve�anom litijom, centralnim ulicama prestonice, Beogra�ani proslavili Spasovdan SRE�NA SLAVA BEOGRADE Povorka se zaustavljala tri puta kako bi se o�itala molitva za zdravlje, za po�tedu od stradanja i najezde tu�ina i za pomen stradalim junacima Beograda. Na �elu litije � Jerusalimski krst UZ miris tamjana i poj horova hiljade Beogra�ana ju�e je u sve�anoj litiji, prate�i Jerusalimski krst, pro�lo centralnim gradskim ulicama. Proslavili su Spasovdan - vekovnu slavu svoga grada. Proslava Vaznesenja Gospodnjeg po�ela je sve�anom liturgijom u Vaznesenjskoj crkvi. Slu�ilo je osam vladika - arhiepiskop ohridski Jovan, episkop ni�ki Irinej, slavonski Sava, mile�evski Filaret, isto�noameri�ki Mitrofan, srednjozapadnoameri�ki Hristofor, bregalni�ki Marko i episkop hvostanski Atanasije Rakita. - �elim svima da vam Bog bude na pomo�i i da svi u�emo u dom spasenja - poru�io je arhiepiskop orhidski Jovan. - Svima �estitam slavu i da vam Bog izobiljno podari njegove energije i prosvetljenje. Da slavimo Isusa Hrista koji se uzneo na nebo radi na�eg vaznesenja. Slavski kola� lomile su vladike sa doma�inom slave Zoranom Lukovi�em, najstarijim odbornikom Skup�tine grada. - Ovo je najstarija tekovina Beograda, a Beograd je uvek bio doma�inski grad - istakao je Lukovi�. - Spasovdan je slava svih Beogra�ana. Lepo je iza�i i pro�etati, makar pozdraviti litiju koja se godinama unazad organizuje. Litiju su predvodile vladike, sve�tenstvo Vanzesenjske crkve, doma�in slave, ve�ina gradskih sekretara, prestolonaslednik Aleksandar Kara�or�evi�. Na �elu je no�en Jerusalimski krst, zvonca, a sa svake strane �ito i slavski kola�, kao i po �est barjaka sa centralnim barjakom Gradske uprave iz 1938. godine. Pored ikone Spasovdana no�ena je i ikona Trojeru�ice. Hiljade ljudi u ti�ini je �etalo od Ulice admirala Geprata, dalje Ulicom kneza Milo�a, Kralja Milana, Knez Mihailovom, Kralja Petra, Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Kraljice Natlije, Dobrinjskom i nazad do porte Vaznesenjske crkve. O�itane su tri molitve. Prva kraj �esme na Terazijama za zdravlje Beogra�ana. Drugi put slavljenici su se pomolili za po�tedu od stradanja i najezde tu�ina, protiv me�usobnog trvenja, za mir i blagostanje. Tre�a molitva pred Granitnim krstom bila je pomen za pokoj du�a svih palih junaka Beograda. Na tom mestu su 6. aprila 1941. godine nastradali brojni Beogra�ani skriveni u skloni�tu. PRIJEM Sve�ani prijem povodom krsne slave Beograda prire�en je sino� u sve�anoj Sali Starog dvora. Pored mnogobrojnih javnih li�nosti, na prijemu su vi�eni ministar odbrane Srbije Dragan �utanovac, Ru�ica �in�i�, potpredsednik Delta holdinga Milka Forcan, direktor Komtrejda Veselin Jevrosimovi�, prestolonaslednik Aleksandar Kara�or�evi� i princeza Katarina, ambasador SAD Majkl Polt i mnogi drugi . IZMENE DA bi sve�ana povorka nesmetano pro�la svojom tradicionalnom trasom na ulicama nije bilo automobila. U Knez Mihailovoj pomerene su mnoge ba�te kafi�a. Kada je litija si�la do Saborne crkve, radnici su brzo vratli sve na svoje mesto. Glas javnosti 18.5.2007. SPASOVDAN Tradicionalnom litijom, prestonica obele�ila slavu Vaznesenje Gospodnje - Spasovdan Molitva za zdravlje i spasenje Na �elu litije u Beogradu no�en Jerusalimski krst i barjak sa ikonom Vaznesenja i grbom Beograda iz 1938. godine iza kojih je hodalo hiljade gra�ana. Posebnu pa�nju privukli su oficiri Vojske Srbije, u sve�anim, belim uniformama, koji su nosili ikone, kao i u�enici Bogoslovske �kole BEOGRAD - Litijom koja se kretala centralnim ulicama Beograda, prate�i Jerusalimski krst i stari beogradski barjak, predstavnici Srpske pravoslavne crkve, gradski funkcioneri i veliki broj gra�ana, obele�ili su Spasovdan - slavu Beograda. Gradsku slavu obele�ili su i �a�ak, Kladovo i �urug.\nU prestonici Srbije, povorka je krenula od Vaznesenjske crkve, potom je uz poj hora pro�la ulicama Kneza Milo�a i Kralja Milana, da bi zatim na Terazijama, pro�itali sveto jevan�elje i prvu molitvu za zdravlje i spasenje Beogra�ana. Litija je nastavljena Knez Mihailovom, Kralja Petra, sve do Saborne crkve, gde je odr�ana druga molitva za po�tedu od stradanja, mir i napredak. Slavljeni�ka kolona je �etnju nastavila Ulicom kneza Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Brankovom, Kraljice Natalije i Dobrinjskom do Vaznesenjske crkve, gde je odr�ano tre�e stajanje i molitva za pokoj du�a svim palim junacima Beograda. Povorka je na tom mestu zavr�ila litiju i tako sa�inila krug oko centralnih gradskih ulica. Proslava krsnog imena Beograda, koja se praznuje vi�e od �est vekova, po�ela je jutarnjom arhijerejskom liturgijom u Hramu Vaznesenja Gospodnjeg, koju je slu�io arhiepiskop ohridski Jovan. On je posle liturgije �estitao svim Beogra�anima slavu Spasovdan. U liturgiji su u�estvovali i crkveni velikodostojnici: episkop ni�ki Irinej, episkop slavonski Sava, episkop mile�evski Filaret, episkop isto�no-ameri�ki Mitrofan, episkop srednjozapadno-ameri�ki Hristofer, episkop bregalni�ki Marko i episkop hvostanski Atanasije. - U�estvujem u sve�anoj Spasovdanskoj liturgiji ve� nekoliko godina. Zadovoljna sam organizacijom, a ina�e dolazim iz unutra�njosti Srbije, gde se, tako�e, slavi Spasovdan. Moj mu� se tako�e zove Spasoje, pa je za mene dvostruko zna�ajan dan i �elela bih svim Beogra�anima da po�elim puno zdravlja i sre�e - rekla nam je Olga Kne�evi�, penzioner. Na �elu litije no�en je Jerusalimski krst, ali i barjak sa ikonom Vaznesenja i grbom Beograda iz 1938. godine, koji je u vreme komunisti�ke vladavine sakrivan u hramu. Veliki broj u�esnika nosio je barjake, a posebnu pa�nju privukli su oficiri Vojske Srbije u sve�anim, belim uniformama, koji su nosili ikone, kao i u�enici Bogoslovske �kole. Iza njih i�li su prin�evski par Kara�or�evi�, zamenik gradona�elnika Radmila Hrustanovi� i drugi �lanovi gradske vlade. U Ulici kraljice Natalije izdvojila se delegacija Grada Beograda i Ulicom Kosovke devojke prenela ikonu, �ito, kola� i sve�u u zgradu Starog dvora. Po povratku ikone u Skup�tinu grada, doma�in slave i slu�benici grada upalili su sve�u i kandilo u salonu Dvora. Jo� pre primanja hri��anstva u ovim krajevima, Spasovdan je slavljen kao mnogobo�a�ki dan praznovanja glavnog �etvrtka u godini kada je gromovnik Perun tukao gromovima i gradom useve, a bo�anstvo Spas, sa klasom �ita u ruci, spasavao useve. Doma�ini na ovaj praznik odlaze u polje i potegnu malo leskove krstove koje su zaboli na �ur�evdan, kako bi kukuruz bolje napredovao i dao ve�i rod. Sini�a Jelovac - Drenko ��eki� "PAUCI" NA LITIJI Sa trase Spasovdanske litije, "pauci" su ju�e u susedne ulice pomerili 50 vozila kako bi u�esnici bezbedno i neometano pro�li. Radnici JKP "Parking servis" pomerili su najvi�e vozila iz Ulice kraljice Natalije. U "Parking servisu" isti�u da se ne smatra da su vlasnici pomerenih automobila napravili prekr�aj, ve� da nisu bili informisani o prolasku litije. S. �. ISTORIJAT PROSLAVA Despot Stefan Lazarevi� je 1403. godine ustoli�io Beograd kao prestonicu i u �ast obnove i napretka uzeo Vaznesenje Gospodnje - Spasovdan za krsnu slavu grada jer ova slava simboli�no ukazuje na stalno uzdizanje iz pepela i neuni�tivu nadu i veru u budu�nost. Dana�nju formu slavskog obreda kona�no je uobli�io Mihailo Jovanovi� 1863, koji je u to vreme bio i poglavar Crkve Kne�evine Srbije. Na njegov predlog, upu�en knezu Mihailu Obrenovi�u, sagra�ena je i Vaznesenjska crkva. NARODNO VEROVANJE Jo� pre primanja hri��anstva u ovim krajevima, Spasovdan je slavljen kao mnogobo�a�ki dan praznovanja glavnog �etvrtka u godini kada je gromovnik Perun tukao gromovima i gradom useve, a bo�anstvo Spas, sa klasom �ita u ruci, spasavao useve. Doma�ini na ovaj praznik odlaze u polje i potegnu malo leskove krstove koje su zaboli na �ur�evdan, kako bi kukuruz bolje napredovao i dao ve�i rod. Blic, 18.05.2007.\nTri molitve za �Grad budu�nosti� Litija pra�ena hiljadama gra�ana krenula iz Vaznesenjske crkve i pronela glas kroz grad o velikoj slavi Beograd je sve�anom liturgijom u Vaznesenskoj crkvi, litijom koja je oko podneva pro�la centralnim gradskim ulicama i prjjemom u Skup�tini grada proslavio svoju najstariju svetkovinu - verski praznik Spasovdan ili Vaznesenje Gospodnje. Litiju je predvodilo osam crkvenih episkopa, Zoran Lukovi�, doma�in slave, bro-jni predstavni�i Skup�tine grada, �lanovi �Svibora", policijskog i vojnog orkestra. Me�u u�esnicima je bio i prestolonaslednik Aleksandar Kara�or�evi� sa suprugom princezom Katarinom. Litija pra�ena hiljadama gra�ana je krenula od Vaznesenjske crkve ulicama Kneza Milo�a i Kralja Milana do Terazijske �esme gde su crkveni velikodostojnici na �elu povorke odr�ali prvu molitvu. Povorka je zatim nastavila Knez Mihailovom i ulicom Kralja Petra do Saborne crkve gde je odr�ana druga molitva. Tre�a molitva, u spomen svih junaka koji su pali u odbrani Beograda, odr�ana je tamo odakle je litija krenula - u dvori�tu Vaznesenjske crkve. Na �elu litije no�en je Jerusalimski krst, a iza njega barjak Grada Beograda iz 1939. godine. Krug koji je litija napravila simbolizuje ve�nost, a svrha litije je da kroz grad pronese glas o prazniku. Osim tradicionalne litije doma�ini slave ugostili su u Starom dvoru nekoliko stoti-na zvanica iz kulturnog, javnog i politi�kog �ivota, predstavnike verskih zajednica i diplornatskog kora.Na prijemu su se pojavili mnogi sada�nji i biv�i politi�ari, biznismeni, glumci, predstavnici medija i brojni ambasadori, od kojih su najvi�e pa�nje privukli novope�eni potpredsednik Vlade Srbije Bo�idar �eli� i ameri�ki ambasador Majkl Polt. Od novoizabranih ministara na ovu sve�anost su do�li Dragan �utanovac i Dragan �ilas, a prijemu je prisustvovao i Goran Piti�,neka-da ministar u Vladi Zorana �in�i�a, a danas predsednik upravnog odbora banke �Sosijete �eneral". Na slavu Grada Beograda do�la je i Ru�ica �in�i� u dru�tvu Branke Prpe, a pa�nju medija privukao je dolazak nekada�njeg generalnog inspektora srpske policije Vladimira Bo�ovi�a. Vi�en je i biv�i gradona�elnik Milan St. Proti�, kao i biznismen Zoran Drakuli� i zamenica predsednika kompanije, �Delta" Milka Forcan. Od �kulturnog sveta" slavu su uveli�ali direktor ,Ateljea 212" Svetozar Cvetkovi�, upravnik JDP-a Branko Cveji�, glumci Rada �uri�in i Branko Mili�evi�, kao i poznati teatrolog Jovan �irilov. Me�u gostima su bili i predstavnici pravoslavne i katoli�ke crkve. �uvar Slave Vaznesenska crkva, sagra�ena kao gradska 1863. godine, sa�uvala je originalni barjak Uprave grada Beograda. Na barjaku od crvenog brokata, sa jedne strane je ikona Vaznesenja Gospodnjeg i, slovima od zlatnih niti, natpis: Op�tina grada Beograda 1938, a sa druge strane, ikona Svete Petke i poruka: Ko krsno ime slavi - onom i poma�e. Danas, 18.05.2007. Vi�e hiljada Beogra�ana u Spasovdanskoj litiji Prestonica proslavila gradsku slavu Karlin svedok ili smrt Centar Beograda ju�e je bio pun imrovizovanih �tandova SRS na kojima je pro-davana knjiga predsednika ove stranke Vojislava �e�elja �Karlin svedok ili smrt". Jedan od �tandova bio je sme�ten tik uz Terazijsku �esmu, nedaleko od mikrofona postavljenog da bi se bolje �ulo �itanje Jevan�elja i molitvi. Dolazak litije uposleni na �tandu pozdravili su ustajanjem. Gradsku slavu praznik Vaznesenja Hristovog koji narod zove i Spasovdan, Beograd je ju�e proslavio svetom arhijerejskom liturgijom koju je u Vaznesenjskom hramu slu�ilo osam arhijereja sa mona�tvom i sve�tenstvom iz vi�e eparhija Srpske pravoslavne crkve, rezanjem slavskih kola�a Vazne-Senjske crkve i Skup�tine grada i Spasovdanskom litijom u kojoj je centralnim gradskim ulicama pro�lo vi�e hiljada Beogradana. U �ast slave Beograda sino� je odr�an i prijem u Skup�tini grada. Svetu arhijerejsku liturgiju u prepunoj Vaznesenjskoj crkvi slu�ili su arhiepiskop ohridski i mitropolit skopski Jovan (Vraniskovski), mitro-polit srednjezapadnoameri�ki Hristofor (Kova�evi�), ni�ki Irinej (Gavrilovi�), episkopi isto�noameri�ki Mitrofan (Kodi�), slavonski Sava (Juri�), mile�evski Filaret (Mi�evi�), livostanski Atanasije (Rakita) i bregalni�ki Marko (Kimev). Rezanju slavskih kola�a hrama i Skup�tine grada prisustvovali su predstavnici gradskih vlasti predvo�eni odbornikom i ovogodi�njim doma�inom slave Zoranom Lukovi�em, princ Aleksandar (Kara�or�evi�) i princeza Katarina, �lanovi savetodavnih tela Krune, advokat Veljko Guberina. Njima su se u litiji pridru�ili i zamenik gradona�elnika Radmila Hrustanovi�, biv�i generalni inspektor MUP Srbije Vladimir Bo�ovi�, predstavnici politi�kih stranaka, medu kojima je bio i portparol DSS Andreja Mladenovi�. Posle ophoda oko Vaznesenjske crkve, uz udaranje crkvenih zvona i pojanje crkvenih pesama, Spasovdanska litija je �etvrt sata ranije od najavljenog vremena krenula glavnim beogradskim ulicama zbog �ega su mnogi Beogradani, a i novinari morali da pru�e korak kako bi je stigli. Litija je pro�la tradicionalnom trasom - ulicama Kneza Milo�a, Kralja Milana, Kneza Mihaila, Kralja Petra, Kneza Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Brankovom i Kraljice Natalije natrag do hrama Vaznesenja Gospodnjeg, �ime je simboli�no zatvorila krug. Zaustavljala se kod Terazijske �esme i Saborne crkve, gde su vladike Irinej i Mitrofan �itali molitve i Jevandelje, dok je u porti Vaznesenjske crkve, ispred granitnog Krsta pomen svim palim junacima Beograda i �rtvama terora 1941. slu�io vladika Atanasije, vikar patrijarha srpskog. Na �elu litije no�en je jerusalimski krst, ukra�en cve�em, a iza njega barjak grada Beograda, slavska �ita i kola�i, barjaci i ripide, ikone svetitelja koje su nosili bogoslovi i pripadnici Vojske Srbije. Sledili su ih mona�tvo i sve�tenstvo, �akoni s kadionicama, deca u staroj gradskoj no�nji, �vitezovi", arhijereji SPC, gradski zvani�nici, zvanice, horovi i gra�anstvo. Zbog na�ina na koji je milicija regulisala saobra�ajnu disciplinu i obezbe�ivala neometano kretanje litije, mnogima je iz-gledalo kao da litiju predvodi �plavi kordon", �to su glasno i komentarisali. Beogra�ani su du� cele trase pozdravljali s trotoara, terasa i prozora Spasovdansku litiju, pridru�ivali se slavskoj povorci, a bilo je onih, naro�ito starijih, koji su bili dirnuti do suza. Spasovdan je za gradsku slavu odredio despot Stefan Lazarevi� 1403, kada je Beograd proglasio svojom prestonicom i ustanovio gradsku zastavu i grb. Uz prekide tokom ratova, slavljena je od despotovog vremena do 1947, kada su tada�nje vlasti zabranile Litiju, koja je obnovljena 46 godina kasnije. � Vaznesenjska crkva koja zajedno s Gradom slavi slavu, sagra�ena je 1863, po nalogu tada�njeg mitropolita beogradskog Mihaila (Jovanovi�a) i kneza Mihaila Obrenovi�a kao vojni hram Velike kasarne. Ikonostas je delo slikara Steve Todorovi�a (1881),a unutra�njost hrama oslikao je slikar Andrej Bicenko (1937).\nPoklapanje praznika - Kao jedan od najve�ih hri��anskih praznika Spasovdan je ju�e svetim liturgijama obele�en u svim pravoslavnim hramovima �irom pravoslavnog sveta. Bez obzira na kalendar koji koriste sve pravoslavne crkve, osim Finske, Vaskrs i praznike iz vaskr�njeg ciklusa u koji spada i Spasovdan, slave u isto vreme. Ove godine proslava Vaskrsa poklopila se u celom hri��anskom svetu, pa je ju�e i Rimokatoli�ka crkva slavila praznik Spasovo ili Uza�a��e. PRESS, 18.05.2007. Proslavljen Spasovdan Litijom na centralnim gradskim ulicama crkveni velikodostojnici, gradski �elnici I nekoliko hiljada gra�ana proslavilo slavu Beograda Gradska slava Vaznesenje Gospodnje Spasovdan obele�ena je ju�e litijom na gradskim ulicama u prisustvu crkvenih velikodostojnika, gradskih vlasti i velikog broja gra�ana. Proslava je po�ela liturgijom u Vaznesenjskoj crkvi, gde je lomljen slavski kola�, a potom su okupljeni gra�ani krenuli u slavsku �etnju. Nekoliko hiljada Beogra�ana je sa gradskim �elnicima pro�etalo centrom grada od ulice Admirala Geprata, preko Kneza Milo�a i Kralja Milana do Terazija, gde su �itane molitve za zdravlje Beogra�ana. Posle prolaska Knez Mihailovom ulicom i ulicom Kralja Petra, litija se zaustavila kod Saborne crkve, gde su �itane molitve za po�tedu od stradanja i najezde tu�ina, protiv me�usobnog trvenja, za mir i blagostanje. Litija je potom nastavljena ulicama Sime Markovi�a, Pop Lukinom, Brankovom, Kraljice Natalije i Dobrinjskom nazad do Vaznesenjske crkve, gde su se sve�tenici i gra�ani molili u spomen �rtvama terora 1941. godine. U litiji su bili prestolonaslednik Aleksandar Kara�or�evi�, zamenik gradona�elnika Radmila Hrustanovi�, predsednik i potpredsednik Skup�tine grada Beograda Milorad Perovi� i Zoran Alimpi� i �lanovi Gradskog ve�a. Ovogodi�nji doma�in slave bio je Zoran Lukovi�, odbornik Skup�tine grada Beograda.Na �elu povorke, ispred crkvenih velikodostojnika i predstavnika gradskih vlasti, hodali su "vitezovi" Svebora, specijalno za tu priliku obu�eni u kostime srednjovekovnih boraca, pitomci Vojne akademije i sve�tenici. Iza barjaka iz 1939. godine, s leve i desne strane, no�ena su po dva krsta, zvonca i slavska kola�a, kao i �est barjaka. Krug koji je litija napravila simbolizuje ve�nost, a njena svrha jeste da kroz grad pronese glas o prazniku.\nMe�u Beogra�anima koji su pratili povorku bilo je dosta onih koji od obnavljanja gradske slave redovno u�estvuju, ali i onih koju su prvi put videli ovaj obi�aj. - Nisam propustio nijednu slavu do sada, a ove godine nas je poslu�ilo i lepo vreme. Sada je gradska slava ve� prihva�ena, ali ranije je bilo druga�ije, dolazilo je i manje ljudi - rekao je Slobodan Miti�, jedan od Beogra�ana koji se me�u prvima vratio ovom gradskom obi�aju. Prvi put Vaznesenje Gospodnje slavljeno je 1403. godine, kada je despot Stefan Lazarevi� ustoli�io Beograd za prestonicu. Gradska slava nije slavljena od 1946, a obnovljena je 1992. godine. M. RAKO�EVI� Politika, 18.05.2007. Spomen na progla�enje prestonice Kao i prethodnih godina, litija pra�ena hiljadama gra�ana krenula je od Vaznesenjske crkve u Ulici admirala Geprata, ulicama Kneza Milo�a i Kralja Milana do Terazija i Terazijske �esme, gde su velikodostojnici SPC na �elu povorke odr�ali prvu molitvu. Litija, na �ijem �elu je no�en Jerusalimski krst, a iza njega barjak grada Beograda iz 1939. godine, nastavila je Knez Mihailovom i Ulicom kralja Petra do Saborne crkve, gde je odr�ana druga molitva. Povorka u kojoj su, osim crkvenih velikodostojnika i �elnika gradskih vlasti, bili ljudi kostimirani u srednjovekovne vitezove i borce, nastavila je natrag do dvori�ta Vaznesenjske crkve, gde je odr�ana tre�a molitva, u spomen svih junaka koji su pali u odbrani Beograda. U litiji, koja od davnina slu�i da se kroz grad pronese glas o prazniku, iza barjaka no�ena su dva krsta, s leve i desne strane, zvonca, slavski kola�i, �ito, vino, po �est barjaka i pet ikona sa obe strane, kao �est ripida, odnosno posuda sa osve�tanom vodom i bosiljkom. Uzvi�enoj atmosferi u litiji, osim ikone Vaznesenja Gospodnjeg, doprinela je i kopija ikone Trojeru�ice. Posle litije, u kojoj su bili Radmila Hrustanovi�, zamenica gradona�elnika, potom �lanovi Gradskog ve�a, Milorad Perovi�, predsednik Skup�tine grada, i Zoran Alimpi�, potpredsednik, princ Aleksandar Kara�or�evi� i princeza Katarina, odr�an je ru�ak u organizaciji doma�ina slave - Zorana Lukovi�a, gradskog odbornika. Gradska slava nije slavljena od 1946. do 1992. godine. N.R


Izvor: Beta, 11.Avg.2018, 00:33\nU Srbiji će danas biti pretežno sunčano i toplo dok će posle podne na jugozapadu, a uveče i tokom noći i na severu Srbije uz lokalni razvoj oblačnosti biti retka pojava kratkotrajnih pljuskova sa grmljavinom, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.Vetar će biti slab i umeren, na jugu Banata i u donjem Podunavlju još tokom prepodneva jak, povremeno olujni, jugoistočni. Jutarnja temperatura kretaće se od 14 do 21 stepena, u košavskom području do 24, a najviša dnevna od 30 do 33 stepena Celzijusova.U Beogradu će danas biti pretežno sunčano i toplo. Vetar će biti slab i umeren, jugoistočni. Jutarnja temperatura će biti 21, najviša dnevna 31 stepen Cezijusa.Očekuje se relativno povolјan uticaj biometeoroloških prilika na hronične bolesnike. Izvestan oprez se savetuje osobama sa obolјenjima srca i astmatičarima. Od meteoropatskih reakcija mogu se javiti problemi sa snom, razdražlјivost i glavobolјa. Preporučuje se umerena fizička aktivnost i adekvatna zašita od UV zračenja.\nN1 televizija: Danas do 33 stepena\nIzvor: B92, 11.Avg.2018\nU Srbiji će danas biti pretežno sunčano i toplo...Posle podne na jugozapadu, a uveče i tokom noći i na severu Srbije uz lokalni razvoj oblačnosti retka pojava kratkotrajnih pljuskova sa grmljavinom...Vetar slab i umeren, na jugu Banata i u donjem Podunavlju još tokom prepodneva jak, povremeno...\nU Srbiji će danas biti pretežno sunčano i toplo dok će posle podne na jugozapadu, a uveče i tokom noći i na severu Srbije uz lokalni razvoj oblačnosti biti retka pojava kratkotrajnih pljuskova sa grmljavinom, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod...Vetar će biti slab i umeren, na...


Na VMA nestašica gipsa zbog velikog broja građana sa povredama i prelomima - www.lobi-info.rs\nMarija K. 20. decembra 2018., 10:25 5.5k Views\nTokom jučerašnjeg dana lekari Vojnomedicinske akademije imali su čak 180 intervencija zbog padova, a od toga oko 115 preloma, uglavnom gornjih ekstremiteta.\nZbog povećanog broja pacijenata u ovoj zdravstvenoj ustanovi lekari su potrošili sve zalihe gipsa.\nKako je saopštio dežurni lekar, na sreću, u najvećem broju slučajeva reč je o lakšim povredama.\nSugrađanima se savetuje dodatna opreznost, a najstarijima da ukoliko je moguće izbegavaju duže šetnje i boravak na ulicama.\nPrethodna objava Oprez! Lažni humanitarci obilaze zgrade i predstavljaju se kao radnici „Čistoće“\nSledeća objava Kilometarska kolona na obilaznici zbog prevrnutog kombija (FOTO)


SPEKTAKL NA LEDU U SKENDERIJI – SNJEŽANA I SEDAM PATULJAKA: Aida Bukva kao Vila Florrie - Kameleon M&M\nSarajevo 07. decembar 2018. – Popularna bh. glumica, Aida Bukva, pridružuje se ekipi Russian Ice Starsa koji u Skenderiji od 14.-16. decembra publici priređuju do sada neviđeni spektakl na ledu u predstavi “Snježana i sedam patuljaka”.\nSvi detalji vezani za gostovanje u Sarajevu na raspolaganju su putem Facebook stranice Spektakl na ledu u Skenderiji, te putem e-maila: spektaklnaledu@gmail.com ili telefona 0603506579.Više informacija o detaljima vezanim za spektaklu na ledu i Russian Ice Stars možete dobiti putem web stranice: www.russianicestars.co.uk .\nZabrinjavajuća tišina u slučaju ubistva sarajevskih policajaca: Šta ako istraga ide u pogrešnom pravcu?!


BOBAN RAJOVIĆ SPECIJALNI GOST OHRIDSKOG FESTIVALA! - PRess Serbia | PR PRess team\nMeđunarodni muzički festival “Ohridski trubaduri FEST Ohridski” ove godine održaće se od 22 do 25. avgusta a na festivalu će se pojaviti i Boban Rajović.\nProgram festivala po danima podeljen je na dečije, pop, folk i internacionalno veče.\nTako će se u sklipu folk večeri 23.avgusta na sceni kao specijalni festivala pojaviti i popularni crnogorski pevač Boban Rajović koji će psetiocima pokloniti primerke svog poslednjeg CD-a.\nTokom pop večeri predstaviće se Maja Odžaklijevska, a zvezda internacionalne većeri biće Boni M.\nTagoviboban rajovic festival makedonija ohridski festival\nAna i Rasta: Ljubav u hotelu (Video)


NOLE STIGLA BRAĆA: Đokovićev stric dobio blizance! | Sport | Kurir\nSTIGLE RODE U FAMILIJU ĐOKOVIĆ: Novakov stric dobio blizance!\nTenis 07.03.2017. 22:52h 25.05.2017. 19:26h\nStric najboljeg srpskog tenisera Novaka Đokovića Goran, dobio je blizance, saznaje Kurir.\nMališani su rođeni u inostranstvu.\nPoznato je da je Goran Đoković, rođeni brat Noletovog oca Srđana, dugo čekao ovaj trenutak, kao i svi u familiji Đoković.\nZna se da je cela porodica izuzetno bliska, kao i to da je Goran, uz oca Srđana, jedan od najzaslužnijih za Noletove uspehe u svetskom tenisu. Goran i danas prati Novaka na najvećim turnirima.\nU ovom momentu Goran Đoković (51) je potpredsednik Teniskog saveza Srbije.\nPOGLEDAJTE BONUS VIDEO: 8 razloga zbog kojih je Đoković mršaviji nego ikad:\nGoran ĐokovićNovak Đokovićstricblizancitenis


Odnos vlasti prema medijima: Onima koji nisu "naši" radite šta hoćete | Insajder\nOdnos vlasti prema medijima: Onima koji nisu "naši" radite šta hoćete\nSve što se desilo posle napada na novinarke Pinka, pokazalo je još jednom duple aršine vlasti prema medijima i podelu na „naše“ i „njihove“.\nBilo je očigledno da su juče novinarke Pinka, Gordana Uzelac i Mara Dragović, bile meta besnih ljudi. Video snimci to pokazuju.\nOno što čudi u ovom slučaju jeste reakcija vlasti, posebno kada se uporede dva slučaja – napad na novinarke Pinka pre dva dana i napadi na novinare tokom inauguracije predsednika Aleksandara Vučića, 31. maja ove godine.\nU studiju Pinka u subotu su se ceo dan smenjivali najviši predstavnici vlasti, kvalifikujući napad na novinarke ove televizije kao „čist fašizam“. Uveče ih je čak u Urgentnom centru obišao predsednik države, a o njihovom zdravstvenom stanju izvestio ga je tom prilikom direktor ove zdravstvene ustanove.\nPotom je Vučić upoznao i javnost o njihovim povredama, pokušavajući tako da, po svemu sudeći, stavi tačku na komentare da objavljeni video snimci ne odgovaraju težini opisanih povreda i snazi reakcije predstavnika vlasti koja je usledila.\nPre samo nekoliko meseci, tokom inauguracije predsednika, predstavnici vlasti imali su priliku za sličnu reakciju, a to je da jasno i nedvosmisleno stanu na stranu novinara koji su na svojoj koži osetili bahato i nasilničko ponašanje pripadnika obezbeđenja SNS-a. .\nIako su se pojedinci i tada izvinili novinarima, izjave su obilovale ironijom i sarkazmom na temu ko je žrtva a ko nasilnik u ovom slučaju.\nSam predsednik Vučić je uputio molbu novinarima da prime njegovo izvinjenje, uz ogradu da ne zna da li su neki novinari bili napadani. A onda je dodao:\n"Izvinjavam se u ime onih koji su hteli da provociraju na tim skupovima. I novinarima koji su te provokacije hteli da snime se naročito izvinjavam. Čak i onima koji su želeli da se sukobljavaju sa onima koji su tu bili zakonito a dolazili su nezakonito."\nUbrzo su objavljene fotografije sa događaja, koje su jasno svedočile o brutalnosti pripadnika SNS-ovog obezbeđenja.\nIpak, i posle toga su se predstavnici vlasti utrkivali u relativizaciji bahatog ponašanja stranačkih redara, proglašavajući žrtve provokatorima, a nasilnike profesionalcima.\nČinjenica je da je ovo samo jedan od primera koji, po ko zna koji put, pokazuje da od reakcije predstavnika vlasti zavisi efikasnost institucija, koje bi morale da budu nezavisne. Ali oni što najviše zabrinjava jeste to što predstavnicima vlasti nije čak ni neprijatno to što tako otvoreno i javno svakodnevno pokazuju da postoje građani prvog i drugog reda, da postoje novinari koji zbog svog rada “zaslužuju” brzu reakciju vlasti i novinari koji “zaslužuju” javne uvrede od tih istih predstavnika vlasti. Takav odnos vlasti prema medijima može da ima i ozbiljne posledice.\nSve dok se baš predstavnici vlasti tako budu ponašali, nasilnicima poručuju samo jedno - sa onima koji nisu “naši” ubuduće radite šta god hoćete.\nOvo je možda prilika da predstavnici vlasti shvate da su oni predstavnici svih građana ove države i da svi građani, pa i svi novinari moraju da budu podjednako zaštićeni od nasilnika, ko god oni bili.


Otvaranje izložbe: „OVO NIJE RAT“ – Oslobođenje duha i zemlje, u mastilu i na delu\n„OVO NIJE RAT“ – Oslobođenje duha i zemlje, u mastilu i na delu\nkustoskinja Ane Knežević i Emilije Epštajn\nSreda, 8. decembar 2021, u 19 h u Domu kulture Studentski grad\nTema ovogodišnjeg Festivala Alternative film/video su Nesvrstani, a biće prikazano preko 40 eksperimentalnih, alternativnih, ličnih, avangardnih i političkih filmova iz celog sveta, uključujući filmove iz nesvrstanih zemalja poput Ekvadora, Čilea, Konga, Indije, Tajlanda...\nIzložba „OVO NIJE RAT“ – Oslobođenje duha i zemlje, u mastilu i na delu kreće od ikonične fotografije koja je zabeležila susret Franca Fanona, psihoanalitičara i filozofa sa Martinika, Omara Usedika, lidera alžirske borbe za nezavinstost i Zdravka Pečara, učesnika u zbivanjima i autora kapitalnog dela „Alžir do nezavisnosti” u kome on kao istoričar i novinar daje svoj, ali i kolektivni jugoslovenski doprinos ovoj velikoj borbi. Fotografija je snimljena 1960/61. godine u stanu Franca Fanona, tadašnjeg predstavnika privremene alžirske vlade u Tunisu, gde su se okupljali brojni učesnici Alžirskog rata za nezavinost (1954-1962) u živoj razmeni revolucionarnih ideja.\nFanon, Usedik i Pečar u Fanonovom stanu u Tunisu (1960)\nO snazi Fanonovih ideja svedoči i film „Bitka za Alžir” (1966) snimljen tek nekoliko godina po oslobođenju Alžira i u velikoj meri inspirisan njegovim esejom „Alžir skida veo”. Kroz analizu pisanih i snimljenih akcija! skidanja i navlačenja vela, izložba teži da predstavi mnogobrojne i slojevite aspekte ovog istorijskog trenutka ne samo kroz dela poznatih revolucionara, već i kroz tumačenja učešća i doprinosa alžirskih žena. Ne zaboravljajući Fanonovu vizionarsku perspektivu o subverzivnoj i najmanje dvostrukoj ulozi alžirske žene koja skida veo i preuzima evropski identitet, ipak, ne smemo izostaviti činjenicu da do uključivanja žena u rat uvek i svuda (i danas) dolazi iz očajanja i neophodnosti, ali ne i prosvetljenja i feminističke svesti.\nGlasilo El Mudžahid, Biblioteka MAU\nAlžirski rat bio je jedan od najdužih i najkrvavijih ratova za dekolonizaciju, delom zato što se Alžir smatrao sastavnim delom Francuske. Dugo su ga pratile sintagme poput „rat bez imena“, „rat neizrecivog naziva“, ili su korišćeni epiteti „događaji“, „oružana akcija“, „policijska operacija“, „akcije za održanje reda“, „operacije za obnavljanje građanskog mira“ ili „mirovne operacije“ – sve samo ne rat, naziv za masovno žrtvovanje ljudi na obe strane; samo ne pobuna autohtonog stanovništva zarobljenog u jednom rasističkom društvu u kojem je dominirao eksploatatorski odnos kolona (evropskih doseljenika) prema muslimanskom stanovništvu; sve samo ne jedna velika obmana jednakog pripadanja francuskoj naciji. U tom smislu, autorke izložbe su smatrale da je apsolutistički, zaslepljeni i nepokolebljiv karakter rasističke svesti i čitave jedne istorije kolonizacije najbolje izražen u sintagmi „ovo nije rat“.\nPored odabranih kadrova iz filma „Bitka za Alžir” na izložbi „OVO NIJE RAT“ – Oslobođenje duha i zemlje, u mastilu i na delu biće predstavljen fotografski i dokumentarni materijali, časopisi, prepiske i publikacije iz fonda Muzeja afričke umetnosti, kao svedočanstva aktivnog jugoslovenskog prisustva, odnosno učešća dr Zdravka Pečara, ali i Vede Zagorac, na prvim linijama borbe za dekolonizaciju Afrike.\nAlžirska bitka, poster\nKustoskinje izložbe: Emilia Epštajn i Ana Knežević\nStručni saradnik na identifikaciji fotografija: Bedredin Buajša\nIzložba traje do 22. decembra, a rezultat je saradnje Doma kulture Studentski grad i Muzeja afričke umetnosti povodom Festivala Alternative film/video u znaku Nesvrstanih koji se održava od 8. do 12. decembra 2021. u Domu kulture “Studentski grad” (DKSG) na Novom Beogradu.


Liniji za pomoć novinarima prijavljeno šikaniranje medija u kampu Lipa | Društvo\nLiniji za pomoć novinarima prijavljeno šikaniranje medija u kampu Lipa | MONDOBA\nLiniji za pomoć novinarima prijavljeno šikaniranje medija u kampu Lipa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.01.2021. / 18:03 18:08\nAutor Vesna Kerkez 19.01.2021. / 18:03 18:08\nLinija za pomoć novinarima je dobila pet prijava novinara o kršenjima novinarskih prava i medijskih sloboda, ograničenju kretanja novinarskim ekipama, posebno u kampu Lipa.\nOsim toga, prijavljeno je i više nasilnih pokušaja policije i policijskih inspektora da oduzimu mobitele i snimljeni materijal pojedinim novinarima.\nZbog toga je udruženje BH novinari, u sklopu kog djeluje ova linija, danas kontaktiralo Ministarstvo sigurnosti BiH, Službu za poslove sa strancima Ministarstva sigurnosti BiH, kao i Ministarstvo unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona.\nUdruženje traži da se hitno svim novinarima omogući slobodan i nesmetan rad u pripremi medijskih izvještaja o migrantima i izbjeglicama koji borave na različitim lokacijama na području USK. Ovaj zahtjev se podjednako odnosi na novinare zaposlene u medijskim kućama, članove novinarskih ekipa (snimatelje i fotografe) kao i slobodne novinare (freelancere) koji rade za više medija u BiH i inozemstvu.\n“Naročito su teški uslovi rada novinara u kampu Lipa, nakon formiranja novog kampa uz posredovanje Oružanih snaga BiH, gdje nije označena zona kampa, gdje nema posebnog mjesta za novinare na kojem bi mogli uzimati izjave od migranata ili posjetitelja kampa, te gdje se ne poštuju minimalne potrebe fotoreportera i snimatelja za pravljenje kvalitetnih snimaka”, saopšteno je iz udruženja BH novinari.\nVlada HNK ne želi migrante u Konjicu, noć će provesti u autobusima\n“Posebno nas brine činjenica da medijskim ekipama nije dozvoljeno približavanje novom kampu Lipa, a pojedini policajci i inspektori su, po svojoj slobodnoj volji, određivali šta novinari mogu i smiju snimati, a šta ne!? Uz zloupotrebu policijskih ovlasti, pojedini policijski službenici su šikanirali novinare, pokušavali oteti snimljeni material ili su ih, uz pogrdne riječi, tjerali što dalje od kampa Lipa”, navedeno je u dopisu.\n- da se osigura nesmetan rad svim novinarima i medijskim ekipama koje izvještavaju o migrantima i migrantskoj krizi na cijelom području USK, bez obzira u kojem mediju rade i neovisno o tome da li su slobodni novinari ili stalni uposlenici u medijima;\n- da se ukinu bilo kakvi dodatni, nezakoniti uvjeti i ograničenja medijskim ekipama za posjete kampu Lipa i svim drugim mjestima USK gdje borave migranti;\n- da se zaustave uznemiravanje, šikaniranje, isljeđivanje i nezakonito pretresanje novinara i snimatelja koji obavljaju novinarske zadatke u vezi sa migrantima i trenutnom migrantskom krizom na području USK. Istovrmeno, od ova četiri funkcionera se traži da pozovu na odgovornost sve policajce i inspektore koji su nasilno pokušavali oteti mobitele i uništiti novinarima materijal, a čija su imena poznata Liniji za pomoć novinarima;\n- da se osigura posebno mjesto za novinare u kampu Lipa, na kojem će novinarske ekipe moći snimati, razgovarati sa migrantima i svim drugim osobama koje rade na saniranju posljedica migrantske krize u USK, ukoliko je to neophodno zbog izvođenja građevinskih radova u samom kampu.\nnovinari udruženje novinara BiH lipa kamp lipa


Restoran domaće kuhinje Golubac | UR ZLATNA RIBICA - xH\nRestoran domaće kuhinje Golubac\nRestoran domaće kuhinje Golubac |\nKafana sa prenoćištem Zlatna Ribica u Golupcu postoji od 2013. godine.Iako postojimo relativno kratko istakli smo se dobrim radom.\nRestoran odabrane vrhunske domaće hrane,dobrog raspoloženja i odlične usluge sa prelepim pogledom na najširi deo Dunava. Prijatan prostor ispunjen svetlošću sveća i zvucima starogradskih romansi.\nMesto gde se rađaju nove ljubavi, sklapaju novi poslovi, ispija vrhunsko vino i uživa u životu. Sobe odličnog kvaliteta i sadržaja sa terasama koje gledaju na Dunav


Svečanost ispred Skupštine Srbije: vojska dobila nove oficire – Balkanekspresrb.rs\nNajbolji kadet Vojne akademije je Lazar Stojnić, rođen 1993 u Beogradu, sa opštim uspehom 9,73. U kopnenoj vojsci – Stefan Radonjić, rođen 1991 u Leskovcu, s opštim uspehom 9,47. Nemanja Jaćimović, rođen 1990 u Beogradu. Medicinski fakutet VMA završio je sa prosekom 10\nNA SVEČANOSTI povodom završetka školovanja kadeta 137 klase Vojne akademije i 2. Klase Medicinskog fakulteta VMA, predsednik Srbije, Tomislav Nikolić upozorio je da se svet menja na gore:\n-Nekima nije dovoljno ono što im je Bog dao, ili što su im ostavili preci, pa posežu za tuđim.Tom vatrom se igraju i teritoriji Srbije oni koji bi da otmu ono što je naše. Tom vatrom se igraju i u komšiluku, u kome nekome smeta ne samo što postojimo, već i što je Srbija mudro vođena i napreduje iz dana u dan. Evo i danas ih pozivamo da razgovaramo i da se dogovorimo. Ne tražimo njišta njihovo, ali im ništa nećemo ni dati. Želimo uspeh i Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, ali ćemo pomoći Republici Srpskoj da njeni građani žive u miru i bolje nego danas.\nNikolić primećuje da neki događaji u današnjem svetu ugrožavaju život ljudi na planeti. Sve su vidljivije opasnosti od terorističkih napada, od migrantske krize, ali i od ćudi prirode. Ni jedna zemlja pojedinačno nije dorasla tim problemima, pa je neophodna međunarodna saradnja. Naša vojska ni malo ne zaostaje za armijama većih zemalja:\n-Angažovanje pripadnika Vojske Srbije u mirovnim misijama na svetskim kriznim žarištima svedoči o našoj želji da doprinesemo svetskom miru. Znamo da naš doprinos možda nema odlučujući značaj, ali to nam nikada nije bio izgovor za neaktivnost. To potrvrđuju i pohvale našim vojnicima iz međunarodnih institucija. Prisustvo pripadnika naše vojske u kriznim područjima postalo je primetno.\nU proteklih 166 godina svog postojanja, Vojna akademija školovala je veliki broj oficira i dala svoj doprinos sveukupnom razvoju obrazovanja u Srbiji. Danas je predsednik Tomislav Nikolić, uručio sablje najboljim kadetima Vojne akademije, ministar odbrane, Zoran Đorđević – bodeže najboljim kadetima Medicinskog fakulteta VMA, a načelnik Generalštaba Vojske Srbije – pištolje sa posvetom najuspešnijim kadetima kopnene vojske i Ratnog vazduhoplovstva i protiv vazduhoplovne odbrane.\nNajbolji kadet Vojne akademije je Lazar Stojnić, rođen 1993 u Beogradu, sa opštim uspehom 9,73. U kopnenoj vojsci – Stefan Radonjić, rođen 1991 u Leskovcu, s opštim uspehom 9,47. Nemanja Jaćimović, rođen 1990 u Beogradu. Medicinski fakutet VMA završio je sa prosekom 10.\nVojna akademija obrazuje i veliki broj studenata iz inostranstva, a može se pohvaliti i sa 225 naučnih radova, 4 udžbenika i 15 projekata za sistem odbrane. ♦


U Srbiji trenutno 538 migranata, na Horgošu i Kelebiji ne više od 200\nBeta 1. jula 2016. 09:50\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas da u smeštajnim kapacitetima za migrante u Srbiji trenutno ima 538 migranata, a da na prelazima Horgoš i Kelebija nema više od 200.\nOn je za Radio-televiziju Srbije ocenio da nema velikih grupa migranata i da se nada da Hrvatska više neće zatvarati granični prelaz Batina.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Hrvatske juče je saopštilo da je na graničnom prelazu Batina, prema Srbiji, postavljena ograda radi sprečavanja eventualnog nezakonitog ulaska u Hrvatsku, zbog čega je taj prelaz u sredu uveče bio zatvoren za saobraćaj.\nGovoreći o najnovijim porukama da državni vrh Srbije nije poželjan na obeležavanju zločina u Srebrenici 11. jula, Vulin je kazao da mu je žao što je organizacija Majke Srebrenice deo „licemerne politike igre“ i da takvo ponašanje prema Srbiji ne može proći bez reakcije.\nVulin je dodao da od predstavnika Srbije nikada nisu došli „loši signali“ i da nije napravljen nikakav gest koji bi izazvao nestabilnosti u regionu.


RTS :: Odgovornost za prevenciju nasilja\nDruštvo Odgovornost za prevenciju nasilja\nsreda, 24. jun 2009, 17:36 -> 18:45\nSlučaj školskog nasilja u Sremskoj Mitrovici ukazuje na dugogodišnju praksu zataškavanja i omalovažavanja nasilništva u školama i nepostojanje institucionalne podrške za žrtve, ocenjuje ombudsman Saša Janković.\nZaštitnik građana Saša Janković smatra da je slučaj nasilja u tehničkoj školi u Sremskoj Mitrovici pokazao da je došlo krajnje vreme da se ustanovi pojedinačna i institucionalna odgovornost za prevenciju i sankcionisanje nasilja.\n"Nepostojanje institucionalne podrške za žrtve nasilja i dugogodišnja praksa zataškavanja i omalovažavanja nasilništva u školama, ključni su razlozi zbog kojih je slučaj nasilja u učionici Srednje tehničke škole u Sremskoj Mitrovici otkriven na Internetu, a ne kroz rad institucija", ocenio je ombudsman.\n"Kontrola koju je institucija Zaštitnika građana sprovela, pokazala je da su organi unutrašnjih poslova imali kvalitetan kontakt sa školom, da su reagovali brzo i adekvatno, ali da su kasno dobili informaciju o nasilničkom ponašanju", naveo je Janković.\nU školi su duže vremena zanemarivani indikatori koji su ukazivali da je učeniku, koji je nasilje počinio, potrebna posebna pažnja i preventivni rad, piše u saopštenju ombudsmana.\nKontrola je pokazala da nedostaju školski programi o postupanju u slučaju nasilja i školski tim za prevenciju nasilja. Evidentno je odsustvo koordinacije na lokalnom nivou sa službama socijalne zaštite.\nTakođe, zabeleženo je da je škola dala novinarima na uvid, dakle najširoj javnosti, pisani izveštaj školskog psihologa o đaku.\nOdgovornost profesorke koja nije odmah i potpuno obavestila rukovodioca škole o slučaju nasilja, svakako će biti predmet disciplinskog postupka, naveo je Zaštitnik građana Saša Janković.


Prepoznatljivost Opštine Stiško poselo | | ОПШТИНА МАЛО ЦРНИЋЕ\nPrepoznatljivost Opštine Stiško poselo\nNo comments Izvor „REČ NARODA“\nU Zaovačkoj šumi protekle subote održano je četvrto Stiško poselo, etno festival hrane i folklora, manifestacija koja na specifičan način predstavlja turističke potencijale Stiga, Mlave i Homolja.\nOve godine na smotri se okupilo oko 800 učesnika i veliki broj posetilaca. U trideset i pet kotlića krčkala se riblja čorba, širio se miris lovačkog gulaša, a stomaci su „radili“ od samog pogleda na tradicionalna jela koja su bila uredno složena na štandovima domaćica iz Crnića, Stamnice, Krepoljina, Trnjana… Bilo je tu i domaće rakije, meda i propolisa, prirodnih voćnih sokova, zatim nezaobilazne domaće radinosti…\nNa obali jezera pecaroši su strpljivo čekali svoj ulov, a devojke vršile poslednje pripreme pred izlazak na binu gde se odlučivalo o etno lepotici ovogodišnjeg Stiškog posela.\nManifestaciju je otvorio predsednik opštine Malo Crniće dr Esidol Perić, a prisustvovali su i načelnik Braničevskog okruga Goran S. Petrović, predsednik opštine Golubac Zoran Pajkić, predsednici skupština opština Žabari i Petrovac na Mlavi, kao i predstavnici opštine Veliko Gradište.\nDirektor Turističke organizacije Malo Crniće Goran Stokić istakao je da je Stiško poselo osmišljeno tako da svaka aktivnost na manifestaciji predstavlja jednu turističku granu.\n-Sva ponuda predstavlja seoski turizam koji je budućnost Braničevskog okruga, a posebno opštine Malo Crniće koja je ruralna. Takođe, time što smo upisali malo Crniće na turističu kartu Srbije, uvek postoji mogućnost da u Crniće dođu i potencijalni investitori. Svaki nastup je koristan. Turistički dragulji ovog kraja su manastir Zaova, Zaovačka šuma, manastir Bradača, kao i dva jezera, jedno u Zaovi, a drugo u Smoljincu, na kome ćemo takođe raditi u narednom periodu, istakao je Stokić.\nI ove godine kulturno-umetnički program je bio izuzetno bogat, pa su tako, sem društava iz malocrnićke opštine, na bini zaigrali i članovi KUD-a „Vojislav Ilić Mlađi“ iz Oreovice i kulturno-umetničkih društava Žabari, Laznica i Krnjevo.\nOve godine Poselo je imalo i novinu, u sklopu kulturno-umetničkog programa prikazana je i etno modna revija.\nPosetioci Stiškog posela proveli su divan dan u Zaovačkoj šumi: pecali su, uživali u hrani, igri i muzici. Naredne godine očekuje ih sve to ponovo, po tradiciji krajem avgusta.\n© 2017 ОПШТИНА МАЛО ЦРНИЋЕ Powered by WordPress | Theme Designed by: sharepoint consulting | Thanks to Software for Project Management, cloud desktop and mssharepointcloud.com


Diskriminacija Bošnjaka viznim režimom - Klix.ba\nDiskriminacija Bošnjaka viznim režimom\n16.7.2009. u 14:30\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Beriz Belkić izjavio je danas u Sarajevu da BiH, iako po svojim kapacitetima može biti veza između Evrope i islamskog svijeta, u ovom trenutku dolazi u opasnost da bude izolovana, jer nisu ispunjeni uslovi za liberalizaciju viznog režima.\n"Bosanskohercegovačka javnost, naročito Bošnjaci, ne mogu se oteti utisku da vizni režim predstavlja vrstu diskriminacije zato što druga dva naroda na osnovu specijalnih veza garantovanih Dejtonskim mirovnim sporazumom nisu u tako neravnopravnom položaju", rekao je Belkić u razgovoru sa novim ambasadorom Saudijske Arabije Eidom Mohamedom Althakafijem.\nBelkić je dodao da je zbog toga zagovornik ideje da se političarima u BiH zaledi validnost diplomatskih pasoša i viza sve dok svi građani ne budu mogli slobodno putovati, jer upravo zahvaljujući političarima građani nisu dobili bezvizni režim - saopšteno je iz parlamenta BiH.\nPredsjedavajući Predstavničkog doma je u nastupnoj posjeti saudijskog ambasadora istakao da Saudijska Arabija spada u red zemalja koje su u vrijeme rata pružile značajnu pomoć BiH i sa kojom nema otvorenih i spornih pitanja.\nAmbasador Althakafi je rekao da se prije preuzimanja dužnosti u BiH susreo sa predstavnicima Konsultativnog savjeta Saudijske Arabije i da je tom prilikom konstatovano da je u jednom periodu BiH bila zaboravljena.\n"Vrijeme za jačanje ekonomske saradnje, a direktna saradnja privrednika BiH i Saudijske Arabije u velikoj mjeri može doprinijeti razvoju naših ekonomskih odnosa", rekao je Althakafi.\nU Hrvatskoj 18 oboljelih od nove gripe\n16.07.2009. u 14:36


Socijalni kapital | In Centar\nPremda socijalni kapital kao pojam datira još iz 18. veka tek je istraživački program Svetske banke, s kraja devedesetih, ovu temu aktuelizovao. Od početka 2000-ih, ovaj pojam zapravo dobija svoju punu afirmaciju i društveni značaj.\nJedan od prvih teoretičara koji se bavio socijalnim kapitalom bio je sociolog Pjer Burdije. Po njemu, društveni prostor je multidimenzionalan i pojedinac zauzima određeni položaj u društvu na osnovu vrste i obima kapitala koji može da iskoristi. U tom svetlu, Burdije razlikuje 4 vrsta kapitala:\n– Ekonomski (materijalna situacija)\n– Kulturni (obrazovanje)\n– Simbolički (društveni ugled)\n– Socijalni kapital (društvene mreže)\nSocijalni kapital se može, kao uostalom i svaki sociološki pojam, definisati na različite načine. Možemo ga shvatiti kao sistem normi i mreža unutar zajednice ili društva , koje olakšavaju kolektivnu akciju. Socijalni kapital je i svojevrsni društveni resurs koji olakšava pojedincima pristup društvenim, ekonomskim ili prirodnim resursima. On ostvaruje i pozitivan uticaj na demokratiju, u smilu veće političke participacije građana, kolektivnog delovanja i formiranja mreža građanskih asocijacija koje pospešuju povrenje i saradnju među građanima.\nDve glavne komponente socijalnog kapitala su:\nI Strukturalni i kognitivni\n– strukturalni – procesi, pravila i procedure koji se odnose na kooperaciju u smeru zajedničkog korišćenja kolektivnih aranžmana\n– kognitivni – individualno specifikovan i referira se na zajedničke norme, vre-dnosti, poverenje, stavove i uverenja\nII Premošćujući i povezujući\n–premošćujući – odnosi se na one vrste mreža koje povezuju različite delove društva, forsirajući generalno poverenje i reciprocitet\n–povezujući – manifestuje se mrežama koje osnažuju postojeću grupnu afilaciju i povećavaju partikularnu uzajamnost, solidarnost i lojalnost (unutar grupe)\nSocijalni preuzetnici su u najvećoj meri stvorili socijalni kapital koji je danas jedan od najvažnijih oblika kapitala. Sva ekonomska partnerstva danas, zahtevaju određen set zajedničih vrednosti kako bi se izgradilo poverenje i ostvarila uspešna saradnja. Osnovne komponente socijalnog kapitala jesu, između ostalog, poverenje, zalaganje za socijalne veze, norme reciprociteta i mogućnost da ljudi koriste svoje resurse jedni za druge.\nOno što je, možda najznačajnije, kada govorimo o socijalnom kapitalu, je svakako njegova neuništivost. Upravo zbog toga što nije materijalne prirode, ne može biti oduzet. Deljenjem socijalnog kapitala, on se ne smanjuje već je mogućnost njegove ekspanzije uvek ostvariva. Zato svako od nas treba da teži stalnom uvećavanju istog, jer u 21. veku on predstavlja možda baš najznačajniji izvor nečije moći u društvu.\n← Koncept socijalnog inkubatora\nKo su coworkeri? →


Vesti - Чуркин: Русија ће уложити вето на... | Palo.rs\nNažalost, mislim da je verovatno da će rezolucija dobiti devet glasova za“, dodao je Čurkin, prenosi Tanjug.\nAvion Malaysia Airlinesa, na letu od Amsterdama za Kuala Lumpur, pao je iznad Donjecke oblasti u Ukrajini, kada je poginulo 298 putnika i članova posade.\nАвион „Малезија ерлајнса” на лету од Амстердама за Куала Лумпур је пао изнад Доњецке области у Украјини, када је погинуло је 298 путника и чланова посаде.\n„Ovaj korak prema konfrontacijama je veoma opasan“, istakao je Čurkin, i dodao da bi Moskva želela da nastavi rad u duhu saradnje.\nNE DAJU NA SEBE: Rusija stavlja veto na rezoluciju o MH-17\nAmbasador Rusije u svetskoj organizaciji Vitalij Čurkin poručio je da će Moskva uložiti veto na rezoluciju Saveta bezbednosti UN o uspostavljanju međunarodnog suda za utvrđivanje odgovornosti za pad aviona „Malezija erlajnsa“. „Ako rezolucija dobije devet ili više...\nЊУЈОРК – Русија ће уложити вето на резолуцију Савета безбедности Уједињених нација о успостављању међународног суда за утврђивање одговорности за пад авиона „Малезија ерлајнса”, који је прошле године оборен изнад истока Украјине, изјавио је данас стални представник...\nMoguć veto Rusije na rezoluciju o padu aviona MH17\nRusija će uložiti veto na rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o uspostavljanju međunarodnog suda za utvrđivanje odgovornosti za pad aviona Malaysia Airlines, koji je prošle godine oboren iznad istoka Ukrajine, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri UN-u...\nbalkans.aljazeera.netpalo.gr · pre 4 Godine -29 Mesec ·\nPoljska će uložiti veto na plan EU za razmeštaj izbeglica


Tesla i u beloj tehnici\n28/11/2018 | 17:48\nPored telefona, tableta, televizora i klima uređaja, Tesla portfolio sada se širi i na uređaje bele tehnike – „za svaki dan i svaki dom“, kako je rečeno na prezentaciji noviteta iz ponude Tesla uređaja bele tehnike.\nTi uređaji uključuju veliki izbor modela koji „štede energiju, uklapaju se u svaki prostor i obezbeđuju više slobodnog vremena za korisnike.“\nKako je naglašeno, za sve uređaje Tesla bele tehnike obezbeđena je servisna podrška, uz garanciju u trajanju od pet godina.\nGeneralni direktor Komtrejd (Comtrade) distribucije u Srbiji, Nebojša Uskoković istakao je da je to „početak nove stranice u beloj tehnici, jer Tesla brend ulazi i u belu tehniku“.\n„Siguran sam da će Tesla Bela tehnika u narednom periodu biti jedan od lidera na tržištu bele tehnike. Želeo bih da naglasim da potpuno poverenje imam u 55 uređaja koje smo izabrali – od veš mašina, sudomašina, frižidera, ugradne tehnike i aspiratora, da su to zaista kvalitetni proizvodi koji zaslužuju mesto u radnjama. Treba da im date šansu jer sam siguran da će oni u budućnosti biti dominantan tim na tržištu bele tehnike“, ocenio je Uskoković.\nKako je dodao „njihov tim ima dva cilja – da Tesla proizvod uđe u svaki dom u Srbiji o čemu govori i slogan – Tehnologija svima. Drugi cilj je da svaki kupac Tesla brenda ponese jedan osećaj prilikom kupovine Tesla proizvoda – da je izabrao pobednika u toj grupi proizvoda“.\nbela tehnika/comtrade/nikola tesla\nCBS: Rekordna godina na tržištu nekretnina\nNiški aerodrom zaposlio “nevinog u aferi”\n31/08/2021 | 18:28


Sve Perezove prodaje - Sportske.net\nSve Perezove prodaje\nFlorentino Perez je odavno potukao sve rekorde kada je kupovina igrača u pitanju, a tri najveća transfera u istoriji su njegovo delo. Danas će oboriti svoj rekord kada je u pitanju prodaja, umeo je da pogreši u proceni. Najgora je bila odlazak Kloda Makalelea...\nKada kažete Florentino Perez prva asocijacija su transferi, Figov, Zidanov koji je dugi niz godina bio najveći u istoriji fudbala, da bi ga na prvom mestu smenio Kristijano Ronaldo, opet u režiji predsednika Reala. Zatim je granicu pomerio Bejl, da bi ovog leta stigao Hames Rodrigez i zauzeo mesto odmah iza Portugalca i Velšanina u top 3 svih vremena.\nAli, prvi čovek Merengesa drži klupski rekord kada je prodaja igrača u pitanju, prošlog leta je Mesut Ozil otišao za blizu 50 miliona evra u Arsenal. Danas će taj rekord biti srušen, kao igrač koji je u kasu Reala uneo najviše para od transfera ostaće ubeležen Anhel Di Marija.\n"El Fideo" će za više od 70 miliona evra preći u Mančester Junajted. Navijači se protive prodaji, sve validne ankete pokazuju da smatraju da nikako ne treba prodavati Argentinca, ali je Perez biznismen. Klub će zaraditi na fudbaleru koji nije medijski atraktivan, mada je sa stanovišta igre neprocenjiv za "Los Blankose".\nMeđutim, tako se pričalo i prošle godine kada je otišao Ozil, sezonu posle čini se da je to bio odličan potez, Nemac nije puno pokazao u Arsenalu, mada je rano za konačan sud o tom transferu.\nNajveća Florentinova greška, jednom je to i priznao, bio je Klod Makalele. Omaleni Francuz se preselio u Čelsi za 16 miliona evra, "Los Galaktikosi" su posle toga imali ogromne probleme u odbrani, odnosno defanzivi u veznom redu i nikakve druge kupovine nisu zakrpile tu rupu do kraja Perezovog prvog mandata.\nPogrešio je sa Robenom i Snajderom kada se vratio. To nisu bile njegove kupovine, u klub je Holanđane doveo Ramon Kalderon, tačnije Peđa Mijatović koji je bio sportski direktor. Roben je otišao u Bajern za 22 miliona evra i postao jedan od najboljih igrača na svetu. Tada je morao da ustupi mesto Ronaldu. Ves Snajder je istog leta završio u Milanu, obukao dres Intera, transfer je iznosio samo 14 miliona, sledeće godine je Holanđanin osvojio tripletu sa Interom i bio najbolji igrač tog tima. Sa "Oranje" je igrao finale Mondijala, mnogi veruju da je te godine sadašnji igrač Galatasaraja zaslužio "Zlatnu loptu". Ali, nikada posle toga nije bio ni blizu tadašnjeg nivoa, pa je teško reći da li je to Perezova greška.\nProdao je prošle sezone i Pipitu Iguaina Napoliju za blizu 40 miliona, Argentinac je tresao mreže u Seriji A, ali sa druge strane novac od njegovog i Ozilovog transfera je iskorišćen za Bejla i Real je osvojio "Desimu".\nSada je otišao Di Marija, čovek koji je bio najbolji igrač finala u Lisabonu. Mnogi tvrde da Perez pravi veliku grešku...


Počinje i najbolja liga Brazila: Flamengo i Gabigol ne daju krunu\nIzvor: MozzartSport.com, 08.Avg.2020, 17:14\nŠampion države i Južne Amerike i ove sezone prvi favorit za titulu. Otišao Žesus sa kormila, stigao Španac Domenek Torent. Luksemburgo vodi Palmeiras, a Portugalac Žesualdo Oliveira Santos\nZemlja sambe, kafe i fudbala. Virus korona zadao je celom svetu glavobolje, ali lopta mora da se kotrlja. Posle pauze od skoro osam meseci, u noći između subote i nedelje po našem vremenu počinje najjači šampionat Brazila, Serija A. Prethodnih nedelje odigrana su prvenstva po državama, >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << a mečom Fortaleza – Atletiko PR (nedelja, 00:00) kreće i elitno prvenstvo ove južnoameričke zemlje.\nŠampionat je bio predviđen da startuje 3. maja, a da se završi 6. decembra, ali je korona sve to odložila za više od tri meseca. Sada je sve spremno. Ovog vikenda na programu je sedam mečeva prvog kola, a tri duela su odložena pošto se igraju finalni susreti po brazilskim državama. Poslednje, 38. kolo igraće se 24. februara naredne godine. Najboljih šest timova u ligi, kao i pobednik Kupa Brazila igraće Kopa Libertadores, elitno takmičenje u Južnoj Americi. Narednih šest timova po plasmanu igraće u drugom po rangu takmičenju na kontinenentu, Kopa Sudamerikana. Četiri najgora tima preseliće se u drugoligašku konkurenciju. Prošle sezone elitu je napustio veliki Kruzeiro, nekadašnji šampion Brazila.\nProšla godina protekla je u znaku Flamenga. Ekipa iz Rio de Žaneira se popela na krov Južne Amerike posle spektaklularnog preokreta u finišu susreta protiv River Plejta. Argentinski velikan je vodio sa 1:0, a onda je Gabrijel Barbosa, popularni Gabigol postigao dva gola, u 89. i petom minutu sudijske nadoknade i doveo svoj tim do velikog trijumfa u Limi. U šampionatu Brazla Flamengo nije imao konkurenta. Završio je prvenstvo sa 90 bodova, čak 16 više od rivala iz Sao Paula, Santosa i Palmeirasa.\nU novom šampionatu na klupi najpopularnijeg brazilskog kluba neće sedeti Portugalac Žorž Žesus. On je prošlog meseca preuzeo Benfiku. Varatio se na Luž. U prvom mandatu vodio je Orlove od 2009. do 2015. godine, a onda se preselio u redove ljutog gradskog rivala, Sportinga. Na klupi Flamenga sedeće opet stranac, Španac Domenek Torent. U ekipi je ostao najbolji strelac šampionata Brazila prošle sezone (25 pogodaka) i junak finala Kopa Libertadores, Gabigol. On je početkom godine otkupljen od Intera za 17.450.000 i biće udarna igla šampiona Brazila i Južne Amerike i u 2020.\nIz Fjorentine je stigao početkom godine Pedro za 1.000.000, a klub su pojačali još Mihel Rikardo de Oliverira iz Gojasa za 7.500.000 i Leo Pereira iz Atletiko Paranensea za 7.000.000. Iz kluba je otišla velika nada brazilskog fudbala, Reinier, koga je Real platio 30.000.000 evra. Za ovaj klub igraju i veterani koji su se proslavili u Evropi, Filipe Luis i Rafinja. Specijalizovani portal Transfermarkt procenio je tim Flamenga na 120.000.000 evra.\nProšle sezone su u vrhu bili klubovi iz Sao Paula, Santos i Palmeiras, a mnoge se očekuje od Gremija u 2020. godini. Ekipa iz Porto Alegrea je u prošlom šampinatu bila četvrta. Čertvrtu sezonu na kormilu tima je Renato Gaučo. Prva zvezda je Everton koji je procenjen na 28.000.000 evra.\nPalmeiras će naredne sezone sa klupe da predvodi Vanderlei Luksemburgo koji je nasledio Luisa Felipea Skolarija na kormulu tima iz Sao Paula. Na klupi Santosa u 2020. godini sedeće iskusni portugalski stručnjak Žesualdo Fereira. Najveće pojačanje tima za narednu sezonu je Kristijan Kueva. Prošlog leta je Real za 45.000.000 kupio od Santosa Rodriga koji je proteklu sezonu igrao odlično u redovima Kraljevića iz Madrida. Najvredniji igrač tima je Venecuelanac Džeferson Soteldo, procenjen na 8.000.000 evra. Prošle sezone je član Santosa postao Evandro Gobel, nekadašnji igrač Crvene zvezde i Porta, ali je on ovog leta napustio crno-bele iz Sao Paula. Za Sao Paulo igraće Dani Alves, nekadašnji igrač Barselone, Juventusa i Pari Sen Žermena, a tu je i španski veteran Huan Fran. On je pre godinu dana stigao iz madridskog Atletika.\nBRAZIL 1 - 1. KOLO\n00.00 (2,40) Fortaleza (3,20) Atletiko PR (3,10)\n00.30 (4,00) Koritiba (3,20) Internasional (2,05)\n02.00 (3,20) Sport Resife (2,95) Seara (2,50)\n21.00 (1,65) Flamengo (3,80) Atletiko Mineiro (5,50)\n21.00 (4,50) Gojas (3,45) Sao Paulo (1,85)\n21.00 (2,50) Santos (3,20) Bragantino (2,95)\n00.00 (1,63) Gremio (3,70) Fluminense (6,00)\nBotafogo – Baija\nKorintijans – Atletiko GO\nPalmeiras - Vasko


Dom lordova: Kritike Britaniji i EU zbog odnosa prema Ukrajini\nVelika Britanija i cijela EU su "katastrofalno loše čitali" raspoloženje Kremlja tokom uvoda u krizu u Ukrajini, ocjenjuje se u izvještaju Odbora za EU Domu lordova, gornjeg doma britanskog parlamenta.\nKako se navodi, Evropska unija nije razumjela dubinu ruskog protivljenja planovima da se EU dodatno približi Ukrajini. Posebno se kritizira Velika Britanija zbog toga što nije bila "ni dovoljno aktivna, ni dovoljno vidljiva" tokom krize.\nDio krivice se stavlja na teret odlukama da se primjene mjere štednje u Foreign Officeu , koji je tako ostao bez djela stručnjaka za Rusiju, ali i bez dovoljno dobrih analiza dogdajanja na istoku Evrope.


Koliko ste spremni da sve položite zarad jedne nedostižne iluzije? | Studentski Dnevni List\nJelena Ilić 19.4.2021.  Komentari\nTreći roman i klasik svetske književnosti američkog pisca Frensisa Skota Ficdžeralda „Veliki Getsbi” objavljen je 1925. godine, a predstavlja njegov vrhunac stvaralaštva i sliku burnih dvadesetih prošlog veka. Ficžerald uvodi čitaoce u priču milionera Džeja Getsbija kroz oči Nika Karaveja, rođaka Dejzi Bjukenen koja je oličenje Getsbijevih snova i njegovog pojma savršenog života. Želja za nečim koja izgleda kao primer pravih vrednosti može biti samo obična provalija koja je uzrok nemarnog maštanja.\nAmerički san, raskošne zabave i površni hedonizam je sve ono što pisac prepliće kroz ovo štivo. Nik Karavej je povezan sa pričom Džeja Getsbija kroz svoju rođaku Dejzi koja je udata za nabusitog Toma Bjukenena, nesvesnog ljubavne prošlosti svoje supruge i njene buduće afere. Radnja je smeštena u izmišljenom gradu Vest Egu na Long Ajlendu. Od slučajnog i misterioznog Nikovog suseda koji priređuje neodoljive zabave, do čoveka koji zapanjuje skromnošću svog zahteva da slučajno sretne Dejzi nakon pet godina kod Nika u gostima, kreće neočekivani sled događaja.\nMora da je bilo trenutaka, još tog poslepodneva kada mu je Dejzi pala u očima u odnosu na Dejzi iz njegovih snova − ne nekom svojom krivicom, već zbog neizmerne snage njegove iluzije. Ona je bila snažnija od nje, ona je bila snažnija od svega. Predao joj se strastveno i stvaralački, i sve vreme joj nešto dodavao, kitio je svakim blistavim perom koje je dolebdelo do njega. Nikakav plamen niti svežina ne mogu se meriti sa onim što čovek čuva u svom sablasnom srcu.\nStil pisanja je jednostavan, privlači i daje utisak lakog upijanja reči začinjem posebnim i slatkastim pridevima koji daju draž romanu upravo tog vremena i takve vrste društva gde su bili Getsbi i Bjukenenovi. Nekada siromašni Džej je zbog ružičastih naočara manifestovao svoj san, ne znajući da kroz svoju prizmu ne može i manifestovati osećanja drugih ljudi, posebno Dejzinih koja je u ovoj priči prikazana kao američki san u ljudskom obliku, oslikana njegovim slepilom. Utonuvši u nameri da je oduševi, zanemario je svu svoju skromnost i prošlost da bi joj bio ravan, ali nije bio svestan da je veoma upitno da li bi ona bila isto što i njegova ideja o njoj. Ono što ovaj roman takođe istražuje jesu teme dekadencije, idealizma i otpori prema promenama i socijalnim previranjima.\nRoman je imao više ekranizacija, a najskorija je bila 2013. godine u režiji Baza Lurmana, u kojem su glumili Leonardo Dikaprio kao Getsbi, Karej Muligan kao Dejzi i Tobi Magvajer u ulozi Nika.\nkultura,preporuka knjige,preporuka nedelje,Veliki Getsbi,Frensis Skot Ficdžerald,\n19.4.2021. EU info kutak organizuje niz događaja povodom Dana Evrope\n19.4.2021. Onlajn info-sesija za lokalne i regionalne medije u okviru medijskog takmič...\n19.4.2021. Niški džedaji i ove godine obeležavaju Svetski dan „Star Wars-a”\n19.4.2021. Onlajn-debata o izazovima izveštavanja na lokalnom nivou\n19.4.2021. Vebinar o aktuelnim temama iz oblasti medijske pismenosti\n19.4.2021. Dva nova filmska ostvarenja u „Cineplexx-u”\n19.4.2021. Izložba „TRANSFORMATORIJUM” u Salonu 77\n19.4.2021. „Oni koji mi žele smrt” na platnu bioskopa „Vilin Grad”\n19.4.2021. „Veliki povratnici” u bioskopu „Cine Grand”\n19.4.2021. Pod velom melanholije


POLITIČKA PODVALA DRAGANA ČOVIĆA: EU ne zagovara daljnju federalizaciju BiH – to zagovara samo HDZ-ova glasnogovornica Željana Zovko'! | Slobodna Bosna\n- Ideje o kojima mi govorimo, ideje federalizma, koje upravo baštini EU kao standard unutar svojih članica je nešto što nas potpuno povezuje s idejama EU. A to je najviša razina ljudskih prava i sloboda, dakle građanskih prava u BiH, ali ne podcijenimo i činjenicu da je BiH, Federacija BiH, što nam je izrekom kazala i jedna od odluka Ustavnog suda, federacija konstitutivnih naroda, a ne nekih drugih oblika. Drugim riječima, tri konstitutivna naroda i oni koji se ne izjašnjavaju tako su realnost BiH i svi koji misle eliminirati ulogu ustavne jednakopravnosti konstitutivnih naroda pa i mogućnosti da biraju svoje legitimne predstavnike tamo gdje to Ustav BiH predviđa, jednostavno su na krivom putu i to neće donijeti stabilnost. Mi ćemo svoje prijedloge upravo uskladiti sa svim deklaracijama i rezolucijama koje smo dobivali u našoj komunikaciji s predstavnicima europskih institucija – istakao je Čović.\n„Ustav sadrži odredbe zasnovane na nacionalnoj pripadnosti i prebivalištu koje nisu u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. To su odredbe koje se odnose na imenovanje, sastav i postupke odlučivanja šefa države i izvršnih i zakonodavnih tijela, budući da su određena izborna prava rezervisana za građane koji pripadaju „konstitutivnim narodima“ - Bošnjacima, Hrvatima i Srbima. Stoga su potrebne značajne dodatne reforme kako bi se osiguralo da svi građani mogu ostvarivati svoja politička prava, u skladu sa presudom Evropskog suda za ljudska prava (ECtHR) u predmetu Sejdić-Finci.“\n"Osigurati da se izbori provode u skladu s europskim standardima tako što će provesti relevantne preporuke OSCE-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije, osigurati transparentnost finansiranja političkih stranaka i održati lokalne izbore u Mostaru“


VN Bahreina - F1 Serbia\nPost od zarko.s. » Ned Feb 19, 2017 3:23 pm\nZvanično ime: 2017 FORMULA 1 GULF AIR BAHRAIN GRAND PRIX (Sakhir)\nLokacija: Bahrain International Circuit, Šakir, Bahrein\nStaza u Bahreinu izgradjena je 2004. godine. Inicijativu je pokrenuo Princ Salman bin Hamad Al Khalifa koji je ujedno i predsednik auto-moto federacije Bahreina. Projekat je poveren firmi TRL na čijem se čelu nalazi Patrick Brogan, a projektant staze bio je Nemac Herman Tilke.\nOrganizatori trke bili su zabrinuti da staza neće biti završena na vreme i zatražili su od Bernia Eclestona da se trka otkaže. Medjutim, šef F1 je odbio taj zahtev, a staza iako nije bila u potpunosti završena prva VN Bahreina je ipak održana. Na taj način Bahrein je ušao u istoriju F1 kao prva zemlja sa bliskog istoka koja je ugostila najbrži cirkus na svetu.\nSa vremenom od 1.30.139 Michael Schumacher postao je vlasnik prve pol pozicije na novoj stazi, a dan posle toga i prvi pobednik.Staza u sred pustinje bila je briga velikog broja vozača jer su kritike išle na račun peska koji je mogao da padne na stazu i tako onamogući normalne uslove za vožnju. Medjutim, inžinjeri su napravili posebnu vrstu podloge koja se ponašala na pesku kao želatin i tako sprečavala pesak da dospe na stazu.\nOriginalan izled staze imao je dužinu od 5.406m i na toj stazi se vozilo sve do 2010. godine kada je odlučeno da se staza produži za dodatnih 893 m što je rezultiralo krajnjom dužinom od 6.299 m i dodatnih 9 krivina.\nStaza u Bahreinu bila je 3. u kalendaru F1 sve do 2010. godine, kada je odlučeno da bude prva staza na otvaranju sezone. Fernando Alonso je tada na otvaranju sezone i svom debiju u za tim iz Maranela ostvario pobedu i najbrži krug u vremenu od 1.58.287 u Ferrariju F10.\nRe: VN Bahreina\nPost od Cp6uH » Ned Apr 16, 2017 10:19 am\nPost od Cp6uH » Ned Apr 16, 2017 10:20 am\nPost od Dekio » Ned Apr 16, 2017 1:21 pm\nLepsa je noci, ne vidi se pustinja, nema lepota kao Spa recimo, odmara oci.\nPost od Cp6uH » Ned Apr 16, 2017 4:56 pm\nOkolina je razlog zašto se i vozi noću


Policija kod učenika u školi pronašla drogu - JuGmedia\nNIŠ – Niška policija podneće krivične prijave, u redovnom postupku, protiv dve maloletne osobe iz Niša, zbog sumnje da su izvršile krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je prilikom pojačane kontrole, u dvorištu srednje škole u Nišu, kod šesnaestogodišnjeg mladića pronašla izvesnu količinu marihuane. Pretresom stana u kome živi, policija je pronašla sedam paketa marihuane sa oko 7,6 grama i presovanu biljku „kanabis sativa“.\nTakođe, policija je, u neposrednoj okolini zgrade u kojoj je vršila pretres, uočila i sedamnaestogodišnjaka kod koga je pronašla deset paketa marihuane sa više od 19 grama.\nProtiv maloletnika biće podnete krivične prijave Višem javnom tužilaštvu u Nišu.


Februar u Novom Sadu: događaji koje ne treba da propustite - Visit Novi Sad\nFebruar u Novom Sadu: događaji koje ne treba da propustite\nHladne, zimske dane u prestonici kulture ovog februara začinite kulturom u pokretu. Novi programski luk Seobe baviće se čitavog meseca temom migracija i umetnosti migracija, te vam izdvajamo, između ostalog, i pregršt zanimljivih događaja programa Evropske prestonice kulture, među kojima dominiraju izložbe. Kako biste uvek bili u toku sa dešavanjima po gradu, redovno pratite naš kalendar na sajtu. Kao i uvek, imamo predloge za sve uzraste i svačiji ukus, pa vas unapred pozivamo da zaokružite neke od ovih datuma u svojim kalendarima. Zagrejmo februar pred vama, naravno, uz sve preduzete mere opreza i s maskom na licu\nKultura nas zove\nDan grada Novog Sada, koji se obeležava 1. februara, biće u znaku dve veoma značajne izložbe za prestonicu kulture, koje ćete imati priliku da posetite sve do kraja aprila. Muzej Vojvodine u Dunavskoj ulici otvara vrata svojim posetiocima izložbom Tamo gde seoba završava – od rimske Panonije do današnje Vojvodine, kojom će biti predstavljena tri pozlaćena rimska šlema iz 4. veka, dok će u Zbirci strane umetnosti, koja se nalazi u istoj ulici, posetioci moći da obiđu Izložbu Akcenti – Novi Sad kojom će biti prikazane istorijske vrednosti Novog Sada, koje su nastajale, prihvatane i razvijane u periodu dugom više od tri veka. Od 12. februara ne propustite još jednu multimedijalnu izložbu na Spensu, koja će vam približiti priču o razvoju i modernizaciji ovog grada, a u pitanju je Novi Sad moderan grad.\nTemu migracija umetnici će prikazati i kroz fotografiju, te vas pozivamo da od 19. februara prilikom šetnje centrom grada, zastanete i pogledate izložbu Migracije u 21. veku. Kroz 58 fotografija biće prikazano čak 28 foto-reportaža trenutno najznačajnijih svetskih foto-reportera iz celog sveta na temu migracija. Galerija Matice srpske takođe će se baviti ovom tematikom, te će od 18. februara biti otvorena izložba srpskih i evropskih umetnika koja u prvi plan dovodi umetnost usmerenu na propitivanje istorijskog i savremenog smisla seoba. Slike će u Evropsku prestonicu kulture doputovati iz velikih nacionalnih i evropskih umetničkih galerija i muzeja, te vam savetujemo da u svoj planer upišete Migracije u umetnosti, umetnost migracija.\nIzložbu koju takođe izdvajamo, a možda je još niste posetili, jeste Vreme i vaseljena, koja predstavlja svojevrsno putovanje od tame do svetlosti, haosa do kosmosa, kroz multimedijalni spoj digitalnog i analognog umetničkog izraza. Izložbu možete posetiti u Studiju M tokom cele godine titule Evropske prestonice kulture.\nKlasika je za sve\nLjubitelje klasične muzike obradovaće nastupi Vojvođanskog simfonijskog orkestra, koji će u okviru programskog luka Seobe, održati ukupno tri koncerta pod nazivom The Best of Novi Sad, pokazujući koliko je naš grad bogat uspešnim i perspektivnim muzičkim umetnicima. U sinergiji svetskih, a naših muzičara, videćemo najbolje od migracija. Koncerti nas očekuju 2, 10. i 17. februara, a imaćete priliku da slušate soliste Stefana Milenkovića, Aleksandru Šuklar, Irenu Josifovsku, Kemala Gekića, Ritu Kinku i Roberta Lakatoša. U Gradskoj koncertnoj dvorani ćete 24. februara imati priliku da uživate u nastupu gudača Holandskog radijskog filharmonijskog orkestra ROctet. Četvoro violinista, dvoje violista i dvoje violončelista obećavaju veće za pamćenje u okviru programa Evropske prestonice kulture. Atmosferu Kulturne stanice Eđšeg, od 8. februara upotpuniće zvuci gitare i to na Vojvođanskom festivalu klasične gitare, koji će se održati po 16. put, te vam savetujemo da poslušate uživo prof. Zorana Krajišnika, solistkinju Ljubicu Bukvić i druge umetnike. Novosadska publika će u novoj Gradskoj koncertnoj dvorani, 28. februara, imati priliku da prisustvuje i nastupu na kome će kompozitor i solista Nebojša Živković nastupiti sa novosadskim muzičkim ansamblom Camerata Academica Novi Sad, a u istom prostoru će 18. februara biti održan koncert Vasila Hadžimanova sa bendom i gostima. Ulaznice se mogu kupiti na biletarnici Kulturnog centra.\nIzdvajamo dva događaja za ljubitelje književnosti. U Crnoj kući, 2. februara, održaće se čak 183. Književni klabing na kom će se razgovarati o knjizi Sabo je stao, Ota Horvata, s početkom u 18 časova. Istog dana, ali sat vremena kasnije, u Digitalnom omladinskom centru održaće se promocija knjige Omama Slobodana Vladušića. Ako ste pročitali lektiru, odnosno Sabo je stao, uputite se u Crnu kuću, u suprotnom – na promociju!\nFebruar na pozorišnim daskama\nU okviru programskog luka Seobe, 28. februara u Ustanovi za kulturu i obrazovanje Kulturni centar Mladost u Futogu, održaće se Velika seoba arhivatora. Ekipa Državnog posla, dobro poznati Čvarkov, Torbica i Boškić, do suza će nas nasmejati svojom interpretacijom migracija u regionu. Ovo ne želite da propustite! Na pozorišnim daskama najstarijeg teatra u Srbiji, Srpskog narodnog pozorišta, očekuju vas predstave Tesla izumetnik (1.2. u 19h i 7.2. u 19.30h), čiji ste deo imali priliku da pogledate i u okviru Dočeka nove godine, kao i duodrama Zvrk (7.2. u 20.30h), koju preporučujemo, a bavi se temom suočavanja sa propašću čovečanstva, u kojima glumci Nenad Pećinar i Marko Janjić ulaze u niz sukoba uzrokovanih pohlepom i željom za preživljavanjem. Iz repertoara Novosadskog pozorišta izdvajamo klasike Dostojevskog i Tolstoja, Idiot (4. 2. u 19h) i Ana Karenjina (22. 2. u 19h).\nUkoliko ste ljubitelj rekreativnih pešačkih tura, lagane vikend šetnje po Fruškoj gori su kao stvorene za vas. Neka prva subota u februaru bude rezervisana za planinarsku avanturu koju organizuje Hiking tour Serbia. Okupljanje i polazak su 5. februara u 9 sati kod raskrsnice u Gornjem Šakotincu, a sve što vam je osim udobne obuće potrebno jesu volja i flašica vode. Pešačka kružna ruta: Gornji Šakotinac – Šakotinački vodopad – Kozje brdo – Katanske livade – Veliki Komesarovac – Gornji Šakotinac.\nAutorke: Marina Marić i Tihana Smiljanić\nFoto: Jelena Ivanović, Srđan Doroški, Promo/EPK\nfebruar u Novom Sadu, izbor urednika


ŽRK Budućnost - Završen odmor, ''plave'' ponovo na okupu\nZavršen odmor, ''plave'' ponovo na okupu\nRukometašice Budućnosti zajedničkom večerom počele su novu sezonu, u kojoj je glavni cilj plasman na finalni turnir Lige šampiona u Budimpešti, nakon dvije godine pauze. U novu sezonu, ''plave'' ulaze sa šest novih igračica i željom da do prvog vikenda oktobra kada počinje Liga šampiona, dostignu visok nivo forme kako bi u konkurenciji francuskog Bresta, rumunske Rimniku Vlčee i njemačkog Bitighajma, osvojile što više bodova koji se prenose u glavnu rundu.\nPrvi trening u novoj sezoni planiran je za petak u Sportskom centru ''Morača'', a za ponedjeljak je zakazan put za Berane, gdje će biti obavljen uvodni dio priprema.


Laser profesionalni (62856661) - Limundo.com\nMinimalna cifra koju možete da ponudite je: 5577 din\nBroj aukcije: 62856661\nAktuelna ponuda: 5.567 din\nOcene: 99.19% pozitivnih\nProfesionalni laser za laboratorijska ispitivanja, možete se koristiti i za razne druge namene. Crveni laser je u pitanju, izuzetno velike snage, neprijatno je čak i gledati u tačku koju projektuje na zidu sa 5 metara udaljenosti od istog. Projektuje u daljinu nekoliko stotina metara, koliko sam ja mogao da vidim, verovatno i mnogo dalje. Laser nije korišten, osim par puta za podešavanje optike i ogledala mašina za koncertnu rasvetu. Nov je - još je na njemu zaštitna bela folija preko kućišta. Proizveden je u Nemačkoj.\nNe znam koje je snage, ali mw nisu u pitanja nego wati, radi na 220v - direktno u mrežu. Upozorenje: ovo nije igračka, ne prodajem licima mlađim od 18 godina, gledanje u ovaj laserski snop ili usmeravanje u oči, čak i pod uglom izaziva, momentalno oštečenje ili trajni gubitak vida.


pink.rs | 'PRED SRBIJOM JE NEIZVESNA KORONA JESEN' Đerlek za Pink: Nevakcinisani su FABRIKE NOVIH SOJEVA, odluka o stimulativnim merama 1. avgusta\nNe želim da stvaram paniku, ali moramo da budemo vrlo ozbiljni jer je realnost da sa 50 odsto vakcinisanih čekamo delta soj koji je napravio problem u Velikoj Britaniji gde je 85 odsto primilo prvu, a 65 odsto ljudi drugu dozu. Šta možemo mi onda da očekujemo? Mnogi su sa prvim danima leta planirali letovanje i radili PCR. To je samo pokazatelj da li ste u tom trenutku zaraženi ili ne, a pitanje je šta ćete doneti i iz inostranstva - rekao je Đerlek.


Akademija – Akademija tehničkih strukovnih studija Beograd\nProfesorka Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd dr um. Jelena Drobac u okviru Erasmus+ projekta KA107- Mobilnost nastavnika u periodu od 9. do 13. maja boravila je u Podgorici, na Fakultetu…\nContinue Reading Profesorka dr um. Jelena Drobac u okviru Erasmus+ projekta Mobilnost nastavnika održala je predavanje na Fakultetu vizuelnih umjetnosti u Podgorici\nProfesorka Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd dr um. Natalija Simeonović u okviru Erasmus+ projekta KA107- Mobilnost nastavnika je tokom perioda od 9. do 14. maja održala predavanja i radionice na…\nContinue Reading Profesorka dr um. Natalija Simeonović održala je predavanja na Banja Luka Koledžu u okviru Erasmus+ projekta mobilnosti\nOdržana je prva konstitutivna sednica Saveta poslodavaca Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd 12. maja u Beogradu. Savet poslodavaca je savetodavni organ Akademije, koji je konstituisan u skladu sa Zakonom o…\nContinue Reading Formiran Savet poslodavaca Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd\nOrganizator Prvog naučno-stručnog skupa sa međunarodnim učešćem „Dobra praksa u drumskom saobraćaju i transportu“ je Akademija tehničkih strukovnih studija Beograd. Skup se organizuje uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog…\nContinue Reading U Beogradu se 11. i 12. maja 2022. godine održava Prvi naučno-stručni skup sa međunarodnim učešćem „Dobra praksa u drumskom saobraćaju i transportu“\nStudenti Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd, studijskog programa Dizajn industrijskih proizvoda, Ana Murić, Sava Ristić, Đorđe Radojčić, Duško Đokić, Aleksandar Stanković i Luka Milić predstavili su svoja dizajnerska rešenja i…\nContinue Reading Studenti Dizajna industrijskih proizvoda predstavili svoja dizajnerska rešenja na ovogodišnjem beogradskom sajmu automobila\nOdržana radionica za studente Modnog dizajna proizvoda od kože Akademije i Modnog dizajna Fakulteta digitalnih umetnosti Univerziteta Metropolitan\nU prostorijama Odseka Beogradska politehnika 7. maja odražana je radionica za studente studijskog programa Modni dizajn proizvoda od kože Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd i studijskog programa Modni dizajn Fakulteta…\nContinue Reading Održana radionica za studente Modnog dizajna proizvoda od kože Akademije i Modnog dizajna Fakulteta digitalnih umetnosti Univerziteta Metropolitan\nIzbori za članove Studentskog parlamenta Akademije\nRaspisani su izbori za članove Studentskog parlamenta Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd. Odluke i postupak sprovođenja izbora možete pogledati na stranici atssb.edu.rs/dokumenta u folderu Studentski parlament.\nContinue Reading Izbori za članove Studentskog parlamenta Akademije\nTehnologija napreduje veoma brzo – a svet obrazovanja nešto sporije. Svedoci smo velikih tehnoloških, obrazovni i društvenih promena koje je podstakla četvrta industrijska revolucija. Treća po redu međunarodna konferencija „Digitalno…\nContinue Reading Konferencija Digitalno obrazovanje 2022.\nApsolventsko veče je veče kada se jedno poglavlje života završava, dok u istom trenutku otpočinje drugo, novo. Zato je apsolventsko - veče koje se pamti! Ove godine apsolventsko veče 31.…\nContinue Reading Apsolventsko veče Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd\nDelegacija Akademije je posetila kompaniju Galeb group u Šapcu\nDelegacija Akademije tehničkih strukovnih studija Beograd posetila je 14. aprila kompaniju Galeb group u Šapcu, jednu od lidera u oblasti preduzetništva na našim prostorima. Kompanija je osnovana 1977. godine, najpre…\nContinue Reading Delegacija Akademije je posetila kompaniju Galeb group u Šapcu


Crno-beli nastavljaju sezonu turnirom u ragbiju 7 | Ragbi klub Partizan\nCrno-beli nastavljaju sezonu turnirom u ragbiju 7\nRagbi se vratio! Sezona koja je prekinuta usled epidemije korona virusa nastavlja se ovog vikenda. U subotu, 20. juna, odigraće se prvi turnir Prvenstva Srbije u ragbiju 7, na kome će učestvovati i ragbisti Partizana. Pored crno-belih, na ovom turniru će se takmičiti Rad, BRK Crvena Zvezda, RK Torpedo, RK Dinamo 1954 i RK Vojvodina. Domaćin prvog turnira biće RK Rad, pa će se tako ragbi lopta zakotrljati na stadionu Kralj Petar I od 15:00h.\nFormat takmičenja u Prvenstvu Srbije u ragbiju 7 ostao je isti. Igraju se dva turnira, po principu svako sa svakim. Nakon odigravanja pomenutih turnira, sabira se sveukupan plasman svih ekipa i tim koji ima najviše bodova će biti proglašen šampionom Srbije u ragbiju 7. Ove subote igra se prvi od predviđena dva turnira.\nRagbi 7 je olimpijska “varijanta” klasičnog ragbija 15. Igra se po otprilike istim pravilima, sa razlikom u broju igrača koji su na terenu (kao što i samo ime govori). Ovaj sport je postao olimpijska disciplina 2016. godine, kada se Olimpijada održavala u Rio de Žaneiru. Tada su ragbisti, po prvi put u modernoj istoriji, postali olimpijci.\nBranilac titule u ragbiju 7 je RK Rad. Partizan je ovu titulu osvojio dva puta, poslednji put u 2018. godini.\nPozivamo sve navijače Partizana da u subotu, od 15 časova, dođu na stadion Kralj Petar I i podrže crno-bele ragbiste do nove titule!\nRAGBI I ZDRAVLJE, TREĆI DEO: ...\nU nedelju na Adi drugi turnir ...


eKapija | Općina Banovići želi solarne klupe\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 21.01.2021.| 11:55\nOpćina Banovići želi solarne klupe\nPrimjer solarne klupe u Sarajevu (Foto: centar.ba)\nOpćina Banovići opredijeljena je za korićenje obnovljivih izvora energije i o tome će voditi posebnu pažnju u narednom periodu. S tim u vezi, u srijedu, 20. januara, je rukovodstvu Općine prezentirano nekoliko modela pametnih klupa za koje je iskazana zainteresovanost, saopšteno je iz općinske uprave.\nOpćina je zainteresovana za nabavku solarnih klupa, a najpogodnija lokacija za postavljanje prve takve klupe je Trg iako se razmatraju i druge lokacije. U budžetu za ovu godinu biće predviđena određena sredstva za ovaj projekat, a u kojem kapacitetu odredit će se u skladu sa finansijskim mogućnostima.\nsolarne klupe Banovići


Piloti se "igraju sa vatrom": Pokažite razum - B92.net\nPiloti se "igraju sa vatrom": Pokažite razum\nBerlin -- Nemaèki ministar saobraæaja Aleksander Dobrint apelovao je na pilote aviokompanije Er Berlin da prekinu neformalni štrajk.\nIzvor: Beta sreda, 13.09.2017. | 14:31\nŠtrajk je izazvao dva dana poremeæaja letova te kompanije u steèaju koja èeka kupca.\nEr Berlin bio je primoran da otkaže više od 100 letova što je izazvalo haos na nekoliko nemaèkih aerodroma, pošto je oko 200 pilota prijavilo da je na bolovanju. Neformalni štrajk se nastavlja i danas, kada su otkazana 32 leta te kompanije, koja ipak navodi da se više pilota vraæa na posao.\nMinisdar Dobrint rekao je da je akcija pilota kontraproduktivna pošto bankrotirana kompanija traga za kupcem.\n"Mogu samo da apelujem na sve da pokažu zdrav razum i dozvole da se obave letovi", rekao je ministar.\nDruga po velièini nemaèka aviokompanija proglasila je prošlog meseca da podnosi zahtev za bankrot posle više meseci gubitaka i odluke njenog najveæeg akcionara, kompanije Etihad iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, da prekine finansiranje.\nKompanija nastavlja da leti zahvaljujuæi hitnom zajmu nemaèke vlade od 150 miliona evra. Vode se razgovori sa više potencijalnih kupaca koji imaju rok do petka, 15. septembra, da podnesu ponude.\nPredsednik Er Berlina Tomas Vinkelman ocenio je da se piloti "igraju s vatrom" jer njihovom akcijom firma koja je u teškoæama gubi više miliona evra dnevno, u trenutku kada se odluèuje o njenom opstanku.\nMaloun: Jokiæ je za Ol-star i zaslužuje kandidaturu za MVP\nSutra poèinje malo ledeno doba


FOTO / Ratni reporteri u Sarajevo dolaze "s obrazom" - Klix.ba\nNa poziv Remyja Ourdana\n/Ratni reporteri u Sarajevo dolaze "s obrazom"\nRatni reporteri u Sarajevo dolaze "s obrazom"\nRemy Ourdan je došao u Sarajevo na početku rata 1992. godine kao 23-godišnjak i ni danas ne zna objasniti odluku koju je donio nekoliko dana poslije - da ostane u opkoljenom gradu sve dok opsada ne bude okončana. Ostao je Remy u Sarajevu i godinu nakon okončanja opsade, a na 20. godišnjicu od početka najduže opsade u modernoj historiji, dovodi svoje kolege koji se u nekad opkoljeni grad vraćaju "s obrazom": Na poklon gradu donose fotoknjigu o opsadi.\nOurdan je u Sarajevu preživio opsadu: "To je vaš rat, vaša sjećanja i vaša priča" (Foto: Almir Panjeta/Sarajevo-x.com)\nNa 20. godišnjicu od početka rata, 6. aprila, veliki broj ratnih novinara i fotografa ponovo će se sresti u sarajevskom Holliday Innu, kako bi evocirali uspomene, ali i kako bi mnoge od nas, koji smo preživjeli opsadu, ili one koji danas žive u Sarajevu i o tome znaju malo ili nimalo, podsjetili na sve što se dešavalo tokom opsade.\n"Nakon Sarajeva pokrivao sam i druge ratne zone, sretao se sa kolegama koji su u Sarajevu proveli veći dio opsade, ali i onima koji su bili tu vrlo kratko, i svi neprestano spominju Sarajevo. Odlučio sam zato da jedno od naših druženja organizujemo upravo u Sarajevo, da se sretnemo i podsjetimo na ono što smo proživjeli skupa s ovim gradom. To je vaš rat, vaša sjećanja i vaša priča", kazao je francuski novinar Ourdan, je jedan od ratnih reportera, koji svih godina nakon rata redovno posjećuje Sarajevo.\nU okviru "Modula memorije" koji već godinama organizira Nihad Kreševljaković kao dio programa Internacionalnog teatarskog festivala MESS, ratni reporteri će, osim u svom neformalnom druženju, imati priliku i da učestvuju na panel diskusiji "Mediji u ratu i miru" te glavnoj konferenciji programa "Sarajevo 2012.", koja se organizira u sklopu "Modula memorije", na kojoj će biti i prezentirana fotoknjiga koju su uredili i sami producirali ratni novinari i fotografi. U knjizi, koja će izaći tokom godine u printanom obliku, a početkom aprila će biti prezentirana njena verzija na CD-u, moći će se vidjeti ratne fotografije Sarajeva i BiH 45 fotografa, a radovi će biti prezentirani i na velikoj izložbi.\n"Modul memorije" podržao okupljanje ratnih reportera (Foto: Almir Panjeta/Sarajevo-x.com)\n"Ovo je naš neformalni susret i drago mi je što su se Nihad i ekipa u Sarajevu u sve uključili i podržali nas. Mi nismo slali pozivnice, niti finansiramo ičiji dolazak, tako da ne znamo ni ko će se sve od kolega na kraju pojaviti, iako sam ja dobio brojne mailove kolega koji su rekli da će pokušati doći. Mogu vam reći da mnogi koji su proteklih dana u medijima navođeni kao sigurni učesnici, još nisu potvrdili svoj dolazak i radi se o spekulacijama. Ko se pojavi taj dan na druženju, pojavio se", kazao je Ourdan.\nKreševljaković je kazao da je zahvalan ratnim reporterima na ovom događaju i obilježavanju godišnjice početka rata, koja se, nažalost, sve češće zaboravlja, ali i na istini koju su, kao objektivni profesionalci, tokom rata prenosili.\n"Njihov dolazak ovdje, kao objektivnih profesionalaca, će biti koristan i da bismo mi vidjeli koliko smo ostali grad koji su oni zavoljeli, koliko smo zadržali dobrih osobina i našeg gostoprimstva", kazao je Kreševljaković.\nU okviru programa "Modul memorije", koji počinje već 2. aprila, će biti održana i projekcija filma "Shooting Robert King" i druženje s autorom Richardom Parryjem, "radionostalgičarima" će se zasigurno svidjeti i "Noć Radija Zid", bit će tu posjeta Sarajevskom tunelu, Ed Vulliamy će predstaviti svoju knjigu "The War is Dead, Long Live the War", ratne fotografije će na izložbi prikazati domaćini Dejan Vekić, Danilo Krstanović i Zoran Kanlić, bit će posjećen i grob poginulog novinara Kurta Schorka...