Šta će biti sa severom Kosova? | Politika | DW | 22.08.2010\nŠta će biti sa severom Kosova?\nAhtisarijev plan je dobro rešenje za sever Kosova, smatraju politički analitičari, ali i pojedini Srbi centralnog Kosova. Predstavnici Srba sa severa taj plan kategorički odbacuju, kao i nezavisnost Kosova.\nPojavom takozvane srpske Deklaracije o nezavisnosti pojedinih opština na Kosovu, iza koje stoji do sada nepoznata organizacija - Savez opština Autonomne pokrajine Kosovo i Metohija, ponovo je aktuelizovalo pitanje severa Kosova. Zvanična Priština, na tom delu teritorije, sa većinskim srpskim stanovništvom, praktično “nema nikakvu vlast”. Zato je prema ocenama analitičara, ali i pojedinih Srba centralnog Koosva, Ahtisarijev plan dobro rešenje za sever. Međutim predstavnici Srba sa severa ističu da taj plan nikako ne može biti sproveden.\nPostojeći status kvo na severu Kosova pogoduje samo kriminalcima, ocenjuje politički analitičar Behljulj Bećaj i dodaje da se problem može rešiti unutar Kosova i primenom Ahtisarijevog plana o decentralizaciji vlasti.\n“Mislim da je poslednji trenutak da se nađe formula koja će obezbediti sprovođenje Ahtisarijevog plana u smislu poštovanja teritorijalnog integriteta i naravno priznati realnu situaciju da i Srbi imaju deo svoje suverenosti na Kosovu, jer su i oni državljani Kosova, pa prema tome treba da sami izgrade svoju suverenu vlast u okviru Ustava, odnosno teritorijalnog integriteta Kosova”, kaže Bećaj.\nŠiroka ovlašćenja opštinama\nI politički analitičar Ramuš Tahiri ističe da se nacionalno pitanje Srba na Kosovu može rešiti samo u skladu sa zakonima Kosova i dobrim evropskim primerima.\n“Jedan od tih dobrih primera je i predlog predsednika Ahtisarija koji daje široku opštinsku autonomiju i formira opštine na etničkoj bazi na Kosovu, ali isto tako daje i široka ovlašćenja što se tiče obrazovanja, zdravstva, ali daje i široka ovlašćenja kada je reč o saradnji tih opština sa Srbijom”, kaže Tahiri.\nSever neće u kosovske institucije\nI dok su analitičari jedinstevni, među kosovskim Srbima u zavisnosti da li žive severno ili južno od Ibra, postoje različiti stavovi o mogućem rešenju pitanja severa Kosova.\nPredsednik Srpskog nacionalnog veća severnog Kosova, Milan Ivanović kaže da Srbi ne prihvataju ni kosovsku nezavisnost ni Ahtisarijev plan. “U pogledu sprovođenja Ahtisarijevog plana na severu svakako da ćemo se suprostaviti svim legalnim sredstvima, da nikakvih izbora u Severnoj Mitrovici ne može biti. Srbi to neće prihvatiti i svaki pokušaj falsifikata tih izbora mislim da neće uspeti.”\nUspostaviti institucionalne veze sa Prištinom?\nZa razliku od Ivanovića, Rada Trajković, predstavnica Srba iz centralnog dela Kosova, smatra da je Ahtisarijev plan dobro rešenje za sever Kosova.\n“Ukoliko Beograd i Srbija zaista žele stabilnost ostatka Srbije, a svakako i stabilnost ostatka Srba na prostoru Kosova i Metohije u smislu broja koji se zadržao i tendencije povratka Srba za koju treba da se borimo, ja mislim da rešenje za sever Kosova mora da bude rešenje koje će podrazumevati neki nivo institucionalnih veza severa sa Prištinom”, smatra Trajkovićeva.\nI analitičar Tahiri se slaže da je za rešenje severa potrebna saradnja Beograda. “Treba razgovarati sa Beogradom - i Beograd treba da prihvati Kosovo kao realnost i da upućuje Srbe da sarađuju sa centralnim i lokalnim vlastima na Kosovu, jer je to jedini način da realizuju svoja prava i to je i evropski način”, kaže Tahiri.\nŠvarc-Šiling: Srbija koči Balkan\nBivši nemački ministar i visoki predstavnik u BiH Kristijan Švarc-Šiling u razgovoru za Dojče vele objašnjava zašto u Srbiji vidi glavnog krivca za rat i loš posleratni razvoj zemalja Zapadnog Balkana. (20.08.2010)\nSimfonija za Kosovo i Srbiju\nU Berlinu do 22. avgusta traje festival „Young Euro Classic“. Čast da ga otvori imao je, specijalno za tu priliku oformljen, festivalski orkestar „Jugoistočna Evropa“. U njemu sviraju i Genta sa Kosova i Srpkinja Marina. (17.08.2010)\nUstavni sud je odlučio da nije u skladu sa pravom da zaposleni na Kosovu dobijaju dodatak na platu zato što rade na toj teritoriji. I dok su zaposleni nezadovoljni, u Ministarstvu za KiM kažu da će biti traženo rešenje. (15.08.2010)\nTrajni link https://p.dw.com/p/OtOy


Texas, 30. rujan, Dom sportova – ravnododna\nTexas, 30. rujan, Dom sportova\n01/10/2018 Samir Cerić Kovačević\nŠkotska grupa Texas predvođena pjevačicom i gitaristicom Sharleen Spiteri nastupila je sinoć u maloj dvorani Doma sportova donoseći presjek svoje tridesetogodišnje karijere. Pogledajte galeriju.\nSaznajte više: Texas u Domu sportova – uspješno prodavanje nostalgije\nTags: Dom sportovaGlazbaKoncerti ZagrebTexas\nPrethodna Previous post: Preminuo glumac Predrag Ejdus\nSljedeća Next post: Texas u Domu sportova – uspješno prodavanje nostalgije


Poliraka 1400 W - UP 3142 RE, Perles Polirke - Prodavnica alata\nŠifra artikla: UP 3142 RE | ID artikla: 8752\nKontrola obrtaja garantuje širok spektar primene\nPoboljšan sistem za hlađenje sprečava pregrevanje, što osigurava duži životni vek.\nElektronski sistem obezbeđuje konstantnu brzinu pod opterećenjem i njeno regulisanje omogućava najveći efekat kvaliteta poliranja.\nErgonomska ručka omogućava optimalnu raspodelu težine i bezbedno rukovanje pri poliranju\nBroj obrtaja 650-2200 min-1


Kultura - Kragujevačkoj glumici nagrada na festivalu u Vranju - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevačkoj glumici nagrada na festivalu u Vranju\nKultura Utorak, 3. novembar 2020.\nKragujevačka glumica Marina Perić Stojanović dobila je nagradu za glumačko ostvarenje, za ulogu Mati, u predstavi „Ženidba i udadba”, na tek završenom Festivalu profesionalnih pozorišta Srbije Joakim Vujić u Vranju.\nNa festivalu koji se održao od 26. oktobra do 2. novembra po izboru selektorke Branislave Ilić, dramaturškinje, u glavnom programu izvedeno je 7 predstava: „Nečista krv” Pozorišta Bora Stanković iz Vranja, „Ako se probudiš ili kao da je važno” koprodukcija Narodnog pozorišta iz Leskovca i Narodnog pozorišta iz Prištine, „Ženidba i udadba” Knjaževsko-srpskog teatra iz Kragujevca, „Svici” Narodnog pozorišta iz Leskovca, „Dva viteza iz Verone” Šabačkog pozorišta, „Strah, jedna topla ljudska priča” Narodnog pozorišta iz Pirota, Lavina koprodukcija Regionalno pozorište iz Novog Pazara i Puls teatar iz Lazarevca i „Vlast i njena opozicija” Narodnog pozorišta iz Niša.\nŽiri je odlučio da nagradu za najbolju dramsku predstavu u celini dodeli Narodnom pozorištu Leskovac, za predstavu „Svici”.\nStručni žiri u sastavu Valentin Vencel, direktor novosadskog pozorišta, prof dr Vlatko Ilić profesor na FDU u Beogradu i Slobodan Ljubičić, glumac Užičkog pozorišta, doneo je i odluku da nagrada za najbolju režiju pripadne Kseniji Krnjajski za predstavu „Svici”.\n# Kragujevac # Kultura # Teatar\n· Utorak, 3. novembar 2020. Kragujevac: Izložba slika i skulptura Kolijevka sjećanja


HRT: U BiH potvrđen peti slučaj zaraze koronavirusom\nU BiH potvrđen peti slučaj zaraze koronavirusom\nU Bosni i Hercegovini je potvrđen peti slučaj zaraze koronavirusom. Četvrtooboljela je djevojka iz okolice Banje Luke, potvrdio je ministar zdravstva entiteta Republike Srpske Alen Šeranić.\nOn je na konferenciji za novinare kazao kako je djevojka učenica srednje škole u mjestu Čelincu pokraj Banje Luke a sada je smještena u Klinički centar u tom gradu.\nU školi čija je učenica već su provedene mjere dezinfekcije. Djevojka je bila u kontaktu s muškarcem, također iz Čelinca, kod kojega je prošlog tjedna testom potvrđena zaraza virusom Covid-19.\nOn je boravio u sjevernom dijelu Italije a u BiH je doputovao zajedno s muškarcem koji je također zaražen koronavirusom kao i njegov sin, učenik jedne osnovne škole u Banjoj Luci.\nU cijeloj BiH pod liječničkim nadzorom je nešto više od 400 osoba koje su nedavno doputovale iz rizičnih područja pa se sumnja da bi mogle biti prenositelji koronavirusa a među njima je 240 onih koji žive na teritoriju RS.\nU tom entitetu još nisu poduzete mjere kojima bi se ograničili javni skupovi iako je takva preporuka na snazi u Federaciji BiH na čijem teritoriju za sada nema potvrđenih slučajeva zaraze.\nBiH: Prvi slučaj koronavirusa u Federaciji BiH\nPeti slučaj zaraze koronavirusom u Bosni i Hercegovini, prvi u Federaciji BiH, potvrđen je, a radi se o ženi iz Zenice koja se vratila iz Italije.\nMogu potvrditi da je zabilježen prvi slučaj zaraze koronavirusom na području Federacije BiH. Radi se o ženi koja se vratila sa sjevera Italije. Sada se nalazi u izolaciji, rekao je član Kriznog stožera koji je zamolio za diskreciju.\nDodao je kako je žena, koja se vratila u Zenicu, sedam dana bila u karanteni te je testiranjem utvrđeno da je zaražena koronavirusom.\nTijekom dana vlasti Federacije BiH preporučile su otkazivanje svih većih skupova te poduzimanje mjera zaštite posebno osjetljivih skupina. Zabranjeni su posjeti bolnicama te institucijama koje skrbe za mlađe i starije osobe.\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović upozorio je u ponedjeljak kako se njegova zemlja mora ozbiljno suočiti s opasnošću od širenja koronavirusa i migrantskom krizom, a to ne može učiniti sve dok traju blokade koje su nametnute iz Republike Srpske.\n- Nije moguće efikasno raditi ukoliko imate blokadu institucija. Kada su u pitanju migranti, trebamo imati zajednički stav i sve resurse Bosne i Hercegovine staviti na raspolaganje prema prioritetima kako bismo zaštitili državnu granicu BiH i kako bismo teret migrantske krize rasporedili jednako na cijeli prostor BiH, kazao je Džaferović.


Marko Silva o Aleksandru Mitroviću | Sport | Fudbal\nMITROVIĆ JE NAŠ KLJUČNI IGRAČ I TO NE SAMO ZBOG GOLOVA: Novi trener Fulama obožava Srbina, objasnio i zašto! 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.09.2021. / 10:11\nAutor Nikola Lalović 30.09.2021. / 10:11\n30.09.2021. / 14:58\nSilva je pravo rešenje za Fulam koji će ih bez problema vratiti u PL. Dobro bi bilo da bar na 3, 4 godine prestanu da budu jo jo klub, da se zadrže kasnije u elitnom rangu.\n30.09.2021. / 12:06\nFora je u tome što je Skot Parker bio glup i sujetan i što nije imao pojma dok je Marko Silva potpuno jedna drugačija i normalna priča, a Mitar je uvek onaj isti Mitar, predator i gol-mašina.


Počeli radovi na rekonstrukciji preostalog dijela regionalnog puta Priboj - Sapna • Informativni Portal Teočaka\nPočeli radovi na rekonstrukciji preostalog dijela regionalnog puta Priboj – Sapna\nJučer su počeli radovi na rekonstrukciji preostalog dijela regionalnog puta R-456 Priboj – Sapna, čija dužina iznosi nešto više od 3,5 kilometra, te izgradnji mosta preko rijeke Janje sa pristupnim saobraćajnicama i mosta preko rijeke Rastošnice.\nPoslove rekonstrukcije saobraćanice i izgradnji mostova izvode dva preduzeća.\nRadove na rekonstrukciji jednog dijela kolovoza regionalne ceste R-456 u dužini od oko 700 metara iz pravca Rastošnice prema Godušu te izgradnji mosta preko rijeke Janje sa pristupnim saobraćajnicama izvodi građevinsko preduzeće d.o.o. Papilon Čelić – Koraj, dok radove na rekonstrukciji preostalog dijela regionalne ceste R-456 Priboj – Sapna u dužini od 2.819 metara i postojećeg mosta preko rijeke Rastošnica izvodi preduzeće Izgradnja d.o.o. Teočak.\nSredstva za konačni završetak ovog milionskog projekta, u iznosu većem od 3.600.000,00 KM obezbijeđena su iz sredstava Direkcije regionalnih cesta Tuzlanskog kantona.\nZavršetkom radova na ovim dionicama kompletan regionalni puta R-456 Priboj – Sapna biće rekonstruisan i u potpunosti asfaltiran.\nOdata počast šehidima Teočaka


Princip odlučivanja - Analiza poslovnika narodne skupštine republike srbije koen muylle stručnjak parlamentarne...\nU skladu sa principom odlučivanja, član 80 Ustava predvidja da Narodna skupština „donosi odluke većinom glasova na sednici kojoj prisustvuje većina od ukupnog broja poslanika“, osim ako se Ustavom ne zahteva posebna većina. Član 86, stavovi 1 do 3 Poslovnika ide i dalje od toga i predvidja da najmanje jedna trećina poslanika mora biti prisutna na konstitutivnoj sednici kada treba usvojiti dnevni red; u suprotnom, sednica se odlaže.\nČlan 98 Poslovnika predvidja da predsednik Skupštine mora da odgodi skupštinsko zasedanje kada ne postoji kvorum. Ova odredba se odnosi i na mogućnosti pomenute u članu 86, stav 5 (dani za glasanje, usvajanje zapisnika, usvajanje dnevnog reda, konstitutivna sednica Narodne skupštine posle izbora) i na slučajeve pomenute u članu 86, stavovi 2 i 3.\nČlan 119 Poslovnika predvidja da se „odluka smatra donetom ako je za nju glasalo više od polovine identifikovanih narodnih poslanika, odnosno Ustavom predvidjena većina“. Postavlja se pitanje šta se misli pod rečima „identifikovani narodni poslanici“? Je li ovo isto što i prisutni poslanici75? U tom slučaju, uzdržani se broje zajedno sa onima koji su glasali protiv. Tako se otežava donošenje odluke. Slično pitanje se postavlja vezano za član 124, stav 3 Poslovnika, koji govori o „polovini poslanika koji su glasali“.\nČlan 100 Poslovnika odražava princip vladavine prava pošto predvidja posebnu proceduru kada se neki poslanik žali na povredu Poslovnika. Medjutim, stav 4 tog člana predvidja da ako poslanik o kome je reč nije zadovoljan objašnjenjem koje mu je dao predsednik, Narodna skupština mora da odluči o tom pitanju „bez pretresa u danu za glasanje“. Na ovu odredbu se mogu dati dva komentara: (1) prvo, u parlamentarnoj proceduri, u principu predsednik odlučuje o tumačenju i primeni poslovnika. Njegov položaj može postati vrlo težak ako Skupština sistematski opovrgava njegove odluke76; (2) drugo i još važnije, ukoliko se postavi pitanje načina primene Poslovnika, ili ako se neko žali na povredu Poslovnika, o ovome se mora odmah odlučivati. Nije moguće čekati na sledeću sednicu kada će biti glasanje, pošto može biti nemoguće nastaviti sednicu bez prethodnog odlučivanja o povredi Poslovnika77.\nMogućnost koja se predvidja Članom 198 Poslovnika da predsednik upozori poslanika koji postavlja poslaničko pitanje, a pri tome ne postupa u skladu sa Poslovnikom, takodje odražava princip vladavine prava. Medjutim, ova odredba ne precizira šta podrazumeva ta mogućnost upozoravanja poslanika. Da li se predvidja još neka sankcija?\nKomentari na odredjene članove Poslovnika\nPrema članu 7, stavovi 3 i 4 Poslovnika, tročlana komisija ispituje da li podaci iz uverenja o izboru za narodnog poslanika odgovaraju onima u izveštaju Republičke izborne komisije. Postavlja se pitanje zašto se ovaj odbor sastoji samo od tri člana, dok sva druga privremena tela u ovoj fazi imaju četiri člana (član 5, stav 2, član 13, stav 2, član 19, stav 1 i član 126, stav 1 Poslovnika).\nČlan 73 Poslovnika predvidja da Administrativni odbor razmatra „izveštaj Republičke izborne komisije i uverenje o izboru narodnog poslanika i podnosti Narodnoj skupštini izveštaj sa predlogom za potvrdjivanje mandata“. Članovi 7 i 8 Poslovnika, medjutim, ne pominju ovu ulogu Administrativnog odbora u potvrdjivanju uverenja o izboru za novoizabrane poslanike. Stoga bi bilo korisno pozvati se na član 73 u jednoj od ovih odredbi.\nPrema članu 8 Poslovnika, Skupština potvrdjuje uverenja o izboru narodnih poslanika čija uverenja odgovaraju izveštaju Republičke izborne komisije. Medjutim šta se dešava sa onima čija uverenja ne odgovaraju tom izveštaju?\nPrema članu 14, stav 1, „za predsednika Narodne skupštine izabran je narodni poslanik koji je dobio većinu glasova pisutnih narodnih poslanika“. To ukazuje na činjenicu da predsednika bira većina prisutnih poslanika (uključujući i one uzdržane), ali ne neophodno i većina poslanika Skupštine78. Kako bi se ojačao legitimitet predsednika i osiguralo da on predstavlja sve poslanike, mogla bi se zahtevati apsolutna većina svih poslanika u Skupštini79 80.\nČlan 14 ne razmatra šta će se desiti ako postoji samo jedan kandidat, a on ne dobije neophodnu većinu. Ovo ipak nije potpuno nemoguće: čak i ako postoji samo jedan kandidat, njemu je potrebna većina glasova prisutnih poslanika. Stoga, više poslanika mora glasati za njega nego onih koji glasaju protiv njega ili su uzdržani. Zato bi bilo korisno dodati ovu mogućnost u stav 2 Člana 14 (ako su nominovana jedan ili dva kandidata i nijedan ne dobije potrebnu većinu glasova, postupak izbora se ponavlja).\nČlan 13, stav 3 Poslovnika predvidja da „kandidat za predsednika Narodne skupštine ne može da rukovodi glasanjem niti da pomaže u rukovodjenju“. Ovo je dobro jer osigurava nepristrasnost procesa glasanja. To, medjutim, znači da ako su kandidati za funkciju predsednika vršilac dužnosti predsednika ili jedan od četiri najmladja poslanika, oni ne mogu učestvovati u rukovodjenju izborom. Prema članu 13, stav 2, vršilac dužnosti predsednika rukovodi tajnim glasanjem, a četiri najmladja poslanika mu pomažu u tome. Ostaje nejasno ko treba da ih zameni ukoliko su i oni kandidati za ovu visoku funkciju81.\nČlan 15 predvidja da Skupština ima najviše šest potpredsednika. Medjutim, bolje je odrediti tačan broj potpredsednika u Poslovniku i ne prepuštati ovo pitanje ad hoc odlučivnju Skupštine. Takodje, formulacija „najviše“ bi mogla da znači da bi Skupština mogla i da nema potpredsednike. Ovo bi bilo suprotno članu 78 Ustava koji predvidja da Skupština bira, izmedju ostalog, svoje potpredsednike. Još je važnije pomenuti da bi ograničeni broj potpredsednika mogao da ugrozi mogućnost opozicije da bude zastupljena u predsedništvu Skupštine.\nMandat sekretara Skupštine prestaje kada se nova Skupština konstituiše i imenuje novi sekretar (članovi 22, 33 i 34 Poslovnika). Ovo podrazumeva da se posle svakih opštih izbora imenuje novi sekretar. Ovim se takodje nagoveštava da je sekretar, na neki način, povezan sa skupštinskom većinom pošto se smenjuje svaki put kada se formira nova većina. Takav koncept je nespojiv sa principom nezavisne skupštinske administracije. Treba napraviti razliku izmedju političkih kadrova (poslanici i njihovi politički pomoćnici), koji po definiciji nisu politički neutralni, i skupštinske administracije, koja treba da bude nezavisna i politički neutralna. Šef osoblja koga treba menjati posle svakih parlamentarnih izbora („spoils sistem“ – promena administracije kod dolaženja na vlast druge stranke, prim. prev.) polazi upravo od suprotne premise, t.j. od političkih imenovanja na osnovu većine koja je na vlasti. Ovo ne znači da sekretar treba da ima doživotni mandat. Ograničeni mandat je prihvatljiv. Ali bilo bi bolje da ovaj mandat bude odredjen i nevezan za parlamentarne izbore82- a to je malo duže od običnog skupštinskog mandata (npr. pet godina umesto četiri). Na taj način, sekretar će moći da bar godinu dana prenosi svoje iskustvo novoizabranom predsedniku Skupštine.\nČinjenica da se mandat zamenika sekretara takodje okončava konstituisanjem nove Skupštine (član 34, stav 2 Poslovnika) takodje je za žaljenje: to što i sekretar i njegov zamenik odlaze u istom trenutku može narušiti kontinuitet ove institucije.\nČlan 39 Poslovnika predvidja da administracija (Služba) Narodne skupštine obavlja „administrativno-tehničke poslove za potrebe poslaničkih grupa“. Očigledno je uloga skupštinske administracije da osigura dobar rad te institucije. Medjutim, nije uobičajeno da ona bude direktno uključena u politički rad. Takva praksa bi bila suprotna principu nezavisnosti skupštinske administracije. „Administrativno-tehnički poslovi“ se očevidno odnose samo na opšti rad skupštinske administracije (npr. štampanje predloga zakona koje podnesu poslaničke grupe) i nezavisnost administracije nije ugrožena. Ovo je dobro: ako bi administracija trebalo da pomogne poslaničkim grupama u političkom radu, kao što je izrada politički osetljivih tekstova, njena nezavisnost bi bila ugrožena.\nČlan 31 predvidja mogućnost da predsednik Skupštine imenuje potpredsednika koji će ga zamenjivati kada je odsutan. Ako predsednik Skupštine to ne učini, najstariji (prisutni) potpredsednik će ga zamenjivati. Šta se dogadja, medjutim, ako nije prisutan ni potpredsednik koga je imenovao predsednik Skupštine, ni bilo koji drugi potpredsednik? Najstariji prisutan član parlamenta je po tradiciji onaj koji zamenjuje predsednika u tom slučaju. Moglo bi biti korisno to naznačiti u Poslovniku.\nKada poslanici, neki odbor ili Vlada predlože izmenu dnevnog reda, član 91 predvidja da samo dva lica mogu uzeti reč povodom tog predloga: predlagač i predlagač akta na koji se promena odnosi. Poslovnik, medjutim, ne pedvidja mogućnost da neko ko je protiv predložene izmene i dopune Poslovnika uzme reč (ako je za to predlagač akta o kome je reč). Moglo bi biti korisno dodati takvu odredbu.\nČlan 96 Poslovnika predvidja da ako predsednik želi da učestvuje u raspravi, on mora prepustiti predsedavanje potpredsedniku. Ovaj princip zaslužuje najveće pohvale jer jača nepristrasnost predsednika: time što prepušta predsedavanje, ostali poslanici nemaju razloga da se plaše bilo kakve pristrasnosti predsednika. Medjutim, Poslovnik ne navodi precizno do kog vremena predsednik mora prepustiti predsedavanje. Obično se predsedavanje prepušta dokle god traje rasprava o kojoj je reč. Moglo bi biti korisno ovo pomenuti.\nPrema članu 108 Poslovnika, predsednik može naložiti poslaniku koji ometa ili sprečava rad sednice da se udalji sa sednice. Mera udaljenja se primenjuje narednih 20 dana ili čitav preostali deo sednice ako ona traje duže od 20 dana (član 112 Poslovnika). Povodom ove odredbe treba dati dva komentara: 1) nije neuobičajeno predvideti mogućnost udaljavanja člana parlamenta koji ometa rad sednice. Medjutim, dužina trajanja sankcije je prilično neuobičajena. Takodje, pošto se ova sankcija izgleda primenjuje uvek kada se udalji neki poslanik, period od 20 dana može u nekim slučajevima da bude nesrazmeran83. 2) Poslovnik ne navodi šta se dogadja ako dodje do glasanja u periodu kada je neki poslanik udaljen. U principu, on neće moći da učestvuje u tom glasanju. Medjutim, moglo bi biti korisno predvideti izuzetak u slučaju da glas dotičnog poslanika odredjuje ishod glasanja (t.j. kada je razlika izmedju glasova za i glasova protiv samo jedan glas, ili u slučaju da je jednak broj glasova za i protiv).\nPrema članu 120, stav 2 Poslovnika, u slučaju zloupotrebe prilikom glasanja, glasanje će biti poništeno i Skupština će ponovo glasati. Ovo se čini nesrazmernim i čak omogućava poslanicima da namerno ometaju proceduru glasanja. Čini se da je bolje proveriti da li bi rezultat glasanja bio različit da nije bilo zloupotrebe i predvideti novo glasanje samo u slučaju ako bi rezultat bio različit.\nČlan 140, stav 5 Poslovnika predvidja da odbori mogu podneti amandmane na predlog zakona u periodu izmedju zatvaranja opšte rasprave i otvaranja rasprave o pojedinim odredbama predloga zakona. Pojedinačni poslanici tako ne mogu da podnose amandmane u ovoj fazi. Oni moraju da ih podnesu najkasnije 3 dana pre sednice na kojoj će taj predlog zakona biti razmatran (član 145 Poslovnika). Mada je zvanični rok za podnošenje amandmana prihvatljiv kako bi Skupština mogla temeljno da ih razmotri, razlika u tretmanu izmedju odbora i pojedinačnih poslanika nije u saglasnosti sa principom jednakosti.\nČlan 144, stav 3 Poslovnika pominje mogućnost retroaktivnih predloga zakona. Prema ovoj odredbi kada je predlog zakona ili odredba retroaktivna, Narodna skupština će morati da istakne opšti interes koji opravdava retroaktivnu prirodu predloga zakona o kome je reč84. Ovo nije u potpunosti u skladu sa sudskom praksom Evropskog suda za ljudska prava u vezi sa retroaktivnim zakonodavstvom. Evropski sud je bio mišljenja da „mada se u principu zakonodavstvo ne sprečava da u gradjanskim pitanjima usvaja nove retrospektivne odredbe u cilju regulisanja prava koja proističu iz postojećih zakona, princip vladavine prava i pojam poštenog sudjenja, koji su sadržani u članu 6, sprečavaju bilo kakvo mešanje zakonodavstva – osim iz imperativnih razloga opšteg ineresa- u vodjenje sudskog postupka sa ciljem da se utiče na sudsko odlučivanje u nekom sporu“85.\nČlanovi 161 i 162 Poslovnika predvidjaju mogućnost da se predlog zakona doda na dnevni red da bi se o njemu raspravljalo po hitnom postupku ukoliko bi nedonošenje zakona po hitnom postupku moglo da prouzrokuje štetne posledice po život i zdravlje ljudi, bezbednost zemlje i rad organa i organizacija. Takva mogućnost treba da bude strogo ograničena na hitne slučajeve. U tom smislu, imam odredjene rezerve u pogledu treće mogućnosti (štetne posledice po rad organa i organizacija). Ona je formulisana na tako širok način da bi omogućilo da predlozi zakona „po hitnom postupku“ budu dodati na dnevni red jednostavno jer pod sadašnjim okolnostima neki organ i organizacija imaju teškoće u radu.\nPrema članu 170, stav 2 Poslovnika, Administrativni odbor sačinjava izveštaj o svakom zahtevu za odobrenje odredjivanja pritvora za narodnog poslanika i zahtevu za odobrenje pokretanja krivičnog postupka ili drugog postupka u kome se može izreći kazna zatvora. Ova odredba ne predvidja mogućnost da se takav poslanik sasluša pred Administrativnim odborom. Pošto je pravo na saslušanje od izuzetne važnosti za pošteno sudjenje, bilo bi korisno dodati takvu izričitu garanciju u Poslovnik.\nČlan 222, stav 2 Poslovnika predvidja mogućnost da se „narodnom poslaniku koji neopravdano odsustvuje prilikom utvrdjivanja kvoruma ili u toku rada na sednici Narodne skupštine, oduzme status poslanika na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije“. Prihvatljivo je kazniti poslanike koji su odsutni, na primer smanjenjem plate. Medjutim, oduzeti poslaniku koji je jednom odsutan čitavu platu, čini se nesrazmernim.\nPrema članu 240 Poslovnika, Služba Narodne skupštine pomaže Skupštini, njenim odborima, narodnim poslanicima i poslaničkim grupama. Ova odredba ne pominje sekretara Skupštine. Po pravilu je on ili ona šef parlamentarne administracije. Bilo bi korisno ovde naznačiti kakav je odnos izmedju sekretara Narodne skupštine Srbije i Službe Narodne skupštine.\nPoseta g. Koena Muylla\n22. IX 2006.\nsastanaka u Narodnoj skupštini Republike Srbije\n9:00-10:00 g. Zoran Krasić (Srpska radikalna stranka)\ngdja Gordana Pop-Lazić (Srpska radikalna stranka)\n10:00-11:00 gdja Snežana Stojanović Plavšić (G17Plus)\nPredsednik Odbora za smanjenje siromaštva\n11:00-12:30 gdja Mirjana Radaković\ng. Miodrag Šuput\nViši rukovodilac Odeljenja za pripremu sednica\n14:00-15:00 g. Milan Marković (Demokratska stranka)\nPotpredsednik Narodne skupštine Srbije\n15:15-16:15 g. Miloš Aligrudić (Demokratska stranka Srbije)\nPredsednik Zakonodavnog odbora\n16:45-17:30 g. Vladan Petrov\n1 Priložen je detaljan program.\n2 Vidi Rezoluciju br. 1353 (2003) Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, #1: „Ponovo potvrdjujući svoju privrženost idealima i vrednostima koje su zajedničko nasledje njihovih naroda i istinski izvor individualne slobode, političke slobode i vladavine prava – principa koji predstavljaju osnov svake istinske demokratije – sve države članice su se obavezale u skladu sa Statutom Saveta Evrope da će garantovati slobodnu i pluralističku parlamentarnu demokratiju.“\n3 Prema R. Dahl, masovna demokratija zahteva: (1) izabrane predstavnike; (2) slobodne i poštene izbore u redovnim razmacima; (3) slobodu izražavanja; (4) slobodu informisanja iz različitih izvora; (5) slobodu okupljanja i udruživanja; (6) inkluzivno državljanstvo“: R. Dahl, O demokratiji, New Haven and London, Yale University Press, 1998, 85.\n4 Evropska komisija za demokratiju putem prava, Kodeks dobrih praksi u izbornim pitanjima, usvojene smernice i nacrt obrazloženja donošenja zakona, CDL-EL (2002) 5.\n5 Član 6 Ugovora o Evropskoj uniji, Službeni žurnal C325 od 24. XII 2002. Vidi takodje član I-2 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu, Službeni žurnal C 310 od 16. XII 2004.\n6 Član 11 Povelje; član II-71 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu.\n7 Član 12 Povelje; član II-72 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu.\n8 Član 39 Povelje; član II-99 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu.\n9 Član 44 Povelje;član II-104 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu.\n10 Članovi 22 do 35 Statuta Saveta Evrope.\n11 Takodje vidi članove I-20, I-46 i I-50 Ugovora kojim se utemeljuje Ustav za Evropu.\n12 Osim odredbi koje se odnose na nacionalne delegacije u Parlamentarnoj skupštini: vidi član 25 Statuta Saveta Evrope, koji predvidja da se Skupština sastoji od predstavnika koje biraju nacionalni parlamenti, i član 6 poslovnika Parlamentarne skupštine koji se odnosi na akreditive.\n13 Pošto Ugovor kojim se utemeljuje Ustav za Evropu još nisu ratifikovale sve države članice EU, a malo je verovatno da će se to dogoditi u bliskoj budućnosti, ovaj dokument ne obavezuje čak ni države članice EU.\n14 Sve države članice EU su takodje i članice Saveta Evrope.\n15 Nasuprot nemačkom Bundesverfassungsgericht (Ustavni sud), koji je bio mišljenja da demokratski ustavni poredak neophodno podrazumeva parlamentarnu odgovornost, otuda očigledno zabranjujući kongresnu i predsedničku vrstu vlasti: BverfG., 23. X 1952, BverfGE 2, 1.\n16 Evropski sud za ljudska prava, presuda od 17. XII 2002, A. protiv Ujedinjenog Kraljevstva, ##81-83. Vidi takodje Evropski sud za ljudska prava, presuda od 30. I 2003, Cordovo br. 1 protiv Italije; presuda od 30. I 2003, Cordovo br. 2 protiv Italije.\n17 Vidi, izmedju ostalog, Prvostepeni sud, presuda od 2. X 2001, Martinez i De Gaulle protiv Evropskog parlamenta, predmet T-222/99, T-327/99 i T-329/99; Evropski sud pravde, odluka od 21. II 2002, Front national protiv Evropskog parlamenta, predmet C-486/01 P-R-1; Prvostepeni sud, presuda od 10. IV 2003, Le Pen protiv Evropskog parlamenta, predmet T-353/00, #95 (princip parlamentarne nezavisnosti i činjenice da Parlament konstatuje upražnjeno mesto).\n18 Izveštaj Lentz-Cornette, „Opšta revizija poslovnika Skupštine“, Dok. Br. 8361 Parlamentarne skupštine.\n19 G. Carcassonne, „Prava i resursi potrebni opoziciji da doprinese organizaciji parlamentarnih poslova i demokratskom funkcionisanju parlamenta“; dokument predstavljen na seminaru „Uloga opozicije u demokratskom parlamentu“, Stokholm, 10. XII 2004, 2.\n20 M.-C. Ponthoreau, „L’opposition comme garantie constitutionnelle“, R.D.P., 2002, 1135.\n21 I. Jennings, Parliamentary Reform (Parlamentarna reforma, prim.prev.), London, Gollancz, 1934, 29, citirao A. Tomkins, „Talking in fictions“: Jennings on Parliament“, M.L.R., 2004, 783, Države članice Saveta Evrope su napustile ideje Rusoa prema kome „la minorité se trompe sur la volonté générale et elle doit se rallier à la majorité qui n’est pas un expédient de l’unanimité, mais un substitut de l’unanimité car, dans le pacte social, chacun a accepté de se soumettre à la volonté générale. Cette recherche de volonté générale laisse donc en marge les droits de la minorité et la fonction d’opposition”: M.-C. Ponthoreau, “L’opposition comme garantie constitutionnelle“\n, R.D.P., 2002, 1129.\n22 Vrhovni sud Kanade, Re. secesija Kvebeka, (1998) 2 R.C.S. 217, #68.\n23 Vidi npr. Član 48, stav 3 francuskog Ustava i član 48 (6) poslovnika francuske Nacionalne skupštine.\n24 Član 35 Statuta Saveta Evrope; član 31 poslovnika Parlamentarne skupštine.\n25 Prvostepeni sud, presuda od 2. X 2001, Martinez i De Gaulle protiv Evropskog parlamenta, predmet T-222/99, T-327/99 i T-329/99, ## 150-157.\n26 Prava, beneficije i prednosti poslaničke grupe mogu se povećati u skladu sa brojem poslanika koji postanu članovi te grupe, pri čemu se primenjuje princip proporcionalnosti (sledi u daljem tekstu). Takodje, članovi poslaničkih grupa mogu u odredjenoj meri biti tretirani različito od poslanika koji nisu članovi nijedne grupe, mada su ove razlike u tretmanu prihvatljive jedino u onoj meri u kojoj su neophodne i objektivno opravdane u cilju efikasnog rada parlamenta.\n27 Prvostepeni sud, 2. X 2001, Martinez i De Gaulle protiv Evropskog parlamenta, predmet T-222/99, T-327/99 i T- 329/99, # 202.\n28 Vidi takodje Prvostepeni sud, T-146/04, Gorostiaga Atxalandabaso protiv Parlamenta, 22. XII 2005.\n29 Član 23 poslovnika Parlamentarne skupštine.\n30 Član 34 poslovnika Parlamentarne skupštine.\n31 Član 35 poslovnika Parlamentarne skupštine.\n32 Član 58 poslovnika Parlamentarne skupštine.\n33 Venecijanska komisija je naglasila odredjeni minimum zahteva demokratskog Rechtsstaat, izmedju ostalog položaj parlamenta kao glavnog zakonodavnog tela koje ima na raspolaganju dovoljno sredstava za kontrolu vršenja izvršne vlasti (čak i ako je glavni izbor polu-predsednički ili predsednički sistem): mišljenje br. 282/2004 o mogućim daljim aktivnostima vezanim za Preporuku Parlamentarne skupštine 1629 (2003) na temu „Budućnost demokratije: jačanje demokratskih institucija“, koja je usvojena na 58. plenarnom zasedanju (12-13. III 2004), CDL-AD (2004) 015.\n34 Prvostepeni sud, presuda od 10. IV 2003, Le Pen protiv Evropskog parlamenta, predmet T-353/00, # 95.\n35 Član 28 Statuta Saveta Evrope; član 199 Ugovora Evropske zajednice; član 60 belgijskog Ustava.\n36 Evropski sud pravde, presuda od 10. II 1983, Luksemburg protiv Evropskog parlamenta, predmet 230/81, Jur., 1983, 255, # 38; presuda od 28. XI 1991, Luksemburg protiv Evropskog parlamenta, predmet C-213/88 i C-39/89, Jur., I-5643, # 29.


Ponedjeljak/ponedeljak, 26. april/travanj 2021.\nPotpredsednica opozicione Stranke slobode i pravde Marinika Tepić izjavila je u Jagodini da najmanje sedam lica želi da svedoči o navodima da je lider Jedinstvene Srbije, stranke vladajuće koalicije, Dragan Marković Palma umešan u podvođenje maloletnica.\nŠta je potrebno za ulazak u zemlje Balkana?\nOd raznih vrsta testova do samoizolacije, pogledajte u našoj mapi šta je potrebno za ulazak u zemlje Balkana tokom pandemije COVID-19.\nDijalog Kosova i Srbije nastavlja se 11. maja u Briselu\nNova runda dijaloga Srbije i Kosova na najvišem političkom nivou biće održana 11. maja, najavio je visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borelj (Josep Borrell).\nOpozicionarka izjavila policiji Jagodine: Najmanje sedam svedoka u slučaju 'Palma'\nTepić je izjavila da su u hotel "Alfa", kao i u klub i prenoćište "Tigar" u tom gradu "dovođene devojčice iz Beograda" i da je takve „žurke“ organizovao Dragan Marković, a da su nekima prisustvovali i funkcioneri Socijalističke partije Srbije\n25. april/travanj, 2021.\nTema Mosta Radija Slobodna Evropa bila je zašto je opozicija u Srbiji toliko razjedinjena. Sagovornici su bili Dragan Popović, direktor Centra za praktičnu politiku iz Beograda, i Filip Balunović, politikolog i saradnik beogradskog Instituta za filozofiju i društvenu teoriju.\n24. april/travanj, 2021.\nPet godina od rušenja u beogradskoj 'Savamali'\nNavršilo se pet godina od nezakonitog rušenja objekata u centru Beograda, u četvrti Savamala, gde se gradi "Beograd na vodi". Do sada niko iz tadašnje gradske vlasti nije kažnjen za rušenje iako je 2016. tadašnji mandatar Aleksandar Vučić vrh gradske uprave označio kao odgovorne.\n23. april/travanj, 2021.\nSrbija utočište za još jednog optuženika za ratne zločine\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, koje je nadležno za državljanstva, nisu odgovorili na pitanja RSE da li je i kada Mirko Vurćinić dobio srpsko državljanstvo\nFalsifikovani PCR testovi se šire Zapadnim Balkanom\nOrganizovane kriminalne grupe na Zapadnom Balkanu, prema dostupnim podacima, uspešno "savladavaju" izazove koje je pandemija korona virusa stavila pred njih.\nVučić: Nismo zainteresovani za stvaranje ’velike Srbije’\nNikad niste čuli od mene ili od premijerke Srbije da želimo da stvorimo Veliku Srbiju, rekao je Vučić i naglasio da kada to kaže, čuje ljude kako poručuju da mu ne veruju.\nU Beogradu najskuplji stanovi u Srbiji, u Tutinu najjeftiniji\nProsečna cena stanova novogradnje u Srbiji u 2020. godini iznosila je 1.412 evra po metru kvadratnom, što predstavlja povećanje od 1,8% u odnosu na 2019. godinu.\nKo je Dragan Marković Palma, koji se ovih dana opet našao u fokusu javnosti zbog navoda opozicije da je u Jagodini organizovao privatne zabave na kojima su podvođene devojke


Upute i pravila – Sve za fudbalske profesionalce na jednom mjestu – Reprezentacija.ba shop\nDobrodošli na online shop u sklopu Reprezentacija.ba portala.\nU nastavku pročitajte osnovne upute za korištenje online shopa, a za sva pitanja javite se na mail shop@reprezentacija.ba.\nNa Reprezentacija.ba shopu ne možete direktno kupiti proizvode, jer Reprezentacija.ba shop oglašava i promoviše prodaju proizvoda drugih prodavnica, te se kupovina obavlja na stranicama drugih prodavnica čiji su nazivi i poveznice jasno istaknuti uz svaki proizvod.\nReprezentacija.ba ne nudi pravo reklamacije na kupovinu proizvoda, jer Reprezentacija.ba shop ne prodaje proizvode, nego samo oglašava prodaju proizvoda drugih kompanija i stranica putem naših internetskih kapaciteta.\nIzjava o autorskim i intelektualnim pravima\nReprezentacija.ba ne preuzima odgovornost za korištenje naziva, fotografija i svih drugih materijala objavljenih na stranici svakog proizvoda posebno. Sva odgovornost za autorska i intelektualna prava navedenih materijala je na strani kompanija koje se oglašavaju putem Reprezentacija.ba shopa i koje su same dostavile pomenute materijale na mail Reprezentacija.ba portala, a koji su prethodno objavljeni na njihovim zvaničnim internetskim stranicama.\nProdavač i vlasnik je internet stranica Reprezentacija.ba, La Benevolencija 12, Sarajevo, Bosna i Hercegovina, e-mail: press@reprezentacija.ba.\nOnline kupovina je ostvarivanje kupovine proizvoda putem “Reprezentacija.ba”.\nProizvodi su svi proizvodi koji su online istaknuti na “Reprezentacija.ba”, a koje je moguće online kupiti putem online kupovine putem interneta.\nKorištenje “Repreznetacija.ba” je pristup stranici www.reprezentacija.ba.ba radi dobijanja informacija o sadržaju iste i/ili ostvarivanja online kupovine.\nKorisnik “Reprezentacija.ba” je svaka osoba koja web stranicu www.reprezentacija.ba.ba koristi u svrhu ostvarivanja posjećivanja ili kupovine proizvoda prezentiranih na istoj ili dobijanja informacija o pojedinom proizvodu.\nKupac je svaka osoba koja je nakon online pregleda i odabira proizvoda izvršila online registraciju svojih podataka te online naručila proizvod.\nPrihvaćena ponuda je ponuda po kojoj je online izvršena uplata.\nReprezentacija.ba u najvećoj mogućoj mjeri štiti privatnost svojih korisnika. Reprezentacija.ba se obavezuje da će u dobroj namjeri koristiti podatke dobivene od korisnika tokom korištenja domene Reprezentacija.ba. Reprezentacija.ba se obvezuje da će čuvati privatnost korisnika u svim slučajevima, izuzev u slučaju kršenja ovih pravila ili nezakonitih aktivnosti korisnika po zahtjevu pravosudnih organa Bosne i Hercegovine. Reprezentacija.ba nije odgovoran ukoliko usljed hakerskog napada ili neke druge vanredne okolnosti ili stanja dođe do otkrivanja korisničkih podataka.\nReprezentacija.ba zadržava pravo izmjene Opštih uslova korištenja u bilo kojem trenutku te neće biti odgovoran ni za kakve posljedice koje mogu proizaći kao posljedica takvih promjena. Promjene stupaju na snagu trenutkom njihovog objavljivanja na domeni Reprezentacija.ba.\nZa sve upite vezano za Vašu narudžbu, te posebne načine dostave i naplate, kontaktirajte nas na naš e-mail shop@reprezentacija.ba.\nZa sve upite, dodatna pitanja, pomoć pri kupovini možete nam pisati na e-mail:\n© Sve za fudbalske profesionalce na jednom mjestu – Reprezentacija.ba shop - All rights reserved


Region: U Republiku Srpsku stiže 10.000 vakcina, u Makedoniji samo 72 novozaražena\nU Sloveniji je u poslednja 24 sata potvrđeno novih 1.698 slučajeva korona virusa, dok je 26 pacijenata preminulo, saopštila je danas slovenačka vlada.\nTestirano je 11.308 osoba, od kojih je 15 odsto bilo pozitivno na virus, prenosi tv Slovenija.\nNa bolničkom lečenju trenutno se nalazi 1.178 pacijenata, od kojih je 181 na intenzivnoj nezi.\nU Hrvatskoj je u poslednja >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << 24 sata prijavljeno 27 smrtnih slučajeva i 902 novozaražene osobe, od 7.068 testiranih uzoraka, saopštio je danas Nacionalni štab civilne zaštite.\nSamo u Federaciji BiH, Zavodu za javno zdravlje prijavljena su četiri smrtna slučaja i 196 novozaraženih među 1.825 testiranih uzoraka.\nU Republici Srpskoj tri smrtna slučaja i 126 novozaraženih\nPo izveštaju Instituta za javno zdravlje, medju novozaraženima je 55 muškaraca i 71 žena, od kojih je 14 mlađe, 75 srednje i 37 osoba starije životne dobi.\nUkupan broj hospitalizovanih je 576, pod zdravstvenim nadzorom trenutno su 4.740 osoba, a nadzor je završen kod 126.149 osobe.\nU Republiku Srpsku stiže 10.000 vakcina\nPredsedavajući i srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik najavio je danas da će sledeće sedmice u Republiku Srpsku iz Rusije stići 10.000 vakcina protiv virusa korona.\nDodik je, u izjavi za Radio Republike Srpske, naveo da će u utorak, 26. januara u Beogradu razgovarati i sa zvaničnicima Srbije o tome da jedan deo vakcina, koje je Srbija dobila od Kine, prosledi i Republici Srpskoj, preneo je RTRS.\nS.Makedonija: 72 novozaražena,13 preminulh,1.023 se oporavilo\nSeverna Makedonija je prijavila 72 nova slučaja kovida-19 od 793 testa urađenih u poslednja 24 sata.\nU istom tom periodu 1.023 pacijenta se oporavilo, a 13 je preminulo od posledica infekcije korona virusom, prenosi agencija MIA.\nNajviše zaraženih registrovano je u Skoplju - 45, a zatim u Kumanovu, Tetovu, Gostivaru...\nOd početka epidemije u Severnoj Makedoniji testiran je 435.361 građanin, ukupnoj je zaraženo 89.463, a preminulo je 2.739 osoba.\nDo sada se oporavilo 11.924 obolelih.\nBeta: U Sloveniji se nastavlja pad broja zaraženih korona virusom\nU Sloveniji je u posljednja 24 sata potvrđeno novih 1.698 slučajeva korona virusa, dok je 26 pacijenata preminulo, saopštila je danas slovenačka vlada.


• Crkavica i dalje čekanje (3)\nKao da nema rešenja za Fabriku akumulatora Sombor. Prethodne nedelje fabrika je na tri dana bila bez struje, a radnicima su isplaćeni sramotni iznosi „solidarne pomoći”.\nPrethodne nedelje fabrika je na tri dana bila bez struje, a ta situacija, je bila savršena za izmeštanje finansijskog odeljenja, van fabrike. Nije poznato koja je krajnja destinacija „papirologije”. Električne energije u Fabrici akumulatora Sombor nije bilo od utorka do petka, i u tom periodu najveći broj zaposlenih nije dolazio na „posao” - saznaje SOinfo.org. Ipak, poslednjeg radnog dana, uz dolazak struje, zaposlene je sačekalo još iznenađenja. Radost zbog povratka na posao, dodatno je uvećalo „neverovatno dobročinstvo uprave”. Obezbeđene su novčane nadoknade za maj - u najmizernijim mogućim iznosima. Oni koji taj mesec opravdano nisu radili stekli su pravo na isplatu solidarne pomoći u iznosu od hiljadu dinara, dok je zaposlenima koji su bili na svom radnom mestu tokom meseca maja, radni sat vrednovan 120 dinara, što je manje nego da su bili angažovani preko omladinske zadruge.\nU skladu sa dešavanjima u krugu, situacija se preslikala i na pripremu UPPR Fabrike akumulatora Sombor. Dokument još uvek nije predstavljen pa se u skladu sa tim odlažu ročišta za predstečajni postupak FAS-a. Zahtev je za sada, na iznos od dva miliona evra, uputila Findomestik banka, a pominje se i preduzeće „Cerski štit”, usko povezano matičnim Farmakomom, koji po navodima, ozbiljnih prestoničkih medija, u ovom momentu duguje najmanje 500 miliona evra. Zvanično, najveći poverilac u slučaju šabačkog koncerna, je Međunarodna finansijska korporacija, deo grupe Svetske banke, koja će, po predstavljanju Unapred pripremljenog plana reorganizacije, i odlučiti kakva sudbina čeka Farmakom MB, a samim tim i Fabriku akumulatora Sombor.\nsavamajstor @ Uto, 08.07.2014. 02:50\ncerski štit fabrika akumulatora sombor farmakom mb international finance corporation poverioci predstečajni postupak privreda sombor unapred pripremljeni plan reorganizacije world bank group


Dvonedeljni kurs za studente filoloških fakulteta od 02. do 28. oktobra 2017 u Novom Sadu – flexword es el proveedor integral de servicios lingüísticos inteligente, competente, orientado al cliente y flexible\nby Goranka Miš-Čak / agosto 14, 2017 / in Job offers\nKorporacija flexword je međunarodna agencija za jezičke i marketinške usluge sa glavnim sedištem u Nemačkoj i nezavisnim kompanijama u SAD-u, Velikoj Britaniji i Srbiji. Nakon 25 godina uspešnog poslovanja u prevodilačkoj industriji možemo se pohvaliti bogatim iskustvom u radu sa celokupnom, trenutno dostupnom, prevodilačkom tehnologijom.\nflexword DOO je naša nezavisna kompanija u Novom Sadu koja u Srbiji uspešno posluje od 2014. gidine,i koja unutar flexword grupe pokriva regije jugoistočne Evrope i ostala slovenska govorna područja. Kao deo uspešne međunarodne flexword grupe pokazuje konstantnu tendenciju ka daljem rastu i razvoju.\nU okviru flexword-a u Novom Sadu izdvojila su se odeljenja koja su se specijalizovala za posebne oblasti rada:\ntim za stono izdavaštvo (DTP), koji se bavi obradom dokumenata raznih formata i njihovom pripremom za elektronski prevod\ntim za računovodstvo koji je zadužen za elektronsku obradu računa i ostale administrativne poslove\ntim za ljudske resurse koji se bavi administracijom baze podataka honorarnih stručnjaka iz oblasti prevođenja, i pregovorima o honorarima\nIT tim koji radi na usavršavanju već postojećih i kreiranju novih softvera koje koristimo u svakodnevnom radu\nkao i tim za terminologiju koji se bavi izradom i ažuriranjem višejezičkih terminoloških baza podataka i prevodilačkim inženjerstvom, a koje bi studentima filozofskih i filoloških fakulteta moglo pružiti interesantna i važna znanja iz oblasti prevođenja.\nflexword DOO u Novom Sadu, u okviru međunarodnog programa flexword grupe, nudi studentima filoloških i filozofskih fakulteta besplatni dvonedeljni kurs od 02. do 28. oktobra 2017. koji obuhvata:\nBesplatni kurs u jednoj od najiskusnijih međunarodnih agencija za jezičke i marketinške usluge\nUpoznavanje sa osnovama obrade i pripreme tekstova za prevođenje\nUpoznavanje sa procesom prevođenja\nUpoznavanje sa osnovama izrade i ažuriranja višejezičnih terminoloških baza podataka\nUpoznavanje sa osnovama rada u CAT alatima (SDL Trados Studio, Across, MemoQ, i sl.) koje podrazumeva obuku za korišćenje CAT alata za izradu i ažuriranje prevodilačkih memorija kao i alignment tekstova u formatima Across, SDL Trados, MemoQ (povezivanje prevedenih tekstova sa originalom u svrhu olakšavanja rada prevodilaca)\nUkoliko želite da se upoznate sa procesom prevođenja i tehničkim mogućnostima koje se u okviru tog procesa nude, kao i da razvijete i unapredite praktično profesionalno korišćenje Vaših jezičkih znanja i veština, pošaljite Vaš CV i motivaciono pismo na sledeću e-mail adresu:\ntelefon: +381 (0)21 300 2576\nNovosadskog sajma 3\n21000 Novi Sad • Serbia\nPreuzmite brošuru [PDF]\nTip #7 For Choosing A Translation Service\nPalmarès des 7 langues les plus rapides


Izjave dva predsednika o Srebrenici - Koalicija za pristup pravdi - Peščanik\nIzjave dva predsednika o Srebrenici\nKoalicija za pristup pravdi31/10/2012\nNeposredno po stupanju na dužnost, u izjavi za Radio Televiziju Crne Gore (RTCG) 31.05.2012. godine, predsednik Nikolić je izjavio da u Srebrenici nije izvršen genocid, dok je u izjavi listu „Korijere dela sera”, prilikom posete Italiji 9.10.2012. godine, rekao da se u Srebrenici nije desio genocid, i da „nijedan Srbin ne priznaje genocid’’, pa ni on. U emisiji „Nedjeljom u 2“, koja je emitovana na prvom programu Hrvatske radiotelevizije (HRT) 28.10.2012. godine, bivši predsednik Srbije Boris Tadić je nekoliko puta ponovio da kao građanin ima svoje mišljenje o tom događaju, ali da će kao političar čekati s njegovim iznošenjem „dok se ne završe sve pravne procedure, a do tada neka o tome govore istoričari i pravnici”.\nKoalicija za pristup pravdi podseća i aktuelnog i bivšeg predsednika Srbije da je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) još 2004. godine pravnosnažno osudio visoko rangiranog oficira Vojske Republike Srpske (VRS) Radislava Krstića na 35 godina zatvora zbog pomaganja i podržavanja genocida izvršenog nad bosanskim Muslimanima u julu 1995. godine u Srebrenici. 2010. godine doneta je prvostepena presuda kojom su visoko rangirani oficiri VRS, Vujadin Popović i Ljubiša Beara, osuđeni na doživotne kazne zatvora zbog genocida, dok je Drago Nikolić, takođe oficir VRS, prvostepeno osuđen na kaznu zatvora u trajanju od 35 godina zbog pomaganja i podržavanja genocida.\nPo tužbi BiH protiv Srbije, Međunarodni sud pravde (MSP) je 2007. godine utvrdio da je u julu 1995. u Srebrenici izvršen genocid nad bosanskim Muslimanima. Istom odlukom MSP je Srbiju oglasio odgovornom zbog nesprečavanja genocida, kao i zbog nekažnjavanja počinilaca, odnosno propuštanja da uhapse i predaju MKSJ lica optužena za genocid.\nNegiranjem genocida u Srebrenici, predsednik Nikolić i bivši predsednik Tadić vređaju i uznemiravaju žrtve genocida i drugih zločina počinjenih na teritoriji bivše Jugoslavije, a takođe i urušavaju započeti proces pomirenja. Nepriznavanjem odluka MKSJ i MSP oni nanose i ogromnu štetu Srbiji jer podržavaju kršenje međunarodnih obaveza Republike Srbije.


Na osnovu člana 61. stav (1) Zakona o budžetima u Federaciji Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 102/13, 9/14. 13/14 8/15, 91/15, 102/15, 104/16, 5/18 i 11/19) i člana 11. stav (1) Zakona o izvršavanju Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2019. godinu ("Službene novine Federacije BiH", br. 11/19 i 53/19), Vlada Federacije Bosne i Hercegovine, na 151. hitnoj sjednici, održanoj 27.12.2019. godine, donosi\nGODINU VLADI FEDERACIJE\nIz "Tekuća rezerva Vlade Federacije" Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2019. godinu ("Službene novine Federacije BiH", br. 11/19 i 53/19) odobrava se izdvajanje sredstava Vladi Federacije Bosne i Hercegovine razdjel 12, glava 1201, u svrhu finansijske pomoći Općini Olovo iznos od 200.000,00 KM, na ekonomski kod 614100 - Tekući transferi drugim nivoima vlasti i fondovima.\nZa realizaciju ove odluke zadužuju se Federalno ministarstvo finansija - Federalno ministarstvo financija i Generalni sekretarijat Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, svako u okviru svoje nadležnosti.\nV broj 1567/2019\n27. decembra 2019. godine


Tema: Koja Vam je najdraza ulica u Valjevu i zasto?\n22.09.2008., 22:00 #1\nKao sto u naslovu pise...\nMeni je Karadjordjeva,ali neznam zasto!\nP.S Zahvalan sam The Lok. Puno hvala!!!\n22.09.2008., 23:22 #2\nRe: Koja Vam je najdraza ulica u Valjevu i zasto?\nNema na cemu... nije to nista...\nNajdraza ulica... malo cu prosiriti tvoje pitanje... jer bas najdrazu ulicu i nemam, bar od kada su posekli vecinu drveca... Sve su nam ulice nekako pretrpane u centru, a ja to ne volim... previse saobracaja za moj ukus... ali sa druge strane za prirodu i tisinu uvek imamo parkove.\nMozda bih mogla da navedem ulicu koja ide paralelno sa Gradcem, bas zbog te prirode, posebno kad se prodje splav i sve postane zaista tiho... daleko od buke grada... ali joj ime ne znam, tj. nisam sigurna da li je skroz do kraja Ulica 1. brazde ili ne (put se racva, jedan ide gore, a drugi nastavlja pravo pored reke - a mislim na ovaj pored reke).\nPored nje mogla bih da izdvojim jos i ulicu koja je paralelna sa Ljubostinjom (premda sama Ljubostinja nasom nepaznjom vise nije lepa) i ide pravo na 4. skolu. Verovatno se i ne racuna kao ulica... Ali kad lipa procveta tako je lepo setati ili sedeti tu u hladu. A tu su i tereni... ne mora se samo sedeti .\n24.09.2008., 10:44 #3\n21.10.2008., 11:48 #4\nZnate onu ulicu sto ide pored Istorijskog arhiva i izlazi na duple trake,a pre biroa za zaposljavanje...nikad nisam znala kako se zove....a uvek sam tuda volela da prodjem...ima puno lipa i vodi do Ljubostinje...\na sad bih bila srecna da prodjem bilo kojom valjevskom ulicom pa makar i nekom kaljavom..lol...\n22.10.2008., 11:04 #5\nA mislim da nema potrebe da objashnjavam zashto...zar ne ?\n12.11.2008., 17:31 #6\nma pali bre , Prva brazda , u Gracu je zakon !!!\n12.11.2008., 21:54 #7\nOriginal postavio Gradac_va\nJel Gracu ili GRADCU - izvini sto pitam ja sam s V Puka pa\n13.11.2008., 22:24 #8\nu pravu si , ali kad to koristim svi me gledaju belo , to se koristi da bi se razlikovalo od Graca u Austriji , i dalje mislim da je to naj ulica : )\n20.12.2008., 16:24 #9\nTešnjar, al ne zato što je u starom delu grada i ima ''neprocenjivu istorijsku bla bla'' vrednost već zato što ima dobrih kafana.... ''Bilo jednom u Harmonici''......\n26.01.2009., 20:47 #10\nProte Mateje.Jer tamo zivi moja tetka.A i nekako je mala i mirna.\n04.02.2009., 23:32 #11\nNajdraza ulica... malo cu prosiriti tvoje pitanje... jer bas najdrazu ulicu i nemam, bar od kada su posekli vecinu drveca......:.\nNeznam koliko je sad poseceno al ja jednom od lisca i granja nisam videla semafor( ugao panticeve i...??? gde je bila zinasa, ako jos postoji) i zamolo me nije udario drugi auto. A volela sam knez milosevu, da setam.. I kej al to nije ulica.. od smekera do pecine..\nPoslednji put ažurirao/la The Look : 04.02.2009. u 23:54 Razlog: mala usluga ;)\n04.02.2009., 23:37 #12\nNajdraza ulica... malo cu prosiriti tvoje pitanje... jer bas najdrazu ulicu i nemam, bar od kada su posekli vecinu drveca... .\nNisam dobro uradila al razumecete da sam citirila..\n05.02.2009., 00:33 #13\nNema problema, ispravila sam...\nI ja sam nekad cesto setala kejom tj. trcala sam, sve od Kolubare 2 pa do pecine... Mozda malo skrecem sa teme, ali pored Gradca obozavala sam da se prosetam do Marko stolice i Stevana Filipovica, mada se to moze protumaciti i kao pentranje, posto smo se mi uvek verali i trazili precice\n27.02.2009., 16:55 #14\nMeni je najdraža ona pešačka staza koja od onog džiberskog kafića na Pećini ("Randevu", ako se ne varam?) ide cik-cak gore do televizije. Mislim da nema ime.\n08.03.2009., 00:34 #15\nizgubljena u vremenu, zbog tebe.\nobozawam celo valjevo....nekako mi je lepo kada setam knez milosevom...\n29.04.2009., 23:26 #16\nnasladjuje se cekajuci....ali ne predugo\nZato sto je to jedna od najstarijih ulica u gradu, ostala je koliko-toliko u originalnom izdanju, samo su je moderni kafici malo pokvarili...ali opet mi je najdraza...!\nTREBA ZABRANITI SAOBRACAJ TESNJAROM da bi ga sacuvali koliko je moguce da i buduca pokolenja vide kako izgleda kaldrma...\n05.05.2009., 17:50 #17\nOriginal postavio Ris0711989770075\nNisam iz Valjeva,ali izuzetno volim ovaj grad i gore navedenu ulicu.\n06.05.2009., 23:01 #18\nKnez Mihailova (bivša Miše Dudića) RULES!!!\n23.07.2009., 08:51 #19\nMeni licno su najdraze ulice Strazilovacka i Uzicka.Pune su zelenila.Cene kuca prema prici pojedinaca su u te dve ulice najvece.\n30.07.2009., 17:47 #20\nOmiljena ulica mi je Save Vujanovic. Ima najlepse rupe u gradu, a nema ni trotoar\n31.07.2009., 15:09 #21\nknez miloševa i pasterova\n06.09.2009., 12:55 #22\n10.09.2009., 16:24 #23\nOriginal postavio Target 0027\ne a znas da je stvarno mnogo kul ta ulica, eto i meni se bas, bas svidja\n13.09.2009., 13:28 #24\nTešnjar, od kad su se otvorile sve one odvratne kafane...dno.\n29.09.2009., 11:29 #25\nTesnjar preko leta. Atmosfera je bolja.


BEZOBRAZLUK HRVATA! ZAGREBAČKA BANKA TRAŽI 102.000 EVRA: Otimaju firme pa naplaćuju troškove suđenja u Srbiji!\n15.06.2020. 07:12h 14.06.2020. 22:56h\nHrvati ne samo da ne vraćaju oteta srpska preduzeća već pokušavaju da u Srbiji naplate troškove na osnovu presuda njihovih sudova u kojima su odbijeni zahtevi za povraćaj imovine.\nEventualnom odlukom naših sudova da im se isplate ovi troškovi omogućava se priznanje hrvatske presude i time legalizuje i priznaje otimačina koju već 15 godina sprovode sudovi u Hrvatskoj protiv interesa Srbije i naših firmi, kažu sagovornici Kurira upućeni u ove slučajeve.\nPrivredni apelacioni sud u Beogradu (PAS) uskoro treba da donese konačnu odluku o zahtevu Zagrebačke banke da joj Srbija isplati 102.000 evra u sporu sa Privrednom bankom u Zagrebu, iako je Privredni sud u Beogradu već dva puta dosudio da je takav zahtev neosnovan i u suprotnosti sa zakonima i Ustavom Srbije. U ovom slučaju, Jugobanka je tražila povraćaj imovine od Zagrebačke banke, koja od 1992. upravlja njenom imovinom u ovoj zemlji, ali je odbijena i sada Hrvati traže novac od Srbije.\nAdvokatica Milica Nicović, ekspert za ovu oblast prava, upozorava da bi sve moglo da ima nesagledive posledice.\n- Ovo je pravni presedan koji ruši sve fundamente i aksiome pravne sigurnosti jedne države. Indirektno, budžet Srbije mogao bi da pretrpi štetu koja se meri u milionima evra - kaže Nicovićeva, ističući da iza svega stoje eksponenti „duboke države“ u srpskom pravosuđu.\nIvan Simić, pravni savetnik Jugobanke, kaže za Kurir „da ne želi da veruje da u priče da postoje toliko jaki hrvatski lobisti koji mogu da utiču na odluke našeg pravosuđa“:\n- U ovom slučaju presuda će imati veliki uticaj na sledećih 180 hrvatskih zahteva. Ako PAS presudi u korist Zagrebačke banke, direktno će se suprotstaviti pravnom poretku Srbije i priznati da je hrvatski iznad njega.\n(Kurir.rs / R. N. / Foto: Profimedia)\nSrbijaHrvatskapreduzećafirmeotimanjeZagrebačka bankatroškovi suđenja


Mogu li roboti da okriju nestali avion? | Mozaik | DW | 26.03.2014\nMogu li roboti da okriju nestali avion?\nU traganju za izgubljenim malezijskim avionom koristi se najmodernija tehnologija. Možda će tačku na misteriju leta MH370 staviti tim podvodnih robota. Jedna od tih mašina dolazi iz Nemačke.\nSve je više naznaka da je Boing 777 Malezija Erlajnsa završio u Indijskom okeanu. Najpre su na satelitskim snimcima uočeni navodni delovi olupine na oko 2.000 kilometara zapadno od Perta u Australiji. Zatim je malezijska vlada 24. marta objavila procenu britanske institucije za istragu nesreća u vazduhoplovstvu AAIB, po kojoj signali sa nestalog aviona takođe upućuju da se pad odigrao u tom regionu.\nAko timovi za potragu pronađu delove olupine sa leta MH370, to će im pomoći da preciznije utvrde oblast u kojoj se avion srušio. Stručnjaci će najpre pokušati da izračunaju odakle su morske struje donele delove aviona. Zatim bi na scenu mogao da stupi tim autonomnih podvodnih robota tipa „Ambis“ (Abyss).\nTri podmornice na istom zadatku\nSamonavođene podmornice imaju oblik valjka ili cigare i postoje samo tri takve mašine na svetu. Jedna od njih pripada Centru za istraživanje okeana u Kilu GEOMAR, a dve Institutu za okeanografiju iz Bostona. Ti roboti su jedini koji mogu da sistematski pretražuju morsko dno na dubinama od 6.000 metara i da pri tome beleže svoje rezultate tako detaljno da su vidljivi i predmeti veličine do kutije za cipele.\nDirektor kilskog instituta Geomar Peter Hercig za Dojče vele kaže da su ti roboti spremni da pomognu ako zatreba. On je zbog toga već stupio u kontakt sa partnerskom organizacijom u Bostonu.\nUpravo te dve ustanove su već sarađivale u traganju za avionom Er Fransa koji se srušio u junu 2009. Tom prilikom je valjalo pretražiti 2.000 kvadratnih kilometara dna južnog Atlantika, što su tri automatizovane podmornice i učinile u dve odvojene ekspedicije tokom 2010 i 2011. godine. Olupina je otkrivena tek aprila 2011, na preko četiri kilometara dubine, i to na samoj ivici oblasti koja se pretraživala.\nIz toga se može zaključiti da sve zavisi od preciznosti istražitelja čiji posao je da pronađu mesto rušenja. „Kada bi taj proces bio pouzdaniji, traganje bi bilo mnogo kraće“, kaže Peter Hercig, „ipak je impresivno što je oblast pretrage bila sužena, makar u tolikoj meri.“\nKarte u tri dimenzije\nOva tri robota-ronioca su opremljena posebnim sonarima koji se nalaze ispod njihovog trupa, sa leve i desne strane. Na taj način se dobija trodimenzionalna slika morskog dna. Budući da ovi roboti rade koordinisano kada su na zadatku, mogu da isplaniraju svoje kretanje tako da dopunjuju jedni druge. Svaki od njih može da putuje brzinom od 3,5 čvorova ili pet kilometara na sat, i da preveli oko sto kilometara na dan. Pri tome uglavnom plove oko 25 do 50 metara nad dnom.\nNjihovi senzori mogu da pokriju oko 100 metara morskog dna u širinu, ali realni domet zavisi od konfiguracije terena. To u praksi znači da ovaj tim robota može pretraži oko 30 kvadratnih kilometara za 24 sata. Oni zatim izranjaju i šalju svoj položaj brodu na kome se nalaze naučnici odgovorni za njih. Ti stručnjaci sakupljaju robote, presnimavaju podatke iz njihovih memorija i menjaju ispražnjene baterije.\nU slučaju opasnosti, brod može da usmerava podmornicu. Srećom, za tim gotovo nikad nema potrebe. „To je uređaj koji je korišćen u mnogo zadataka, i na njega u principu možemo da se oslonimo“, kaže Hercig, „mada nikada ne možemo da budemo apsolutno sigurni da će se vratiti na površinu“.\nMetal, kamen, ili nešto treće?\nPeter Hercig, direktor kilskog instituta Geomar\nSonar na ovim mašinama beleži reljef morskog dna, ali prepoznaje i materijale po gustini. „Najbolje razlikujemo stenje, talog, metal i veštačke materijale“ objašnjava direktor instituta.\nOsim što pomažu kod tragedija poput pada aviona, geolog Hercig smatra da takve misije služe nauci: „Tih 2.000 kvadratnih kilometra su najbolje proučeni deo morskog dna na svetu“ kaže on. „Sve je puno diferenciranije nego što izgleda kada se takve mape prave sa brodova koji se nalaze na četiri kilometara iznad dna.“ Uz to, tako precizne karte mogle bi da se iskoriste u potrazi za sirovinama u podvodnom tlu.\nDirektor Geomara još uvek čeka na poziv da se uključi u potragu za letom MH370. Do tada, njegove kolege rade na svojim robotima. Na primer, nemačka podmornica dobija potpuno nove baterije, po prvi put nakon pet godina rada. Takva zamena košta 330.000 evra.\nMH370: Porodice protestuju, teška istraga\nAko na dnu Indijskog okeana i budu pronađene crne kutije nestalog malezijskog putničkog aviona, stručnjaci danas ocenjuju da će biti gotovo nemoguće rasvetliti misteriju njegovog nestanka. (25.03.2014)\nKljučne reči podmornice, roboti, malezija, er frans\nTrajni link https://p.dw.com/p/1BVpE


Art-Anima - Džefri Karver: Nekoliko saveta za pisce početnike\nDžefri A. Karver\nNEKOLIKO SAVETA ZA PISCE POČETNIKE\nAko možete podneti pomisao da ne pišete, nemojte ni pokušavati da sledite karijeru pisca. To je težak i često bolan proces. Nemojte podvrgavati sebe tome ako to ne radite iz ljubavi. Ako vas je ovo obeshrabrilo, ne bi trebalo da stremite zvanju profesionalnog pisca. Što ne znači da ne bi mogli biti sjajan pisac amater. (Zapamtite, koren reči „amater“ je amare,što znači - voleti).\nAko uspete da stignete do štampanja - na dobrom ste putu. Ako uspete da se probijete komercijalno, onda pripadate srećnoj ali malobrojnoj grupi.\nAko vaš rad zadovoljava standarde izdavača, prodaće se pre ili kasnije. Verovatno. Nema garancija za to. Čuvam u jednom koferu neka od mojih dela za koja sam bio siguran da će se prodavati, ali nisu. Ali to je upravo ono što nas tera dalje - vera da je ono što radimo zaista vredno truda. Molim zapamtite: mnogi pisci smatraju da su njihova dela od izdavačkog kvaliteta, čak i kad to nisu, ili barem nisu još uvek. Zbog toga je važno naći dobra i objektivna mišljenja o vašem delu i upravljati se prema njima da bi vaš rad bio bolji. Sami procenite da li je vaša vera u sebe dovoljna da vas vodi kroz krivudavi put učenja.


Ponosno i dostojanstveno Srpska proslavila 26. rođendan (FOTO/VIDEO) | vijesti.in.rs\nPijan zaspao u šumi, vukovi rastrgli smrznuto tijelo!\nVučić Hrvatima: U BiH ste napravili istu grešku kao i mi na Kosovu...\nJelena Karleuša preklinje Ognjena Vranješa da demantuje sve\nSarajevska skijašica doživjela incident u tramvaju zbog jakne sa šahovnicom\nSavjet ministara skinuo sa dnevnog reda Godišnji plan za NATO\nPonosno i dostojanstveno Srpska proslavila 26. rođendan (FOTO/VIDEO)\n10 Jan 2018 - 09:33\nRepublika Srpska proslavila 26. rođendan! U Banjaluci je Dan Republike obilježen nizom manifestacija kojima su prisustvovali zvaničnici Republike Srpske, Srbije, predstavnici Srpske u institucijama BiH, te brojne zvanice iz regiona i svijeta.\nU Sportskoj dvorani Borik održana je svečana akademija. Na sceni je bilo skoro 200 izvođača, nekoliko horova, simfonijski orkestar, glumci Narodnog i Dječijeg pozorišta.\nPredsjednik Srpske Milorad Dodik, obraćajući se prisutnima, podsjetio je da je Republika Srpska nastala kao izraz želje našeg naroda da živi u slobodi i miru. Potpredsjednik Vlade Srbije Nebojša Stefanović, rekao je da se srpski narod raduje uspjehu Srbije, kao što se Srbija uvijek raduje svakom koraku kojim se jača Republika Srpska.\nGlumac Lazar Ristovski, istakao je u svečanoj besjedi, da Drina ne razdvaja Srbe i da su Srbija i Srpska jedno. Svečanoj akademiji prethodio je svečani defile, održan na Trgu Krajine.\n1.800 učesnika svečanog defilea, koje je pozdravio veliki broj građana, krenuli su od Trga Republike ka Trgu Krajine, gdje su svečano postrojeni, a dočekao ih je predsjednik Srpske Milorad Dodik, čestitavši im Dan Republike.\nSvečanom postrojavanju, osim predsjednika, prisustvovali su i predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović, premijerka Srpske Željka Cvijanović, ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović, generalni sekretar predsjednika Srbije Nikola Selaković, ambasador Srbije u BiH Stanimir Vukićević, kao i princ Aleksandar i princeza Katarina Karađorđević.\nDefileu i postrojavanju prisustvovali su i ministri u Vladi Srpske, poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srpske, predstavnici Srpske u institucijama BiH, zvanice iz regiona i svijeta. Obraćajući se prisutnima, predsjednik Srpske je rekao da se srpski narod uvijek borio za slobodu koju je nesebično dijelio sa drugima.\n- Slavimo dan kada je srpski narod na ovim prostorima ostvario istorijsku težnju za slobodom. Stvorili smo Republiku koja je odraz srpskog naroda. Naš narod se uvijek borio za državu, a tamo gdje je srpski narod tu je i njegova država - naveo je Dodik. Naveo je da je današnje okupljenje u čast velike ideje da Srbi sa ove strane Drine imaju svoju državu.\n- Današnje okupljanje je u čast Republike Srpske. Danas kada slavimo Dan Republike mi smo zahvalni i Srbiji, jer je uvijek, kao i danas sa nama. Srpski narod danas ima dvije države- Srbiju i Republiku Srpsku - naglasio je predsjednik Dodik, dodavši da svi znaju da je Srpska sa Srbijom jedno.\n- Oni koji su htjeli da nam zabrane postojanje, moraju da znaju da ovo okupljanje ne može da nestane.Ovo okupljanje je za mir - naveo je predsjednik Dodik.\nOn je istakao da Srpska danas odaje počast svim stradalim za njeno stvaranje i postojanje. Podsjetio je da je 30.000 građana svojim životima branilo slobodu srpskog naroda i za Srpsku dalo ono najviše što što su imali- svoj život.\nDodik je zahvalio i političkom i vojnom rukovostvu Srpske koje je stvaralo njenu istoriju, branilo njene interese i zahvaljujući kojima se i ove godine održao veličanstven skup povodom rođendana Srpske.\nPredsjednik Dodik je zahvalio učesnicima parade, okupljenim građanima i gostima kao i svima onima koji danas nisu mogli da prisustvuju svečanostima obilježavanja Dana Republike, izražavajući nadu da će Srpska svake godine biti sve više država, u inat onima koji zagovaraju njen nestanak.\nPočasna jedinica MUP-a Republike Srpske bila je postrojena na Trgu Krajine u čast predsjednika Republike, kojem je njihov komandant predao raport.\nU defileu je učestvovao Zastavni vod formiran od policijskih službenika Počasne jedinice koju čine policijski službenici Uprave za obezbjeđenje ličnosti i objekata i Policijske uprave Banjaluka.\nZastavni vod predvodili su komandir i nosilac zastave sa pratiocima, a pripadnici voda nosili su svečanu uniformu, bili su naoružani poluautomatskim puškama, a komandir je nosio oficirsku sablju.\nU svečanom defileu učestvovao je prvi ešalon, formiran od policijskih službenika Specijalne antiterorističke jedinice, te drugi, treći i četvrti ešalon, formiran od policijskih službenika Јedinice za podršku policijskih uprava Banjaluka, Gradiška, Prijedor, Bijeljina, Zvornik, Istočno Sarajevo i Foča.\nPeti ešalon, koji je učestvovao u defileu, formiran je od policijskih službenika čete Posebnih snaga policije policijskih uprava Banjaluke i Prijedora, a šesti, sedmi, osmi i deveti ešalon od kadeta 19. klase Policijske akademije.\nU svečanom defileu učestvovao je ešalon Boračke organizacije Republike Srpske, ešalon mješovite mirnodopske jedinice Veterana Republike Srpske, a u jednom stroju su bili očevi, sinovi i kćeri Republike Srpske.\nOd Trga Republike do Trga Krajine defilovao je i ešalon Saveza ratnih vojnih invalida, studenti Republike Srpske koji su nosili veliku zastavu Republike Srpske, ešalon Republičke uprave civilne zaštite sa specijalizovanim jedinicama, ešalon profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice Banjaluka, te predstavnici sportskih klubova, civilnih institucija, organizacija i udruženja.\nObilježavanje Dana Republike Srpske počelo je programom za djecu, odnosno informativno-zabavnom predstavom u Dječijem pozorištu Republike Srpske. Zatim su dodijeljena odlikovanja zaslužnim institucijama i pojedincima u Palati Republike.\nKako izabrati kožnu jaknu?\nSkandal u regionu: Vranješ se pravda, Karleuša traži pomoć od Vučića


Nova podrška vlade SAD-a projektima deminiranja u BiH - Klix.ba\nBiH Nova podrška vlade SAD-a projektima deminiranja u BiH\nNova podrška vlade SAD-a projektima deminiranja u BiH\n15.11.2010. u 12:47\nNa osnovu sredstava koja je osigurala vlada Sjedinjenih Američkih Država za 2010. te raspisanog tendera za deminiranje i tehničko izviđanje u BiH odabrani su najbolji ponuđači za osam ugovora, koji će u narednom periodu pristupiti aktivnostima protuminskog djelovanja na lokacijama širom Bosne i Hercegovine.\nSredstva za aktivnosti deminiranja i tehničkog izviđanja, površine više od 1,5 miliona metara kvadratnih, osigurana su od najvećeg donatora ITF-a u BiH - vlade SAD-a.\nZnačajnu finansijsku podršku u sklopu tendera osigurale su i općine Bihać, Tešanj, Gračanica, Stari Grad Sarajevo, Ilidža, Goražde, Sapna, Banovići,Tuzla, Lukavac, Kalesija, Kladanj i Brčko Distrikt.\nAktivnosti protuminskog djelovanja u skladu s raspisanim tenderom obavljat će se na lokacijama koje zajedno obuhvataju površinu od 1.525.583 metra kvadratnih, a nalaze se na području Jajca, Gradačca, Bosanske Krupe, Bihaća, Maglaja, Tešnja, Doboja, Banovića, Kalesije, Kladnja, Lukavca, Sapne, Tuzle, Gračanice, Ilidže i općine Stari Grad Sarajevo.\nDeminiranje i tehničko izviđanje lokacija će osigurati uvjete za poboljšanje ekonomskih pretpostavki za život i održivi povratak te otkloniti svakodnevnu opasnost za lokalno stanovništvo, a naročito djece čiji je put do škole omeđen minama.\nObnova i rekonstrukcija objekata, infrastrukture kao što su trase puteva, elektromreže, vodovodi, gasne i telefonske instalacije samo su dio koji ukazuju na veliki značaj protuminskog djelovanja na spomenutim lokacijama.\nRadovi u poljoprivredi, koji će se omogućiti nakon završetka aktivnosti lokalnom stanovništvu su od krucijalnog značaja jer stočarstvo, voćarstvo, šumarstvo i ostale grane poljoprivrede omogućavaju egzistenciju njihovih porodica.\nU 12 godina postojanja ITF je prikupio donatorska sredstva u iznosu višem od 324,84 miliona dolara za različite programe protuminskog djelovanja u regiji jugoistočne Evrope i šire.\nITF je od 1998. do 2010. godine u sklopu različitih aktivnosti potuminskog djelovanja i pomoći žrtvama mina u Bosni i Hercegovini implementirao više od 152 miliona dolara donatorskih sredstava i time je očišćeno više od 56 miliona metara kvadratnih minskih polja.\nPrepoznatljivost ITF-a kao i veliki interes donatora za saradnju ogleda se u mogućnosti korištenja sistema uduplavanja donacija od SAD-a, što podrazumijeva da je svaki dolar prikupljen donacijama putem ITF-a osiguran njihovim dodatnim dolarom.\nDio lokacija uvrštenih u spomenuti tender upravo predstavljaju dio sistema "matching funda“, već ranije osiguranih sredstava brojnih donatora ITF-a u Bosni i Hercegovini za 2009./2010. godinu.\nU sklopu strateških ciljeva u periodu 2010.-2013. ITF planira blisko surađivati s nacionalnim vlastima, kontinuirano poticati regionalnu saradnju te u partnerstvu s lokalnim zajednicama i međunarodnim ustanovama aktivno raditi na smanjenju humanitarnih i društveno-ekonomskih prijetnji od mina i eksplozivnih ostataka iz ratnog perioda, saopćeno je iz Fonda.


u Achmea, Sud pravde Europske unije (CJEU) je zatraženo da procijeni kompatibilnost klauzule za rješavanje sporova koji se nalaze u Nizozemskoj Slovačke Republike BIT sa zakonima EU. U martu 2018, CJEU je smatrao da je klauzula je nespojivo baziran na prijetnju ustavne strukture i autonomiju pravnog sistema EU. štaviše, smatralo se da je nespojivo s principima uzajamnog povjerenja i iskrenu suradnju. Na osnovu ove presude, njemačkog Saveznog suda pravde izdvojiti Konačne arbitražne odluke u Achmea.\npotom, u nizu deklaracija objavljeni na sajtu Evropske komisije u januaru 2019, sve 28 Države članice Europske unije složili da raskine BITs zaključen između njih 6 decembar 2019, kako bi se u skladu sa presudom Achmea od CJEU.\nVećina država članica također složili da različite obaveze, uključujući i za sprečavanje unutar EU investitor-State arbitražama od čak se zaveden pod ECT. Države članice su počinili:\n• da treba pokrenuti bez novih unutar EU investicije arbitražama;\n• da poduzme korake prema nacionalnim zakonima da se povuče bilo predmeta koji čekaju investicije arbitraže koje donosi država članica pod kontrolom entiteta protiv druge države članice;\n• za sprečavanje unutar EU investitor-State arbitraže bude zaveden pod ECT. Budući razvoj će baciti veće svjetlo o tome kako ovu obavezu da spriječi investitor-State arbitražama se zaveden pod ECT će zapravo biti implementiran. Iako je ovo opredjeljenje je potpisao većina zemalja članica, Finska, Luksemburg, Malta, Slovenija, Švedska i Mađarska odbio da potpiše ove obaveze u vezi sa ECT ukazujući nalazima najnovija investicija arbitraža tribunalima koji Achmea ne primjenjuje, i potpisan odvojeni deklaracije;\n• da je zalazak sunca ili grandfathering odredbe koje predviđaju da zaštite ulaganja i dalje za određeni period nakon prestanka BIT ne proizvode efekte; i\n• tražiti pred sudom bilo koje zemlje odlučuju postupcima koji se odnose na-unutar EU arbitražne odluke ili da postavite nagradu stranu ili odbije da izvrši, zbog nedostatka valjanog pristanka u sporu rješavaju arbitražom.\nUprkos Achmea i deklaracije, kako god, većina arbitražnih sudova zapravo uključeni u arbitražama unutar EU do danas bilo je usvojila usko tumačenje presude Achmea ili potpuno zaobiđeno pitanje, kao što je prikazano je sljedeće odluke:\n• U Antaris v Češka, Tribunal odbio da primjenjuju Achmea na osnovu toga što je Češka odrekao bilo kakav prigovor o nadležnosti u kontra-memorijalni navodeći "Češkoj ne teži postupanje prigovor zglobni Komisija pred Tribunalom."\n• U Masdar protiv Španije, tribunal na osnovu svoje nadležnosti na člana 26 SEZ, uprkos protivljenju tvrdeći karakter unutar EU spora, i odbijen zahtjev Španiji za ponovno otvaranje arbitražu nakon Achmea, ukazuje na to da je "presuda Achmea je jednostavno ćuti na temu ECT."\n• U Antin protiv Španije, Tribunal odbio da otvori Španije argument o nadležnosti na osnovu Achmea i zaključila da ništa u ECT ukazuje na to da je "razvoj u evropskom pravu može biti zaposlen da se naruši prije pristaje da podnesu na arbitražu pod ECT je dao svakom od zemalja članica EU i sama EU ".\n• U Vattenfall protiv Njemačke, arbitražni sud odbacio Achmea držeći da pravo EU nije deo opšteg međunarodnog prava i da ne bi trebalo da nadjačati ECT. On je smatrao da pravo EU "nije opšte pravo koje se primjenjuje kao takav na tumačenje i primjenu arbitražne klauzule u neki drugi ugovor, kao što je ECT". Može se očekivati Vattenfall će se osloniti budući arbitražni sudovi, kao što je nedvosmisleno odnosi na utjecaj Achmea o unutar EU ECT arbitražu u obrazložen način.\n• UP i CD-Holding protiv Mađarske arbitražni sud odbacio prigovore Achmea-based, sa Tribunalom drži da je "odluka Achmea ne sadrži reference na ICSID Konvencije ili ICSID arbitražu [i] ne može shvatiti ili tumačiti kao stvaranje ili podržava argument da, po pristupanju EU, Mađarska više nije vezan ICSID Konvencija ".\n• U Greentech protiv Španije, tribunala ponovio Masdar razmišljanje o nadležnosti i smatra da pravo EU nije relevantna za svoje nadležnosti analizu i da Achmea ne može biti preneseno investitor-State arbitražu pod ECT;\n• U RREEF infrastrukturu (G.P) Limited i drugi  nadležnost tribunala je i potvrdio, uprkos Španije unutar EU prigovori.\n• U Novenergia protiv Španije, Španija je zatražio od Svea Apelacioni sud u postupku izdvojiti nagradu Novernergia i da traže prethodnu odluku CJEU o kompatibilnosti ECT sa zakonima EU. na 17 maj 2018, Svea Sud je odobrio Španije zahtjev za suspenziju i naredio da se arbitražna odluka ne može biti izvršena do daljnjeg.\n• U PL Holdings protiv Poljske, Poljska je osporio nagrade pozivajući Achmea, ali Svea Apelacioni sud je naveo da je nagrada u pitanju su uključeni pitanja kršenja ugovora i odgovornost za naknadu koja su stranke bile u stanju da izmiri, koja bi se mogla odrediti arbitri. dodatno, je utvrdio da nadležnosti primjedbe Poljske su prerane.\nU svjetlu gore navedenog, arbitražnih sudova do danas to sigurno izgleda da drži da Achmea ih ne lišava nadležnosti ili pružaju osnov za ponavljanje postupka ili da ograniči ECT arbitražama.\nThe Achmea presudi, nedavne evropske deklaracije o budućnosti politike, i nedostatak jasnoće u pogledu pravne posljedice tih odluka, ne stvaraju značajne neizvjesnosti, kako god, s glavnim rizikom za podnosioci što pitanja izvršenja i odvajajući postupka (ako se postupak se donose na osnovu UNCITRAL-ovih pravila). Isto tako nije nemoguće da će budući arbitar pokušavati pomiriti Achmea sa međunarodnim pravom, jer ne postoji obavezujuća presedan u arbitraži.\nAko unutar EU ECT arbitražama još nisu pokrenut ili na čekanju, da je neizvjesno da li će slučajevima biti pogođeni 2019 Države članice deklaracije i koje korake, ako iko, za sprečavanje unutar EU investitor-State arbitražama se zaveden pod ECT će se uzeti.\njasno, ako se pokreću unutar EU ECT arbitražama pod bilo kojim pravilima UNCITRAL ili u skladu sa ICSID Konvencije, izvršenje nagrada u EU ugrožen. nedavno, na primjer, Okružni sud u Nacka u Švedskoj odbio izvršenje ICSID nagrade dobijene Miculas protiv Rumunije. Sud je smatrao da u odsustvu bilo kakve odluke Suda pravde EU u suprotno, odluku Europske komisije da uplate u skladu s nagradu bi predstavljalo nezakonite državne pomoći moraju se poštovati.\nDok investitori mogu nastaviti tražiti izvršenje nagrada izvan EU, kao što je slučaj za Masdar, Novenergia i Antin nagrade koje su predmet postupka izvršenja u District of Columbia, i postoji šansa da U.S. Sudovi neće razmatrati zakon EU biti relevantni, ostaje da se vidi kako U.S. Sudovi će zapravo odlučiti.\n Slovak Republic v Achmea B.V., Predmet C-284/16, 2018.\n Deklaracija predstavnika vlada država članica u 15 Januar 2019 na pravne posljedice presude suda pravde u Achmea i zaštiti investicija u Evropskoj uniji.\n Preostali države smatrao da Achmea sud šuti na pitanje unutar EU arbitražu pod ECT (Finska, Luksemburg, Malta, Slovenija, Švedska, mađarska).\n Drugi izjava potpisana 16 Januar 2019 od Finske, Luksemburg, Malta, Slovenije i Švedske; Treće izjava potpisana 16 Januar 2019 Mađarske.\n Paschalidis Uskrs, Wojciech Sadowski, zemlje EU da otkaže BITs post-Achmea, 17 Januar 2019.\n Antaris v Češka, PCA Predmet br. 2014-01 u 73.\n Masdar Solar & Vjetar Cooperatief U.A. v Kraljevine Španije, ICSID Predmet br. ARB / 14/1 at 682.\n Antin Infrastructure Services Luksemburg SARL i Antin Energia Termosolar BV protiv Kraljevine Španije, ICSID Predmet br. ARB / 13/31 u 224.\n Vattenfall AB i ostali protiv Savezne Republike Njemačke, ICSID Predmet br. ARB / 12/12 at 133.\n UP je i C.D. protiv Mađarske, ICSID Predmet br. ARB / 13/35 u 258.\n Greentech Energy Systems A / S, Foresight Luksemburg Solar 1 SARL, Foresight Luksemburg Solar 2 SARL, GWM Obnovljivi izvori energije I SPA i GWM Obnovljivi izvori energije II SPA protiv Kraljevine Španije, PKS Arbitraža V 2015/150 u 218-221.\n RREEF infrastrukture (Glavna nagrada) Limited i RREEF pan-evropske infrastrukture Dva Lux SARL, ICSID Predmet br. ARB / 13/30 u 88-90.\n Novenergia II - Energija & ambijent (SCA) (Velikog Vojvodstva Luksemburga), SICAR v Kraljevine Španije, PKS Predmet br. 2015/063.\n Novenergia II – energija& ambijent (SCA) v Kraljevine Španije, Ispitanik Kraljevine Španije Memoranduma Zakona u prilog Zahtjevu za odbacivanje i Deny Peticija za Potvrdi nagradu vanjskih Arbitražni, ne. 1:18-CV-1148, 16 oktobar 2018 VI.\n PL Holdings protiv Poljske, PKS Predmet br. 2014-163; Svea Apelacioni sud, 22 februar 2019 (T8538-17) u 5.2.3.\n Dahlquist Joel, Švedski sud odbija da sprovede ICSID nagrade, ali o Zakonu Grounds EU bez rješavanja Pitanje Post-Achmea važenju unutar EU BITs, Investicija Arbitraža Reporter 5 februar 2019; Nikos Lavrakos, Novi Micula tipa slučaj na horizontu? 25 Januar 2018 Praktičan Zakon arbitraže Blog; Paschalidis Uskrs, Wojciech Sadowski, zemlje EU da otkaže BITs post-Achmea, 17 Januar 2019, Wojciech Sadowski predviđa "krenuli u napad" iz međunarodnih investitora, posebno u odnosu na ECT i ICSID slučajevima.\n Micula protiv Rumunije, predmet br. 2550-17. Masdar & Vjetar Cooperatif UA protiv Kraljevine Španije: Peticija za izvršenje arbitražne odluke u U.S. Okružni sud u Columbia 28 septembar 2018; Infrastrukture usluge Luksemburg SARL (ranije Antin Insfrastructure) i solarne termalne Energy BV (Antin ranije Energia BV Termosolar) v Kraljevine Španije: Peticija za izvršenje arbitražne odluke u U.S. Okružni sud u Columbia 27 juli 2018; Novenergia II -Energy & ambijent (SCA) v Kraljevine Španije: Peticija za izvršenje arbitražne odluke u U.S. Okružni sud u Columbia 16 oktobar 2018.


100 000 000 maraka duga za potopljenu zemlju? | TEME | DW | 28.07.2013\n100 000 000 maraka duga za potopljenu zemlju?\nBrana Bajina Bašta\nBajina Bašta, najveća hidroelektrana na rijeci Drini počela je proizvoditi struju krajem 1966 godine i od tada pa sve do 1992 godine značajan iznos sredstava uplaćivala je u budžete opština Višegrad, Rogatica i Srebrenica na ime naknade za potopljeno zemljište. Početkom rata u BiH uplate su prestale iako hidroelektrana radi svih ovih godina. Koliki je ukupan dug opštinama u BiH niko tačno ne zna. MIroslav Kojić poslanik iz Višegrada u Narodnoj Skupštini RS kaže da se radi o ogromnim sredstvima koja mnogo znače za razvoj ove tri opštine\nOpština Srebrenica svake godine gubi oko dva milona eura na ime naknade za potopljeno zemljište. Nekoliko puta nakon rata kretale su inicijative iz opština za razgovore na ovu temu kaže Duraković, ali "onda to dođe do nekog nivoa višeg, gore i onda tu padaju sve te bilateralne aktivnosti koje treba da se obave između dvije države."\nOvlašteni službenik za ovu oblast iz opštine Rogatica Zoran Janković kaže da po njihovoj procijeni opštini Rogatica od naknade za potopljeno zemljište godišnje pripada između pola i milion maraka što je za ovu opštinu sa godišnjim budžetom nešto manjim od pet miliona maraka veoma ozbiljan iznos. Po njegovim saznanjima Vlada RS dio duga već kompenzirala sa vladom Srbije. Pretpostavlja se da je način na koji su oni to rješavali bile određene kompenzacije za liječenja boraca RS u zdravstvenim ustanovama u Srbiji.\nMIroslav Kojić kaže da se nažalost sve u ovoj zemlji gleda kroz politiku, da do skoro nije bilo volje ni u lokanim zajednicama da se ovaj problem riješi zašto on okrivljuje Dodikov SNSD te da je on od kako je postao narodni poslanik, pokušavao problem naknade za potopljeno zemljište izdići na viši nivo. "Ja sam nekoliko puta postavljao pitanje na ovu temu u Narodnoj Skupštini RS. Dobio sam odgovor da se oko toga pregovara i nekakve sitne politikanske priče ali nikad ništa konkretno."\nKako se radi o značajnim iznosima za budžete ove tri ratom poharane opštine, u Rogatici su spremni i na nagodbu, uz uslov da se ubuduće naknada redovno uplaćuje. U Srebrenici to ne dolazi u obzir kaže Duraković : "Ja na to ne mogu pristati. Ako je neko tako prebijao dugove na to apsolutno nije imao pravo. Reći ću vam samo jednu činjenicu, sva potopljena zemlja u opštini Srebrenica je bošnjačka zemlja."\nNakon sastanka čelnih ljudi Višegrada, Rogatice i Srebrenice riješeno je da se ovaj problem malo ozbiljnije pokrene i o tome je svaka Skupština ponaosob donijela zaključke. "Mi insistiramo na naknadi koju je zakon predvidio koja bi se rasporedila na umanjivanje tih štetnih utjecaja, na razvoj sporta, za pomoć socijalnim kategorijama itd. Posljednja inicijativa za rješavanje problema je zajednički nastup ove tri opštine", kaže poslanik Kojić. "Mi traba da stvarno pokušamo svim političkim sredstvima da primoramo našu Vladu da stupi u pregovore sa Vladom Srbije, Elektroprivredom Srbije i da vidimo šta se tu radi i šta je rađeno."\nU Srbiji na ovu temu teško je naći sagovornika. Kažu da nemaju ovlašćenja govoriti i upućuju nas na Elektroprivredu Srbije. Nakon više pokušaja i pisanih pitanja dobijamo kratak mail od Jelene Vujović portparola u kabinetu generalnog direktora. "Elektroprivreda Srbije i Privredno društvo Drinsko-Limske HE nisu ovlašćene da samostalno donose odluke u vezi sa pitanjima odnosa sa opštinama u BiH, već bi to trebalo da bude rešeno na nivou dve države. Tek po postizanju međudržavnog sporazuma može biti riječi o konkretnim podacima."\nU Srebrenici su spremni da svoja prava traže i putem suda , kaže Načelnik Duraković. "Sarađivat ćemo i dalje i zajednički nastupati sa ove dvije opštine, s tim da naš stav ne može biti zajednički da se ti dugovi dosad tako prebijaju. To nema niko pravo da radi jer pravo na ovu rentu imaju svi građani opštine i tu nikoga ne možemo uskratiti." S druge strane bi ta nadoknada znatno poboljšalo perspektivu i budućnost opštine. "Time bi budžet postao razvojni sa ta dva miliona eura, ako je to dva miliona jer ne obračunava se samo potopljeno zemljište tu je još naknada za povećano isparavanje vode, povećana vlažnost koja dovodi do povećanog broja pojava astme i drugih hroničnih bolesti kod stanovništva i niz drugih stavki."\nUz riješavanje problema blokade razvoja Banje Guber i uz ovaj prihod od rente Srebrenici ne bi trebale donacije i “sadaka” kako to sada kažu. Srebrenica više ne bi bila najnerazvijenija ili jedna od izrazito nerazvijenih opština u RS i BiH "već bi smo ubrzo se vratili u sami vrh razvijenih, gdje smo i bili prije rata", zaključuje Ćamil Duraković\nTagovi Bajina Bašta, hidroelektrana, dugovi, Srbija, BiH\nAleksandar Vučić u Sarajevu: „BiH u Srbiji ima pravog prijatelja“ 07.09.2017


penzionista, 60-tih godina, - Mali oglasi Lični kontakti\nMali oglas: penzionista, 60-tih godina,...\npenzionista, 60-tih godina, srednjeg rasta, sa austriskim drazavljanstvom, nepusac, antialkoholicar, stanbeno obezdedjen, tolerantan i dobroduschan zeli zaputnicu srednjih godina sa zlicnim osobinama radi zajednickog zivota. Tel. : 0699/ 816-97-289\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070119172007\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070119172007\t/\nSlični mali oglasi - godina, nepusac, antialkoholicar, stanbeno, obezdedjen, drazavljanstvom


AMSS: Moguće gužve uoči prvomajskih praznika\nNa kružnom toku Preljina i kroz centar Čačka saobraćaj je usporen, a kolone vozila se protežu do naplatne stanice Preljina, saopštili su Putevi Srbije. To onemogućava normalan protok vozila kroz naplatnu stanicu i izlazak sa auto-puta Miloš… »\nAMSS: Mogući zastoji zbog pojačanog saobraćaja\nBEOGRAD: I tokom popodneva ne treba isključiti povremene talase s većim brojem vozila zbog kojih na pojedinim deonicama vožnja može biti usporenija, saopštio je danas Auto-moto savez Srbije (AMSS) i upozorvava vozače da se na velikom broju… »\nKako saopštavaju iz AMSS-a i danas postoji mogućnost od pojačanog intenziteta saobraćaja, kao i juče. Na naplatnim rampama se prolazi bez zadržavanja. Veći broj vozila se očekuje na graničnim prelazima poput onih sa Bosnom, Crnom Gorom i… »\nAMSS: I danas moguć pojačan saobraćaj\nJučerašnji poslednji radni dan u ovom mesecu doneo je očekivano pojačan saobraćaj prvo na izlazima iz većih gradova, a potom i na gotovo svim glavnim putnim pravcima, ali ni danas ne treba isključiti povremene talase s većim brojem vozila zbog… »\nVozače danas očekuju uglavnom povoljni uslovi za vožnju, ali su moguće veće gužve na pojedinim deonicama uz usporen saobraćaj, saopštio je Auto moto savez Srbije (AMSS). AMSS podseća vozače da su na velikom broju magistralnih i regionalnih… »\nAMSS: “I danas očekujte saobraćajne gužve na pojedinim deonicama”\nSTEPHANE DE SAKUTIN / AFP / Profimedia Slobodni dani povodom prvomajskih i uskršnjih praznika počinju danas, s tim što su saobraćajne gužve na ulicama Srbije počele još juče. Oni koji nisu stigli da negde zbrišu iz grada verovatno će to učiniti… »\nAMSS: Juče gužve, a i danas će\nBeograd -- Jučerašnji poslednji radni dan u ovom mesecu doneo je pojačan saobraćaj prvo na izlazima iz većih gradova, a potom i na gotovo svim glavnim putnim pravcima. Ni danas ne treba isključiti povremene talase s većim brojem vozila zbog kojih… »\nFoto: Tviter To sve, kako navode, onemogućavaju normalan protok vozila kroz naplatnu stanicu. Usled spojenih prvomajskih i uskršnjih praznika, na stotine građana uputilo se da pet neradnih dana provede u nekom od turističkih centara u Zapadnoj Srbiji… »\nAMSS: Strpljenja, biće gužvi\nBeograd -- Prijatne dnevne temperature koje su najavljene za danas, ali i uglavnom suvo vreme doneće lakšu i sigurniju vožnju. Ali, na putevima se očekuje pojačan intenzitet saobraćaja, saopštio je AMSS. Vozačima će biti potrebno više pažnje i… »


Zajednička lista SDS-a i radikala | Radio Televizija BN\nZajednička lista SDS-a i radikala\nPredsjednik Srpske radikalne stranke, Mladen Bosić i predsjednik Srpske radikalne stranke, Milanko Mihajlica, potpisali su Sporazum o zajedničkom učešću na opštim izborima. Bosić još nije želio da otkriva imena kandidata za srpskog člana Predsjedništva BiH, kao ni za predsjednika Republike Srpske.\nRepublika Srpska 23.06.2014 | 14:07\nSrpska radikalna stranka Republike Srpske je stranka koja je najmanje mijenjala uvjerenja i partnere, pa je SDS poštujući tako doslijedan stav odlučio da sa njima potpiše Sporazum o zajedničkom učešću na izborima, koji podrazumjeva zajedničku listu za Narodnu skupštinu Republike Srpske.\nOvo je najprirodnija i „najsrpskija“ koalicija, kaže Milanko Mihajlica. Programi, ideje i minuli rad SDS-a ukazuju na to da radikali Srpske čine pravu stvar, dodaje Mihajlica.\nMladen Bosić ni riječi o imenima kandidata za srpskog člana Predsjedništva BiH i predsjednika Republike Srpske. Na pojedinačna imena će se, najvjerovatnije, čekati do 14. jula.\nIako sutra ističe rok za prijavu koalicija za predstojeće izbore, stvari u Republici Srpskoj, pogotovo kada su u pitanju kandidati za pojedinačne funkcije, još nisu jasne, a današnji razgovori među političkim partijama trebalo bi da stave tačku kada su u pitanju zajednički kandidati i liste za Narodnu skupštinu RS i parlament BiH.\nMihaljic je proslost\nKatastrofa! Politicki vratiti u zivot Mihaljicu i dati mu par mandata je cista ludost SDS-a. Dokle vise Mihaljica, Krsmanovica i ostalih, dajte nove ljude, koji mogu donijeti promjene, a ne ove politicke marginalce koji ce mnogo vise naskoditi nego doprinijeti. Ne glasam za SDS!!!\nMoj glas ide za Vukanovića!\nSDS definitivno preuzima vlast u oktobru. Dosta je bilo ovih kriminalaca!!!\nOvim je SDS izbacio Mladena ivanica iz svih kombinacija za kandidaturu ,izgleda je vreme šešelj da se vrati..\nBravo. Odlican potez. Sve patriotske stranke treba da se ujedine. Mihajlica je bio najbolji opozicionar i prava je steta sto ovaj mandat nije u Parlamentu.\nMihaljica, Hadzi Mitrovic, Krsmanovic, Gligoric i ostali ce sigurno donjeti promjene! Da nije tuzno bilo bi smjesno!\nSavez ima težinu samo zato što je SNS u njemu.\nNarode zašto ste toliko protiv Mihajlice, šta je on to loše uradio Republici Srpskoj, koliko dugo je on bio na vlasti ???


Najveće poskupljenje od 2018: Cijene nafte ojačale za gotovo 3 posto. Dva su razloga | Visokoin.com\nNajveće poskupljenje od 2018: Cijene nafte ojačale za gotovo 3 posto. Dva su razloga\nCijene nafte zabilježile su rast od gotovo 3,0 posto tokom ove sedmice, podržane vedrijim prognozama o potražnji i uoči važnog sastanka grupe OPEK+, na kojem se očekuje da će vodeći svjetski proizvođači “crnog zlata” donijeti odluku o svojoj proizvodnoj kvoti nakon jula.\nSjevernomorska sirova nafta Brent trgovala se danas po cijeni od 75,42 dolara po barelu, što je rast od preko 2,54 procenta u odnosu na ponedjeljak, dok je američka WTI nafta ojačala od početka sedmice za 2,52 posto na današnjih 73,11 dolara za barel, prenosi agencija Anadolija.\nTokom ove sedmice, cijene oba tipa nafte bilježe najviše nivoe od oktobra 2018, kada se Brent trgovao po cijeni od 76,92 dolara po barelu, a WTI za 75,08 dolara po barelu.\nNa ovosedmični porast cijena utjecalo je odlaganje dodatnih isporuka nafte iz Irana na tržište, usljed pauziranja američko-iranskih pregovora o ukidanju sankcija Washingtona prema Teheranu zbog predsjedničkih izbora u Islamskoj republici.\nPored toga, kako svjetska kampanja vakcinacije dobija na zamahu i broj novih slučajeva covida pokazuje svakodnevno vidljiv pad, posebno u velikim ekonomijama, situacija s ponudom i potražnjom na tržištu nafte postala je zategnutija, zbog boljih izgleda tražnje od očekivanih.\nUz to, optimistične prognoze o tražnji za naftom dodatno su podstaknute informacijama o većem padu američkih zaliha prošle sedmice nego što se procjenjivalo na tržištu.\nAmeričke komercijalne zalihe “crnog zlata” pale su za 7,6 miliona barela, ili 1,6 posto, na 459,1 miliona barela, dok su tržišni akteri predviđali pad od 3,6 miliona barela, pokazuju podaci američke Uprave za energetske informacije (EIA).Investitori su sada fokusirani na predstojeći sastanak Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK) i njihovih saveznika, uključujući Rusiju, koji bi trebalo da se održi 1. jula, i na kojem će biti razmatrana njihova strategija smanjenja proizvodnje nakon jula.\nU stručnim krugovima ne očekuju da će ova naftna alijansa znatno povećati pumpanje, kako bi se izbjegle velike oscilacije cijena.


Nacionalni program volontiranja mladih – MLADI SU ZAKON 2019 | Млади Истраживачи Србије\nTrenutno: Nacionalni program volontiranja mladih – MLADI SU ZAKON 2019\nNacionalni program volontiranja mladih – MLADI SU ZAKON 2019\nNajnoviji članci iz kategorije: Volontiranje u Srbiji\nMladi istraživači Srbije Izmenjeno:13 Oct 21\nУ среду 06. октобра успешно је завршен шести круг „Шта нам тешко“ конкурса у оквиру пројекта „Национални програм волонтирања младих Млади су закон 2021“ Листу подржаних Шта нам тешко волонтерских пројеката можете погледати: ОВДЕ Представнике и представнице организација и неформалних група чека интензиван и узбудљив период обука, учења и реализације предвиђених активности. Пратите њихове успехе […]\nObjavljeno: pre 8 meseci\nPozivamo vas na veliku volontersku “Šta nam teško” akciju koju ove godine organizujemo na Obedskoj bari, u subotu 16. oktobra 2021. Dolazak na lokaciju je predviđen u prepodnevnim časovima, a povratak je planiran popodne nakon ručka. Volonterima su obezbeđeni hrana, piće, majice, materijal za rad, osiguranje i prevoz do lokacije iz Beograda. Rad će se sastojati od čišćenja, […]


Srpskoj doznačeno 8,1 milion KM po prvom poravnanju | BL Portal\nRepublici Srpskoj doznačena je prva rata u iznosu od 8,1 miliona KM po prvom privremenom poravnanju između korisnika raspodjele prihoda od indirektnih poreza za 2020. godinu.\nU saopštenju Ministarstva finansija Republike Srpske navodi se da je rata doznačena u ponedjeljak, 28. septembra, te da je prva od četiri mjesečne rate ukupnog iznosa od 32,3 miliona KM koji treba da bude izmiren u korist Republike Srpske do kraja godine.\nOdluka o prvom privremenom poravnanju između korisnika raspodjele indirektnih poreza sa jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje za 2020. godinu usvojena je 31. avgusta na 46. sjednici Upravnog odbora UIO.\nTags: prihod od indirektnih poreza, raspodjela


Johannes Hahn poslao poruku bh. pravosuđu | Dnevnik.ba\nJohannes Hahn poslao poruku bh. pravosuđu\neuropski povjerenik za pregovore\nEuropski povjerenik za pregovore i proširenje Johannes Hahn poslao je jasnu poruku bh. pravosudnim institucijama kada su u pitanju slučajevi Dragičević i Memić.\nHahn se oglasio na Twitteru nakon što se nekoliko stotina građana Sarajeva i Banjaluke sinoć okupilo na trgu ispred Narodnog Pozorišta u Sarajevu na prosvjedu kojim traže pravdu za tragično stradale mladiće Davida Dragičevića i Dženana Memića.\n"Prije tri mjeseca sam se sastao s roditeljima Davida Dragičevića i Dženana Memića. Oni su jučer uz mnoge druge frustrirane roditelje i građane mirno prosvjedovali u Sarajevu protiv nedostatka pravde u BiH", naveo je Hahn na Twitteru.\nPoručio je bh. pravosudnim institucijama da "kašnjenja u sudskom rješavanju ovih i sličnih slučajeva su nedopustiva za zemlju koja teži ka članstvu u EU".\nHahn: EU će nastaviti zalagati se za europsku integraciju zapadnog Balkana\nKomšić i Džaferović odbili održati sastanak sa Hahnom