Celer 'Lisičar' - (Apium graveolens) - CELER - Centar za prirodnu medicinu\nPOČETNA » CELER\nCeler "Lisičar" - (Apium graveolens)\nOvo je vrsta celera koja ne stvara glavicu, već samo list. Za razliku od celera glavicara, lakše se uzgaja jer sva energija ide u list. Seje se direktnom setvom od marta do juna i mora da se razreduje kao šangarepa.\nCeler je dvogodišnja biljka, a za konzumaciju se koristi njegov zadebljali koren i lišće. Listasti i rebrasti celer nemaju zadebljanja korena. Liske su krupnije od peršina, glatke i sjajne, višestruko urezane. U drugoj godini potera cvetna stabljika (70 - 100 cm), koja se grana. Kod nas se najviše gaji celer korenaš, a od kultivara najpoznatiji je Praški orijaš, stari češki kultivar. Noviji kultivari selekcionisani su prvenstveno na zadebljali koren imaju srednje bujno lišće, krupni okrugli ili valjkasti zadebljali koren. Pokožica mu je glatka, a čupavo korenje ima samo na donjem delu, što olakšava vađenje i čišćenje. Unutrašnje tkivo jednoliko je i belo, ne stvara unutrašnje šupljine i nakon kuvanja ne menja belu boju.\nTemperatura: Noćne temperature u zaštićenom prostoru ne bi smele biti niže od 12 °C, a dnevne više od 20 °C. Uz takve uslove i dobru negu za proizvodnju dobrih rasada sa 4 - 5 listova potrebno je 10 - 12 nedelja.\nVoda: Tokom leta vrlo je važna ravnomerno snabdevanje useva vodom, kao i ako nema padavina, svakih 10 dana treba navodnjavati sa 25 - 35 mm. Sve dok se ne zatvore redovi međuredno se kultivira uz potrebnu prihranu. U fazi zadebljanog korena nedostatak vlage može imati negativnu posledicu jer povećava sadržaj celuloznih vlakana i smanjuje kvalitet korena. Celer se mora zalivati tokom cele sezone i ne sme se dozvoliti da zemljište presuši. Tokom suvih perioda zalivati s 22 l/m svake nedelje.\nZemljište: Celer najbolje uspeva na dubokim propusnim srednje teškim zemljištima, neutralne reakcije (pH 6,5 – 7,5), bogatim humusom i dobrog kapaciteta za vodu i vazduh. Po potrebi u kisela zemljišta se dodaje kreč pre sadnje. Za robnu proizvodnju na većim površinama povoljniji su klimatski uslovi kontinentalnog područja u dolinama reka, gde je moguće navodnjavanje kao i u brdskom području na pojedinim lokacijama gde ima pogodnih zemljišta. Na organogenim zemljištima mediteranskog područja može se uzgajati celer korenaš, gde mu je i najintenzivniji rast i nakupljanje asimilata tokom jeseni. Dobro raste uz pasulj, paradajz, kao i posebno uz praziluk. Ako se ostavi da procveta, privući će korisne insekte.\nPlodored: Celer ne sme doći na istu površinu 4 - 5 godina. Najveća je opasnost od prenošenja gljivičnih bolesti kao i nematoda. Budući da se celer obično kasno sadi (krajem maja ili u junu), može se saditi nakon nekog ozimog ili prolećnog povrća (salata, spanać, luk srebrnjak).\nĐubrenje: Celer najbolje uspeva na organogenim zemljištima bogatim humusom. Na mineralnim zemljištima potrebno je u jesen, pri oranju, đubriti organskim đubrivima (40 - 60 t/ha zrelog stajskog đubriva ili komposta). Tokom duge vegetacije celer stvara veliku lisnu masu i zadebljali koren i za to troši mnogo hraniva. Da lišće u početku ne bude previše bujno, pre sadnje ne treba davati više od 80 - 100 kg azota/ha, a preostali deo u dve prihrane krajem jula i krajem avgusta.\nSetva / sadnja: Celer se može uzgajati iz rasada u zaštićenim prostorima, gde je temperatura viša od 16 °C. U prvoj godini gajenja optimalne su blage temperature (18 °C), uz obilje vlage u zemljištu i vazduhu. Mlade i razvijene biljke mogu podneti niske temperature do -5 °C. Seje se u zaštićenom prostoru u martu ili početkom aprila. Pre setve potrebno je dobro namočiti seme u vodi temperature 20 °C uz svetlost od 1 do 2 dana, što će ubrzati nicanje.\nAko se planira pikirati, seje se oko 5 g semena po kvadratnom metru obično u sandučiće, a nakon 4 - 5 nedelja razvije se 5 000 – 8 000 biljčica za pikiranje kod kojih je već razvijen prvi list. Pikira se u zaštićeni prostor na gredicu 400 - 600 biljaka po kvadratnom metru u sabijene blokove 4 x 4 cm ili u kontejnere veličine lončića oko 30 cm3. Naklijalo i pilirano seme može se i direktno sejati u sabijene blokove ili kontejnere. Na stalno mesto sadi se krajem maja ili u junu na razmak 50 x 20 ili 50 x 40 cm, u zavisnosti od kultivara i planiranog vremena berbe. Pri sadnji treba paziti da rasad dođe na istu dubinu na kojoj je bio u zaštićenom prostoru. Nakon što se biljke formiraju, vrši se malčiranje slamom ili kompostom što će zadržati će vlagu i sprečiti razvoj korova. Prihranjuje se đubrivom otprilike 4 - 6 nedelja nakon presađivanja.\nBerba i skladištenje: U oktobru "zadebljali koren" celera dostigne težinu 300 - 700 g, kada je spreman za vađenje. Ako se otprema odmah na tržište, može se prodavati i sa delom lišća. Ako je predviđen za skladištenje ili preradu, prethodno se ukloni lišće, a zatim vadi mašinama za vađenje repe ili krompira. Vaditi treba pri suvom vremenu, da se što manje zemlje zadrži uz koren, što će olakšati naknadno čišćenje od sitnih korenčića.\nNakon vađenja celer korenaš se za tržište prvo očisti od zemlje i odrežu se svi korenčići, zatim se pere i pakuje u letvarice, ili mrežaste vreće različitih veličina. Celer za skladištenje se ne pere. Na temperaturi od 0 °C i pri 97 % relativne vlage vazduha može se održati do 8 meseci. Kraće čuvanje moguće je na isti način kao i čuvanje mrkve. Prinos korena celera može biti 30 - 50 t/ha. Najmanji prodnos korena s lišćem je 3 cm, a bez lišća 6 cm. Sortira se po veličini od 6 - 9 cm, od 9 - 12 cm i preko 12 cm. Za drugu klasu dopuštena su manja oštećenja pri čišćenju, pukotine, manje pege i šupljine.\nRotkva "Crna zimska"\nSalata "Amish paste"


Grad Novi Pazar - Novi Pazar položio ozbiljan ispit\nNovi Pazar položio ozbiljan ispit\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac i upravnik privremene Kovid bolnice dr Faruk Pašović osvrnuli su se na pedeset dana vanrednog stanja u Srbiji, iskustva i izazove koje je proglašenje pandemije virusa Covid19 donelo svim građanima u Srbiji i Novom Pazaru. Da su Novopazarci položili ni malo lak ispit potvrdio je gradonačelnik Biševac.\n"Hvala svima koji su tome doprineli. Pre svega zahvalnost lekarima, koji su doprinos dali sa prve linije fronta i koji će to činiti i dalje, jer epidemija traje. Naši privrednici iz Novog Pazara i dojaspore su kao i mnogo puta do sada položili ispit solidarnosti. Sve kapacitete stavili su na raspolaganje ustanovama. Ne zaboravimo volontere, humanitarne organizacije koje su zahvaljujući dobroj međusobnoj saradnji i koordinaciji Call centara radile kao jedna. Prvi smo formirali Call centar a ne treba zaboraviti ni doprinos javnih preduzeća. Nastojali smo da uprkos vanrednom sve normalno funkcioniše i sada mogu reći da smo adekvatno odgovorili zadatku u želji da sa što manje posledica izađemo iz vanrednog stanja", rekao je gradonačelnik Biševac.\nZa četiri nedelje koliko je prošlo od formiranja Kovid bolnice, po rečima upravnika bolnice Faruka Pašovića, zdravstveni radnici nisu imali vremena da misle na umor.\n"Nastavićemo da radimo punim kapacitetom. Najveći broj pacijenata u Kovid bolnici, a ukupno ih je 39, je bez simptoma i dobrog opšteg stanja. Starosti su od 10 do 70 godina i otpustili smo 52 ljudi čime je broj izlečenih danas veći od broja hospotalozovanih", kazao je Pašović, podsećajući da je bolnica formirana u rekordnom roku, za svega dva dana.\n"Novopazarski zdravstveni sistem je spreman da odgovori ozbiljnim izazovima, što smo i dokazali", kazao je dr Pašović. Gradonačelnik Biševac i upravnik privremene bolnice apelovali su da se,kako epidemija još uvek traje, građani pridržavaju preporuka Vlade Srbije i da budu društveno odgovorni, poštujući pravilo socijalne distance.


Gugl dudl u čast Marije Kalas | Lifestyle | Vesti\nGugl dudl u čast Marije Kalas 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nGugl dudl u čast Marije Kalas\n02.12.2013 09:57 05.12.2013 22:01\nAutor Jasmina Glišić 02.12.2013 09:57 05.12.2013 22:01\nGuglov logotip danas obeležava 90 godina od rođenja slavnog grčkog soprana Marije Kalas.\nDramatičan privatni život operske dive Marije Kalas često je bio medijski propraćen i više od njenih umetničkih nastupa - njen rivalitet sa velikim sopranom Renatom Tebaldi i njena romansa sa Aristotelom Onazisom zanimali su štampu isto koliko i nastupi na svetskim scenama.\nZato je i danas tema medija: veliki pretraživač Gugl obeležava godišnjicu njenog rođenja 2. decembra 2013. godine logotipom na kojoj je Marija predstavljena na nastupu u pozorištu.\nVelika pevačica rođena je u Njujorku ali je njena majka odlučila da napusti oca i vrati se sa kćerkama u rodnu Grčku. Tamo je i školovala glas i započela opersku karijeru, ali je napustila zemlju po dolasku levičara na vlast. U Italiji se obrela 1947. godine i upoznala Đovanija Meneginija, za koga se udala i koji je podržao njenu karijeru. Međutim, apsolutnu pažnju medija osvojila je njena romansa sa poznatim grčkim brodovlasnikom Aristotelom Onazisom kojeg je upoznala 1959. godine.\nNi njen stil pevanja i glasovne mogućnosti nisu prošle bez kontroverzi, ali je drama koju je donela na scenu postala i ostala legendarna. Po rečima jednog muzičkog kritičara, njeno finale "Toske" izgledalo je kao da na sceni pratite istinski događaj po kome je opera samo naknadno napisana.\nMarija Kalas umrla je u Parizu 1977. godine.


Na ovogodišnjem Milano Design Weeku izdvojile su se izložbe u galeriji Rossana Orlandi, paralelni IKEA festival, Airbnb postavka u srednjovekovnom zamku, ali i Leksusov konkurs.\nMilano Design Week – Salone Internazionale del Mobile je sajam osnovan 1961. godine kao sredstvo za promociju italijanske industrije dizajna, proizvodnje nameštaja i pokućstva u svrhu izvoza i ubrzo je postao najveći događaj u svetu dizajna nameštaja koji se sa uzbuđenjem iščekuje. Danas je Salone del Mobile dominantni sajam dizajna na međunarodnom planu koji u Milano privlači profesionalce, posetioce, dizajnere, kupce i novinare iz celog sveta. Na hiljade kulturnih i umetničkih događaja u se organizuje po celom gradu i tako ga čini prestonicom globalnog dizajna.\nIz mnoštva uzbudljivih događaja koji su obeležili ovogodišnju Nedelju dizajna u Milanu izdvojile su se postavke u Galeriji Rossana Orlandi, paralelni mini-festival IKEA, postavka Šetnja Airbnb u srednjovekovnom zamku, zatim izložba u okviru Trienalle di Milano Lexus YET.\nSvetlo i sloboda u mermeru\nAtelje za obradu mermera – On.Entropy, ove godine je debitovao u okviru Galerije Rossana Orlandi, tokom sedmice slavnog sajma dizajna Salone del Mobile, koji je trajao od 4. do 9. aprila 2017. Ovaj atelje je uvršten od strane čuvenih magazina Wallpaper* i NY Times među pet najzapaženijih učesnika prvog Londonskog Bijenala Dizajna zbog svoje instalacije posvećene svetlu i slobodi. Dizajnom kompanije On.Entropy dominira urođena kontradikcija kojom se odlikuje mermer. Mermer je težak i kompaktan materijal, ali i pored toga nežan, ranjiv, krhak i proziran.\nSvojom elegantnom formom, slobodno-plutajuće mermerne svetiljke asociraju na jato ptica.\nCentralna mermerna umetnička instalacija postavljena je u dvorištu galerije Rossana Orlandi. To je sistem osvetljenja pod imenom Zrak koji predstavlja splet visećih svetlosnih izvora u obliku jata mermernih ptica. Svojom usmerenom i elegantnom formom, slobodno-plutajuće mermerne svetiljke asociraju na jato ptica.\nInstalacija istražuje interakciju između lakoće i oblika predmeta, a taktilna priroda mermera instinktivno poziva na dodir. U svom bestežinskom plesu, Ptice, zajedno sa Zrakom, pronalaze ravnotežu uz pomoć svetlosti; tako da svojom lakoćom prevazilaze materijalnost, a uz pomoć svetlosti bivaju oslobođene svakog oblika.\nAirbnb u srednjovekovnom zamku\nSveprisutni Airbnb se u Milanu predstavio programom Šetnja – Airbnb viđenje Milana (Passeggiata: An Airbnb experience of Milan). Martina Mondadori Sartogo bila je vodič kroz program koji je predstavljao skup interaktivnih iskustava vezanih za umetničke i dizajnerske postavke priređene za goste privatne vile iz 15. veka Casa degli Atellani.\nInspirisani novom platformom Airbnb, ovaj ekskluzivni program imao je za zadatak da inspiriše posetioce da posete Milano. Kuća je ugostila velika dizajnerska imena poput JJ Martina, Sam Barona i Rodmana Primacka. Čuvena Milanska opera Filarmonica della Scala svojim nastupom u Casa degli Atellani otvorila je program.\nIKEA – poznati gigant za proizvodnju nameštaja i pokućstva, organizovala je svoj festival unutar festivala. IKEA Festival je zauzeo 3.500 kvadrata izložbene hale u zoni Lambrate u toku Nedelje dizajna i bio je ispunjen uzbudljivim i dinamičnim programom, izložbama, dizajnerskim instalacijama i kolekcijama. Radionice, predavanja i muzički performansi priređivani su svakodnevno, kao i predstavljanje novih koncepata i saradnji među kreativcima iz oblasti opreme kuće do škola dizajna.\nSoft Spot bio je prostor za odmor i relaksaciju, u kome su se održavale aktivnosti od akro joge, inspirativnih govora o dizajnu Tom Dixona do koncerata.\nGlavna tema festivala je bila ideja postojanja dnevne sobe i i to kakvo značenje ona ima danas sledeći glavni pricip IKEA-e: kako učiniti svakodnevnicu boljom za što više ljudi. Unutrašnjost hale je bila podeljena na četiri zone koje su oslikavale viziju i filosofiju IKEA univerzuma.\nSoft Spot bio je prostor za odmor i relaksaciju, u kome su se održavale aktivnosti od akro joge, inspirativnih govora o dizajnu Tom Dixona do koncerata. Zona Rooms For Life predstavljala je izložbu dnevnih soba poznatih dizajnera, a zona IKEA Today izložbu noviteta. Ikea Food Market je bio restoran u okviru festivala u kome se služila švedska i italijanska hrana.\nKako bi proslavila značajan jubilej – 10 godina učešća na sajmu u Milanu, Toyota je ostvarila saradnju sa poznatom arhitekticom, dizajnerkom i profesorkom Neri Oxman sa univerziteta MIT Media Lab i njenim dizajnerskim timom The Mediated Matter Group za istraživanja. Neri Oxman i njen tim uspeo je da u tri dimenzija predstavi srž kreativnog koncepta poznate kompanije za proizvodnju automobila Lexus svojim odgovorom na konkursni zadatak YET. Tim je kreirao svetleći stub tehnikom 3D štampe u staklu koji predstavlja totem budućnosti.\nStaklo je materijal kroz koji se ogleda i prelama svetlost, star je preko 6000 godina, a ipak moderan materijal. Na ovoj izložbi smo mu dali novu interpretaciju kroz upotrebu stakla i 3D štampača.\n– rekla je arhitektica Neri Oxman.\nU prostoru poznate izložbene lokacije Triennale di Milano uz ovaj projekat su izloženi radovi finalista Lexus Design Award za 2017 i retrospektivna izložba svih nastupa Lexusa u poslednjih deset godina na Milanskoj nedelji dizajna.\nOneness – YET Lexus konkursni rad Ane Mikić D’Apuzzo izrađen pomoću 3D sken tehnologije\nPredstavljeni projekti pokazali su kako bi se filosofija Lexusa YET mogla još primenjivati na originalne i inovativne načine. Među članovima žirija našli su se čuveni arhitekta Toyo Ito i Paola Antonelli – kustos MOMA muzeja. Ovaj događaj obeležava deseto izdanje Lexus International u okviru nedelje dizajna u Milanu, naglašavajući večitu težnju ovog brenda za naprednim dizajnom i inovacijama.\nTekst: Ana Mikić D’Apuzzo, foto: Camron.pr\n#airbnb #galerija #ikea #lexus #mermer #milan design week 2017 #nedelja dizajna milano #Rossana Orlandi #salone del mobile 2017 #svetlost


Muke u Interu: Pregovarali sa „El Flakom“, zaledio ih Ikardi! – Radio Sport\nSa ovakvim stvarima kada je Mauro Ikardi u pitanju morate da računate. On se izgleda trudi da skrene pažnju, poslao je poruku „Doviđenja“ koja je odmah digla na noge Italiju.\nSam Argentinac hoće u Inter, iako trener Emeri ne želi da ga se odrekne, „Mršavko“ veruje da bi neigranje u PSŽ ugrozilo šanse da ode na Mundijal, mada je on standardan u ekipi „Gaučosa“.


Mask se zainatio: “Ovako nikad nećemo stići na Mars” – Muzz.tv\nMask se zainatio:…\nMaskova kompanija SpaceX sprema još jedno testiranje svoje rakete, koja bi trebalo da poleti nekoliko stotina metara i onda da se polako spusti na Zemlju, saopštila je američka Federalna agencija za avijaciju (FAA). Ipak, oni su zabranili ovo testiranje, zbog “sigurnosnih rizika”.\nNaravno, ekscentričnom milijarderu ovo se nije baš svidelo, pa je rešio da se obrati Federaciji, i to na Tviteru.\n“Za razliku od svog vazduhoplovnog odseka, deo FAA koji se bavi svemirom ima potpuno pogrešnu regulatornu strukturu. Pravila su osmišljena tako da omogućavaju samo nekoliko lansiranja godišnje, i to sa Vladinih lansirnih rampi. U tim uslovima, čovečanstvo nikad neće da stigne do Marsa”, napisao je.\nOsim što je rekao direktno šta misli, Mask je, izgleda, odlučio i da se malo zainati. Uprkos zabrani za test, raketa je ipak napunjena gorivom, a odrađeni su i svi ostali koraci koji prethode lansiranju.\nDo samog lansiranja, naravno, ipak nije došlo. Čak ni Mask (bar za sada) nije spreman da se ogluši o zabranu FAA, jer bi dto dovelo u pitanje i sva ostala lansiranja u budućnosti, prenosi Zimo.\nTags: mars Mask tesla


Bh. tinejdžeri se tehnologijom bore protiv depresije | Zdravlje, Nauka i tehnologija | Al Jazeera Balkans\nCrna Gora dočekala prve turiste od početka epidemije\nSedam novih žrtava COVID-a 19 u Sjevernoj Makedoniji\nOpozicija traži smjenu Vlade Federacije BiH\nRadončić: Glavnoj tužiteljici Gordani Tadić prijete smrću\n'Saudijska igra prijestolja': Raste pritisak da se oslobodi zatvoreni princ\nBritanci za Hong Kong predlažu kontakt-grupu kao nekad za BiH\nIran spreman slati naftu uprkos prijetnjama SAD-a\nPreminuo umjetnik Christo Vladimirov Javacheff\nRusi kritizirali Trumpovu ʽhisterijuʼ zbog Crew Dragona\nCijena benzina u Venecueli kao na stranom tržištu\nTEHNOLOGIJA - TEME\nČetveročlana ekipa iz Bosne i Hercegovine je razvila aplikaciju koja pomaže građanima da dobiju adekvatno liječenje.\nMladi tim je filantropskom idejom uspio pobijediti na takmičenju za biznis poduhvatUstupljeno Al Jazeeri\nU vrijeme kada brojni stručnjaci upozoravaju na brojne posljedice prevelike upotrebe mobilnih uređaja, grupa bh. tinejdžera je odlučila iskoristiti sveprisutne pametne telefone kao sredstvo borbe protiv depresije.\nU zemlji u kojoj i dalje postoji jaka stigmatizacija osoba koji imaju određene duševne probleme, "gdje ljudi misle da će ih neko proglasiti ludim ako odu u ustanove za mentalno zdravlje", mobiteli bi mogli biti most nužan da se napravi prvi korak ka ozdravljenju, kaže učenik Kenan Suljić.\nNajbolji srednjoškolac Bosne i Hercegovine 2019. godine, "aktivista i filantrop, koji sebe u budućnosti vidi u hirurgiji" te učenik četvrtog razreda Srednje medicinske škole u Tuzli prisjeća se da je ideja za razvoj aplikacije za borbu protiv depresije potekla iz školskog projekta u kojem se govorilo o ovom sve većem problemu u društvu. Korak više ih je doveo do podatka da je u Tuzlanskom kantonu tokom protekle tri godine došlo do porasta od skoro 1.500 pacijenata koji imaju depresiju, što je za njih bila zapanjujuća informacija, "pogotovo kada se uzme u obzir koliko ljudi i danas ne smije da ode u ustanove za mentalno zdravlje, jer se boje šta će drugi reći", prisjetio se Suljić.\nZainteresiran za tu problematiku, ali i za traženje načina kako pomoći svojim sugrađanima i šire, prijavio se za Start Me Up High School takmičenje, najveće takmičenje iz poduzetništva za srednjoškolce, te okupio četveročlanu ekipu čiji članovi dolaze iz Jablanice, Konjica, Srebrenika i Donjeg Vakufa. Na takmičenju za biznis poduhvate, tim koji osim Suljića čine Amina Madžak, Sejo Ivković i Muamer Galešić pobijedio je filantropskom idejom da pomognu građanima BiH, ali i šire.\nSuljić pojašnjava da aplikacija D-App služi kao sredstvo koje bi trebalo omogućiti da svako ko pomoć želi, ali se boji ili stidi da je zatraži, tu pomoć i dobije. U saradnji sa stručnjacima za mentalno zdravlje, tim koji su u početku činili srednjoškolci, a od kojih je troje sada na fakultetu, napravio je aplikaciju koja korisniku omogućava da sve ono što se nekada radilo u ordinacijama i ustanovama radi iz udobnosti i sigurnosti vlastitog doma.\nZahvaljujući aplikaciji, korisnici će moći da se educiraju i istražuju o problematici mentalnog zdravlja, a kada budu spremni na naredni korak, u aplikaciji će napisati kako se osjećaju, odnosno sve ono što bi rekli u direktnom razgovoru sa psihologom ili psihijatrom. Unosom i slanjem tih podataka, u zdravstvenu ustanovu dolazi obavijest, nakon čega stručnjaci čitaju te poruke i zatim se ostvaruje prvi sociokontakt, odnosno razgovor između pacijenta i ljekara.\nNakon što se uspostavi odnos između korisnika i stručne osobe, odnosno kada korisnik stekne povjerenje u ljekara, psiholog ili psihijatar na osnovu komunikacije putem aplikacije određuje da li je korisniku potreban samo savjet ili dolazak u ustanovu za mentalno zdravlje, odnosno, ako se može prepoznati, da li je nužna hospitalizacija. Sva komunikacija je strogo povjerljiva uz maksimalnu diskreciju, kako bi se korisnik osjećao što sigurnije i kako bi bio spreman na naredni korak u svom izlječenju, kaže Suljić.\n"Mnogi naši građani i dalje imaju strah odlaska psihologu ili psihijatru, mnogi nemaju podršku ni u svojim porodicama. Na ovaj način niko ne zna da su se javili, sve ostaje isključivo između njih i ljekara, podaci su zaštićeni i povjerljivi, pohranjeni u centrima za mentalno zdravlje", pojašnjava učenik medicinske škole.\nS obzirom na ozbiljnost problema, tim se od samih početaka savjetuje sa stručnjacima za mentalno zdravlje, uz čije sugestije usavršavaju aplikaciju.\n"Moram priznati da smo od samog početka imali ogromnu podršku i povjerenje stručnjaka iz centara za mentalno zdravlje. I što je najvažnije, oni su zadovoljni dosadašnjim prototipom aplikacije", kaže Suljić.\nEkipa iza D-Appa je već ostvarila saradnju sa dvije ustanove za mentalno zdravlje, odnosno sa centrima u Domu zdravlja "Mustafa Šehović" u Tuzli i u Domu zdravlja u Srebreniku, a nadaju se da će s vremenom broj centara s kojim sarađuju rasti jer žele da aplikacija pokrije cijelu Bosnu i Hercegovinu, a zatim i šire. Ono što daje vjetar u leđa mladom timu jeste veliki broj preuzimanja prototipa aplikacije i pozitivan odziv korisnika koji su je testirali.\n"Putem naših profila na društvenim mrežama dobijamo pohvale, ali i upite kada će aplikacija biti u punoj funkciji", kaže Suljić.\nPrema planovima, zvanična verzija aplikacije za borbu protiv depresije će biti dostupna u aprilu ili najkasnije 1. maja, "a nas čeka još posla, jer ljudi očito žele ovu aplikaciju", dodaje.\nOd depresije pati pet posto građana Srbije\nIstraživanje: Sve više trudnica pati od depresije\nOd depresije pati najmanje pet posto stanovništva Srbije\nU Crnoj Gori od danas dozvoljena i sva javna okupljanja, uključujući svadbe i sahrane, te sportska takmičenja.


BiH: Palestina u Evropi? | TEME | DW | 22.07.2009\nPojedini poslanici u Parlamentu BiH optužuju EU za stvaranje geta u Evropi. Drugi, međutim, prihvataju tvrdnje prema kojima bh. vlasti snose najveću odgovornost za kašnjenje u procesu liberalizacije viznog režima.\nIako dnevnim redom današnje (22.07.) sjednice Predstavničkog doma Parlamenta BiH nije predviđena rasprava o realizaciji uslova iz Mape puta, poslanici su iskoristili pravo da Vijeće ministara pitaju dokle se došlo sa ispunjavanjem uslova za liberalizaciju viznog režima.\nPasoš BiH: Još uvijek bez biometrijskih oznaka\nPoslanik Sadik Bahtić je, tom prilikom, Evropsku uniju optužio za korištenje dvostrukih standarda. "Prema mom mišljenju, ova odluka, osim što je diskriminirajuća, ona je i antibosanska i antibošnjačka, a krajnji cilj joj je stvaranje bosanskog geta u Evropi po uzoru na Gazu u Palestini. Ovom odlukom Evropska unija šalje poruku Bošnjacima da nisu dobrodošli u evropsku kuću", kaže Bahtić.\nPoslanik Šefik Džaferović je želio znati dokle se došlo sa izdavanjem biometrijskih pasoša, što je najznačajniji uslov iz Mape Puta za liberalizaciju viznog režima i "da li postoji mogućnost da BiH još tokom oktobra mjeseca, prije dolaska monitoring tima Evropske unije, započne sa izdavanjem biometrijskih pasoša".\n"Krive su bh. vlasti"\nDa odgovornost za kašnjenje u procesu liberalizacije viznog režima najvećim dijelom snose bh. vlasti, indirektno je, u svom odgovoru poslanicima, potvrdio ministar civilnih poslova i komunikacija Sredoje Nović. "Na žalost, Sve do 2007. godine BiH nije ništa preduzela na planu priprema za izdavanje biometrijskih pasoša", rekao je Nović.\nNović je potom podsjetio na proceduru usaglašavanja i usvajanja neophodnih zakona koja je predugo trajala. Riječ je, između ostalih, o izmjenama Zakona o putnim ispravama, jedinstvenom matičnom broju, ličnoj karti te Zakonu o Agenciji za identifikaciona dokumenta i evidenciju i razmjenu podataka. Kakva je trenutna situacija? "BiH je provela tenderske procedure za programe neophodne za izradu pasoša i procedure za dobivanje same knjižice sa svim sigurnosnim elementima", kazao je ministar Nović.\nSjjednica Parlamenta BiH\n"1. jula ove godine počelo je izdavanje putnih isprava sa svim elementima biometrijskih pasoša. Dakle, današnji pasoši, koje bh. građani dobijaju od 1. jula, rađeni su po svim sigurnosnim elementima biometrijskih pasoša", rekao je Nović.\nU oktobru izdavanje biometrijskih pasoša\nU međuvremenu su nastavljene procedure provjere biometrijskih pasoša koje bi trebalo da budu završene do kraja avgusta. " Mi smo sa Bundesdruckerei-om ovih dana postigli dogovor da 15 oktobra BiH dobije jednu veću količinu biometrijskih pasoša kako bi otpočeli izdavanje u BiH", kazao je Nović.\nČinjenica je da su mnogi od zakona o kojima je ministar Nović govorio čekali na usvajanje u državnom parlamentu zbog protivljenja poslanika iz SNSD-a. Oni su, u najvećoj mjeri, odgovornost prebacivali na ministra sigurnosti Tarika Sadovića tvrdeći pri tome da zakoni nisu usaglašeni u Vijeću ministara.\nU međuvremenu je, na inicijativu SDA, Predsjedavajući Vijeća ministara Nikola Špirić donio Odluku o smjeni Tarika Sadovića, o čemu bi poslanici trebalo da se izjasne tokom današnje sjednice.


Dečiji imunitet i kako ga ojačati - Zdravlje i bezbednost - Ringeraja.rs\nDr Mirjana Mišic, 16.4.2010\nRingeraja preporučuje IMMUNO sirup\nKao savršena, jedinstvena, najbolje organizovana i disciplinovana vojska, uvek na straži i nikada "voljno".\nTe jedinstvene divizije odbrane zahtevaju našu pažnju i poštovanje... naročito kada su deca u pitanju. Ono što razlikuje dete podložno učestalim infekcijama od deteta koje nije toliko "osetljivo" je ste upravo stanje imunološkog sistema tj njegove odbrambene vojske.\nTe mnogobrojne divizije malih tela uvek u pripravnosti mogu biti iscrpljene spoljašnjim izazovima sredine i stalnim testiranjem snage ili "mišića" prema neprijateljima koji bi da dete obore u krevet (virusi bakterije, zagadjenje gradske sredine...).\nU najmlađem uzrastu prvih 6 meseci najvažniju ulogu u sticanju imuniteta ima majčino mleko pa se kao takvo stavlja na prvo mesto po uticaju na dalji rast i razvoj. Iz toga i proizilazi značaj dojenja kao jedinstvenog i najboljeg načina ishrane odojčeta.\nKasnije sa prelaskom na raznovrsnu ishranu ona ima važnu ulogu ako je uravnotežena i ako omogućava dovoljan unos minerala i vitamina neophodnih za jačanje imunološkog statusa organizma. Ona podrazumeva mnogo voća, povrća, žitarica, mesa, riba a manji unos slatkiša, gaziranih sokova i hrane bogate aditivima.\nBoravak na svežem vazduhu i fizička aktivnost veoma pozitivno utiču na jačanje imuniteta deteta. Ali u današnjem životu postoje i mnogi izazovi koji su nekada jači od nase želje da ih kontrolišemo.\nIzloženost spoljašnjim faktorima sredine, zagađenost izduvnim gasovima (olovo, kadmijum), pušačko okruženje, nestabilno vreme, boravak u zatvorenim prostorima, veliki broj dece u školama, vrtićima, igraonicama, a takođe i stalna aktivnost, rast i razvoj povećavaju potrebu dece za jačanjem imunog sistema. U takvim uslovima postoji potreba roditelja da mu pomogne da ojača imunitet i tako izbegne ili ublaži učestale infekcije.\nDa bi se imunološki sistem mogao sto bolje boriti protiv izazova spoljašnje sredine treba mu malo pomoći i podrške. Danas na tržistu postoje mnogi preparati za jačanje imuniteta ali treba biti obazriv naročito ako su za decu. Najbolje forme su one koje nisu šumeće ili suve već sirupne jer imaju najveći stepen iskoristljivosti sastojaka koje organizam može da prepozna i iskoristi.\nPoznati vitamin C je najbolji kada je prirodan i zajedno sa bioflavonoidima (jer se sintetski u najvećoj meri "ispiške"), predstavlja najbolju formu koju telo prepozna i iskoristi a da pri tome izbegnemo da dete unosi nepotrebno velike a često i štetne količine veštačkih vitamina iz multivitaminskih preparata.\nNjegovo Veličanstvo element CINK ima najznačajniju ulogu za dobar i jak IMUNITET. Njegov značaj za rast, razvoj deteta i imunološku snagu je jasno dokazan. Nedostatak Cinka znači u najmanji ruku slab imunitet i podložnost infekcijama različitih uzročnika. Tako roditelji, obratite pažnju ne samo na opšte poznati i "fancy" vit C već i na njegovo Veličanstvo Cink. Nephodan za fukcionisanje oko 300 enzima, sa dominantnim značajem u razvoju odbrambenih reakciija organizma (kao pogonski element vojske T limfocita, NK ćelija) sa snažnim antivirusnim delovanjem prema Herpes, Coksaki, Polio.... virusima. Dokazano suplementacija Cinka smanjuje oboljevanje od akutnih respiratornih infekcija.\nSa tim u vezi mora se naglasiti činjenica da mi živimo u području sa deficitom Cinka pa je poželjno unositi ga putem dodataka ishrani. Život u gradskim sredinama sa zagadjenjem od izduvnih gasova i pušačka okruženja, posebno nameću potrebu za dovoljnim unosom tog elementa jer se isti ponaša kao "anti-dot" zagađenja.\nNajbolje rešenje za decu jesu sirupne forme sa primarnim elementom za razvoj i jačanje imunološkog statusa kao što je "veličanstvo" Cink u heliranom obliku (napr. Cink glukonat) sa prirodnim vitaminom C vezanim sa bioflavonodidima koje zajedno organizam može apsorbovati i isikoristiti. U kombinaciji sa standardizovanim extraktima proverenog lekovitog bilja kao što je Astragalus predstavlja pravo gorivo za "vojsku" imunološke odbrane vašeg deteta.\nPreporuka za koriščenje preparata sa Cinkom u sirupu:\nPreventivno kod dece u kolektivima, kod asmatičara, atopičara, herpetičnih infekcija rekonvalescenata, u toku samih bakterijskih i virusnih infekcija... tokom cele godine.\nJedna od najvećih dragocenosti jeste zdravlje deteta i njegov osmeh u igri. Zato ne bi trebali zaboraviti da održavamo snagu detetovog odbrambenog sistema koji je primaran za njegovo uživanje u čarima života.\nViše: Biljni preparati za decu


Studija: Istočni Nemci više skloni desničarskim idejama od zapadnih - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Studija: Istočni Nemci više skloni desničarskim idejama od zapadnih\nStudija: Istočni Nemci više skloni desničarskim idejama od zapadnih\nVelika većina Nemaca je za demokratiju. Ali za kakvu? Jednaka prava za sve i pluralizam ne žele svi, pokazuju rezultati jedne nove studije.\n0Piše: Dojče vele 26. aprila 2019. 11.41 Izmenjeno: 30. aprila 2019. 04.04\nAutori studije o stanju „društvene sredine“ kao veći problem vide pojedinačne desničarsko populističke stavove od desničarskog ekstremizma. Broj nemačkih državljana koji imaju zatvoren ekstremno desničarski pogled na svet, već godinama je konstantan i iznosi oko dva i po procenata. Sa druge strane, odbacivanje i omalovažavanje određenih grupa stanovništva, verovanje u teorije zavere ili latentno zagovaranje autokratskih oblika vlasti, ni u kom slučaju nisu marginalne pojave, naglašava Franciska Šreter iz fondacije Fridrih-Ebert (FES): „Pojedini ekstremno desničarski i desničarsko populistički stavovi imaju stalno mesto u nemačkom društvu.“\nOd 2006. godine Fridrih-Ebert fondacija, stranačka fondacija nemačih socijaldemokrata (SPD), ispituje kolika je naklonjenost nemačkog stanovništva desničarskim stavovima. Od 2014. godine ona svoje rezultate povezuje sa rezultatima višegodišnje studije „Neprijateljstvo usmereno ka određenim grupama“, Instituta za interdisciplinarno istraživanje konflikata i nasilja (IKG). Naučnici univerziteta u Bilefeldu objavljuju svoje rezultate od 2002. godine. Otprilike svake druge godine objavljuju se rezultati studije o stanju „sredine društva“.\nDesničarski populizam nije nova pojava\nZa potrebe najnovije studije, kako se navodi, istraživači su u periodu između septembra 2018. i februara 2019. godine, telefonski razgovarali sa 1.890 nemačkih građana, starih između 18 i 97 godina. Većina pitanja sledila je obrazac koji je postavljen 2002. godine.\nNa taj način može da se vidi da desničarski populizam – za razliku od uvreženog mišljenja – ni u kom slučaju nije novi fenomen u Nemačkoj. Studija delimično ukazuje na potpunu suprotnost: ranije je svaki osmi ispitanik podržavao rasističke stavove, dok je 2018/19. godine to učinio tek jedan od četrnaest ispitanika. I netrpeljivost prema muslimanima je 2006. godine sa preko 30 odsto, bila znatno više rasprostranjena nego sada kada iznosi 18,7 odsto. Klasični antisemitizam i netrpeljivost prema strancima od 2000. godine su imali dvostruko veću podršku ispitanika nego u najnovijoj studiji.\nJača omalovažavanje potražilaca azila\nU spektru desničarskog populizma prošlih godina se vidno povećala samo jedna stvar: „omalovažavanje ljudi koji traže azil“ povećalo se po treći put, sa 44,3 odsto iz 2014. godine, na 54 odsto. Ispitanici smatraju da država u davanju azila ne bi trebalo da bude velikodušna i veruju da potražioci azila uopšte nemaju strah od progona. „To nas je iznenadilo s obzirom da je broj novih zahteva za azil znatno opao od 2016. godine“, kaže Franciska Šreter.\nDesničarski Istok, levičarski Zapad?\nTakvi stavovi su naročito zastupljeni u istočnoj Nemačkoj. Time ova studija potvrđuje opšte uvreženo mišljenje da su istočni Nemci više skloni desničarskim idejama od zapadnih Nemaca. Međutim, razlika nije toliko velika, kao što sugerišu stereotipi. Dakle, desničarski ekstremizam – kod kojeg ljudi umanjuju nacističke zločine, priželjkuju desničarsku diktaturu i prave razlike između vrednog i bezvrednog života –pojavljuje se podjednako u čitavoj zemlji.\nSa druge strane, desničarsko populističkih stavova više ima na istoku zemlje, navode autori studije: dok je na zapadu zemlje svaki drugi Nemac protiv osoba koje traže azil, na istoku zemlje su dve trećine ispitanika. 26 od 100 istočnih Nemaca i 19 od 100 zapadnih Nemaca nije prijateljski naklonjeno muslimanima. „Pre svega je osećaj kolektivnog besa zbog doseljavanja znatno viši na istoku zemlje – 52 procenata, dok na zapadu zemlje iznosi 44 odsto“, zaključuju autori studije. I poverenje u nemačku demokratiju je manje na istoku, nego na zapadu Nemačke. Ista stvar je i kada se radi o zagovaranju autoritarnog oblika vlasti.\nRazlozima za to, autori studije o „stanju sredine društva“, a pre svega FrancIska Šreter posvećuju čitavo poglavlje. Ona je rođena i odrasla u Drezdenu i izbliza je mogla da vidi euforiju i razočaranje zbog ujedinjenja zemlje. Od nepravilnosti kojih je bilo nakon ujedinjenja, do drugačijeg shvatanja demokratije, pa sve do trenutne situacije u strukturno slabim delovima zemlje.\nVerovanje u terorije zavere\nAli siromašnijih područka ima i na zapadu zemlje. I tamo su ispitanici govorili o nedostatku poverenja u demokratiju i njene institucije: skoro polovina ispitanika smatra da postoje tajne organizacije koje utiču na donošenje političkih odluka. Oko trećine građana smatra da njihovo mišljenje nije zastupljeno kako treba, demokratske odluke oni ocenjuje kao „trule kompromise“ i veruje da „vlada krije istinu od stanovništva“. Skoro četvrtina smatra da postoji sprega politike i medija.\nAko toliko mnogo Nemaca ima loše mišljenje o određenim grupama stanovništva, kao i o civilnim i političkim instutucijama, kako je onda moguće da istovremeno 86 odsto ispitanih smatra da demokratija nema alternativu, kao i da 93 odsto njih kao glavnu stvar izdvaja dostojanstvo i jednakost ljudi? „Deo stanovništva de udovoljava sopstvenim vrednostima“, zaključuje autor studije Vilhelm Bergan sa univerziteta u Bilefeldu.\nNa kraju sažetka studije autori i sami barem malo relativizuju svoj zabrinjavajući naslov studije: „Izgubljena sredina društva – neprijateljske okolnosti“. Jer, uz „stabilnost brojnih antidemokratskih stajališta u sredini društva“, ima i pozitivnih saznanja, na primer „jaka orijentacija civilnog društva“. Novi desničarski pokreti pravo su iskušenje za civilno društvo. A da bi se ona dokazala bitne su tri stvari, kažu autori studije: više znanja o demokratiji, intenzivnije mere protiv predrasuda i ne bi trebalo potceniti opasnost antidemokratskih pojava i slučajeva netrpeljivosti prema drugim ljudima.\nantisemitizam, azilanti, demokratija, desnica, Fridrih-Ebert fondacija, migranti, muslimani, nemacka, populizam, rasizam


Posthumna izložba radova “Moj život” jednog od najznačajnijih bh. skulptora Mustafe Skopljaka\nPosthumous exhibition of "My Life" works of one of the most important BH. sculptors Mustafa Skopljak


Brnabić o većini u Skupštini Srbije | Mondo Portal\nMandatar za sastav srpske vlade, Ana Brnabić, izjavila je večeras da je "najvažnije obezbediti stabilnu većinu u Skupštini" koja će omogućiti dalji nastavak započetih reformi.\n17.06.2017. | 20:09 41\nPovodom spekulacija da nema večine u Skupštini za izbor vlade koju bi ona vodila, Brnabić je u izjavi dostavljenoj Tanjugu rekla da je za nju lično ovo još jedna potvrda da je za predsednika Aleksandra Vučića interes Srbije na prvom mestu i da je zbog građana on spreman da menja stvari u zemlji.\n"Razgovaram sa predsednikom Srbije koji mi je poverio mandat za izbor Vlade. Najvažnije je da obezbedimo stabilnu većinu u Skupštini koja će omogućiti dalji nastavak započetih reformi. Važno je da Srbija dobije Vladu u zakonskom roku", navela je Brnabić u izjavi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je poverio mandat za sastavljanje vlade Brnabić u četvrtak, 15. juna. U obrazloženju predloga, koji je stigao u parlament dan kasnije, Vučić je naveo da smatra da Ana Brnabić poseduje stručne i lične kvalitete za obavljanje funkcije predsednika vlade, te da ga je uverila da može da obezbedi većinu za izbor vlade.\nU izjavi za "Blic" visoki funkcioner SNS i ministar u tehničkoj vladi, Nebojša Stefanović, je rekao da je Vučić odlučan i istrajan u svom predlogu, kao i da ga neće menjati ni po koju cenu, "jer ovo nije samo pitanje podrške Ani Brnabić već i predsedniku Vučiću".\n" Pred predsednikom Vučićem i strankom su problemi koji se tiču obezbeđivanja većine u Parlamentu. U veoma smo teškoj situaciji oko formiranja stabilne većinske podrške i celu nedelju ćemo iskoristiti za obezbeđivanje te većine", rekao je Stefanović.


Kakav čovek: Marko Nikolić bio u otetom avionu i kasnije oprostio otmičaru (video) :: Dešavanja u Bijeljini ::\n06. March 2021. / 18:48\nKakav čovek: Marko Nikolić bio u otetom avionu i kasnije oprostio otmičaru (video)\nDetaljnije možete da pogledate na 22. minutu video-snimka.\nNikolić se čak posle tri decenije sreo sa otmičarom, koji se izvinio zbog otmice. On je samo hteo, kako je rekao tada Nikolić, da ukaže na loš tretman Srba u Hrvatskoj.


MMF dolar smatra precenjenim, a juan? - Ekonomske Vesti\nFinansije Kina USA\nMMF dolar smatra precenjenim, a juan?\n8. avg. 2019 8. avg. 2019 Dragoljub Bečić 0 Comments\nAmerički predsednik Donald Tramp nastavio je da ratuje s Federalnim rezervama Amerike i njihovim šefom Džeromom Pauelom.\n„Naš problem nije Kina. Naš problem je što je Fed previše ponosan da prizna svoju grešku da je bio brzoplet i strog u kažnjavanju (a da sam ja bio u pravu)“, napisao je američki predsednik na svom Tviter nalogu.\nOn je dodao da centralna banka mora sad prekinuti svoje preterano kvantitivno kažnjavanje.\n„Strašno je kad moraš da gledaš toliku nekompetentnost, i to baš kad bi stvari takoooo prosto mogle da budu rešene“, napisao je Tramp.\nSa Fedom, bez Feda, on ne sumnja u pobedu Amerike.\n„Mi ćemo u svakom slučaju pobediti, ali to bi išlo brže kad bi Fed razumeo, što nije slučaj, da mi drugim zemljama konkurišemo, a sve one žele da im dobro ide na naš račun“, napisao je američki predsednik prebacujući Džeromu Pauelu da je SAD „ostavio na cedilu“ i preteći mu degradacijim.\nPauel je odgovorio da ni pod kakvim pritiskom neće podneti ostavku.\nTramp je upravo Kinu zvanično uvrstio u red država „valutnih manipulatora“ pošto je Nacionalna banka Kine oborila vrednost juana.\nStručnjaci, koje je konsultovao portal boerse-online, medjutim, ne vide neku praktičnu posledicu označavanja Kine kao valutnog manipulatora, tim pre što joj stav Medjunarodnog monetarnog fonda (MMF) ide na ruku.\nPodseća se da je MMF prošlog meseca ocenio da je američki dolar precenjen 6 do 12%, a da je kurs juana u skladu sa slabljenje privredne konjukture u Kini.\nKineska ekonomija je u drugom kvartalu ove godine imala najniži rast u poslednjih 30 godina što značajno utiče na kretanje ukupne svetske ekonomije.\n← Trgovina: Real nudi 120 miliona evra i Modrića za Nejmara\nNova podrška privrednom rastu: NBS snizila svoju kamatu →


Koliko biste imali para da ste uložili u Bitcoin? | PC Press\n22. februar 2018. 9. mart 2018. Aleksandar Mirković\nOtkrijte koliko ste mogli da zaradite da ste na vreme uložili u bitcoine. Spremite se za veliko “šta bi bilo kad bi bilo”!\nDa biste saznali koliko ste mogli da zaradite dovoljno je da posetite stranicu Bitcoin Regret Club posvećenu svim nesuđenim milionerima koji nisu imali hrabrosti/znanja/želje da se na vreme uključe u posao sa bitcoinom. Sve što treba da uradite da biste tužno uzdahnuli pri pogledu na iznos koji ste mogli da imate je da upišete koliko ste bili spremni da uložite i kada ste to razmišljali.\nDa ste uložili u bitcoin sad biste bili milioner\nUkoliko vam nije dovoljan pogled na iznos koji ste mogli da imate, tu je i mogućnost da vam se iznos konvertuje u na primer količinu iPhone X telefona ili broj automobila ili jahti. Iznenadićete se koliko ste mogli da budete bogati, samo da ste bili spremni da uložite na vreme. Ali da vam bude lakše uvek je tu kiselo grožđe – vrednost Bitcoin i kriptovaluta će sigurno pasti, a i stručnjaci kažu da će sve to da se raspadne i Bitcoin nije prava valuta.\nKo zna zašto je dobro što niste ušli u taj biznis, sad biste imali problem gde da parkirate helikopter, a i čuvanje jahti zimi je skupo. Vidite da je bolje ovako. Doduše, ako ste uložili na vreme, svaka čast, vi ste vizionar i bogat čovek!\nTagovi: bitcoin, Bitcoin Regret Club, kriptovalute, milioner, ulaganje\n← Najslabija karika u lancu bezbednosti informacionih sistema\nFacebook omogućio 3D objave →


Entoni Godfri - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Entoni Godfri\nOznaka: Entoni Godfri\n21/02/2020 21/02/2020 457Ostavi komentar na AMBASADOR ENTONI GODFRI: KRAGUJEVAC JE VAŽAN I DINAMIČAN GRAD SA BOGATOM ISTORIJOM\nGradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić i predsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović organizovali su prijem za ambasadora SAD u Srbiji, Entoni Godfrija, koji je danas u poseti Kragujevcu. Na prijemu je bilo reči o istoriji prve prestonice moderne Srbije, aktuelnoj situaciji u gradu, planovima, ali i projektima koje finansira Vlada SAD. Razgovarali smo sa ambasadorom o aktuelnoj […]\n21/02/2020 21/02/2020 474Ostavi komentar na ENTONI GODFRI U KRAGUJEVCU: PREDAVANJE AMBASADORA SAD NA PRAVNOM FAKULTETU\nAmabasador Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji, Entoni Godfri, održaće predavanje na temu “Odnosi Srbije i Amerike” danas od 13 sati u Konferencijskoj sali kragujevačkog Pravnog fakulteta. Događaj je od izuzetne važnosti jer je Savez studenata Pravnog fakulteta u Kragujevcu omogućio da Pravni fakultet u Kragujevcu bude prva obrazovna institucija koju će novi ambasador Sjedinjenih Američkih […]\n26/01/2020 26/01/2020 382Ostavi komentar na DRAGAN ĐILAS: GOSPODINE AMBASADORE, PRIHVATILI STE DA BUDETE GOST NA VUČIĆEVOJ TELEVIZIJI\nPredsednik Stranke slobode i pravde (SSP), Dragan Đilas uputio je danas otvoreno pismo ambasadoru Sjedinjenih Američkog država (SAD) u Srbiji Entoniju Godfriju povodom najave Godfrijevog gostovanja na TV Pink. Prihvatili ste da gostujete na televiziji Pink. Na televiziji koja je učestvovala u ubistvu Olvera Ivanovića, na televiziji na kojoj se svaki dan organizovano uništavaju životi […]


Bomba iz Prištine: Felix Magath preuzima klupu reprezentacije Kosova – Sport Centar Bomba iz Prištine: Felix Magath preuzima klupu reprezentacije Kosova – Sport Centar\nKosovo je danas ostalo bez selektora pošto je prekinuta saradnja sa Švicarcem Bernardom Challandesom.\nPrekid je došao uslijed slabijih rezultata u posljednje vrijeme, a već su počele špekulacije o njegovom nasljedniku.\nMediji na Kosovu danas donose pravu bombu, pošto su javili da je prvi favorit za preuzimanje klupe reprezentacije čuveni Felix Magath.\nLokalni mediji javljaju da je Magath već dobio ponudu i da ju je u načelu prihvatio.\nOvaj 68-godišnji trener, poznat po teškim i diktatorskim metodama rada, trenutno je bez angažmana, ali iza sebe ima veliko iskustvo. Podsjećamo, nekoliko puta se dovodio i u vezu s potencijalnim preuzimanjem reprezentacije BiH.\nSa Bayernom je dva puta bio šampion Njemačke, jednom sa Wolfsburgom, kada su za ovaj klub igrali Edin Džeko i Zvjezdan Misimović, a piše mu se i trofej Intertoto kupa sa Stuttgartom.\nRadio je još u Schalkeu, Hamburgu, Werderu, Eintrachtu, Fulhamu i kineskom Shangdongu.\nKosovo je trenutno posljednjeplasirani tim grupe B kvalifikacija za EP, a u posljednja tri meča upisalo je tri poraza.\nKosovo ostalo bez selektora: Tužan sam što odlazim, kao trener sam se jako lijepo proveo\nAutor: Anadolija, okt 13, 2021\nMuriqi: Znamo svoje kvalitete i šta možemo, vjerujem da ćemo odnijeti dugoočekivanu pobjedu\nVeznjak Vitessea odbio Švicarsku i Hrvatsku, igrat će za reprezentaciju Kosova\nNa Kosovu uručene državne nagrade za olimpijska odličja džudistkinjama i treneru\nAutor: Anadolija, sep 29, 2021\nŠpanci u Prištini dočekani s posebnom koreografijom: Dobro došli u Republiku Kosovo


Erdogan iz Ankare, Mediji su odgovorni za smrt tužioca - iBalkan.net\nErdogan iz Ankare, Mediji su odgovorni za smrt tužioca\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdogan, danas je još jednom oštro kritikovao predstavnike pojedinih medija, uz optužbu da su saučesnici u ubistvu tužioca u Istanbulu koje se desilo prije 10. dana.\nPreko, sluzbi u konatktu sa “sedmom silom”, Turska vlada je oštro odreagovala na objavljivanje fotografija na kojima je tužilac Mehmet Selim Kiraz, prikazan sa pištoljem prislonjenim uz glavu. Iz tog iz razloga tada je privremeno blokiran pristup nekim drustvenim mrezama.\nPredsjednik Republike, Erdogan, u više navrata kritikovan je od pojedninih medija da zbog ugrožavanja slobode, tokom više od jedne decenije koliko je na vlasti u Turskoj, i da optužioje neke novinare da su “ubice i lopovi”, prenose agencije iz Istanbula.\n“Medijska udruženja koja su otvorila svoje stranice i ekrane za terorističku propagandu saučesnici su u ubistvu našeg tužioca”, ovo je kazao Erdogan u svom redovnom ovonedeljnom obraćanju predstavnicima svojih oficijelnih kandidata AK partije pred naredne parlamentarne izbore u junu u palaci u Ankari.\nErdogan je poručio da snažno osuđuje medije “koji su na strani terorista”, a rekao je da su neki od ljudi koji se izdaju za novinare, zapravo “teroristi”. Tajip Erdogan je ranije naglašavao da Turska ima “najslobodnije medije na svijetu”.\n"koji su na strani terorista" "sedma sila" Ankara Erdogan İstanbul mediji odgovorni saučesnici smrt Turska tužioca\nEVO Kako smršati, a ne izgubiti obline???\nUbijen gradonačelnik, napadač se upucao\nLjubavni stihovi za laku noć- LAGANO S TUGOM ( Izet Sarajlić )\nDnevni horoskop za 6. maj 2018


Vetropark „Malibunar“ biće pušten u rad do kraja godine | Energetski portal Srbije\nVetropark „Malibunar“ biće pušten u rad do kraja godine\n22.03. 2017 Srbija | Vetar\nMinistar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić sastao se sa direktorom belgijske kompanije „Elisio“ gospodinom Nikolasom Brienogeom, sa kojim je razgovarao o razvoju i izgradnji vetroparkova „Malibunar“ i „Alibunar“.\nGospodin Antić je tom prilikom istakao da je resorno ministarstvo posvećeno unapređenju pravnog okvira kako bi se započeti projekti konačno realizovali. On je poručio da je Srbija čvrsto opredeljena za razvoj projekata u oblasti obnovljivih izvora energije, kako bi se dostigao cilj u skladu sa međunarodno preuzetim obavezama u toj oblasti. Iskazao je zadovoljstvo time što se projekti „Malibunar“ i „Alibunar“ razvijaju u skladu sa predviđenom dinamikom, što ukazuje na to da investitori u Srbiji prepoznaju pouzdanog partnera.\nGospodin Brienoge je izrazio zadovoljstvo zbog uspešne saradnje sa resornim ministarstvom, ali i zahvalnost na svim naporima uloženim u razvoj obnovljivih izvora energije i u poboljšanje celokupnog investicionog ambijenta. On je obavestio Antića da su domaće firme u Srbiji započele i izgradnju vetroparka „Malibunar“ snage 8 MW, kao i da se puštanje u rad očekuje do kraja godine. Naveo je da uskoro počinje izgradnja vetroparka „Alibunar“ snage 42 MW, koji će biti finansirati u saradnji sa IFC.\nDirektor Međunarodne finansijske korporacije (IFC) za zapadni Balkan gospodin Tomas Lubek ukazao je na značaj dobre saradnje za realizaciju projekata i izrazio spremnost te finansijske korporacije da i dalje učestvuje u razvoju energetskog sektora u Srbiji.


VUČIĆ O EU KOVID PASOŠIMA: A gde su vakcine iz EU? - ePancevo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, upitan o najavama iz Brisela da će EU izdavati Kovid pasoše i da će biti prihvaćene samo one vakcine koje su tamo odobrene, prvo je izrazio sumnju da će takva odluka biti doneta, a onda je ocenio da to ne bi bilo fer, prema mnogim zemljama i narodima.\nA kako ste mislili da imamo kovid pasoše, a nijednu nam vakcinu niste dostavili? Ko smo mi? Šta smo mi? Ne smeju da priznaju da smo se bolje snašli. Valjda treba da budemo lošiji od njih, da bismo bili dobri, rekao je Vučić.\nVučić je podsetio i da se veliki broj građana Mađarske vakcinisao kineskim vakcinama, između ostalih i premijer te države Viktor Orban.\nImate vakcine koje nemaju nikakve kontraindikacije. Neke vakcine su toliko bezbedne da bi mogle biti davane i trudnicama i deci. Kada ih budemo imali dovoljno i kada to bude dozvoljeno u Kini, pa i drugim zemljama, nemam problem da vakcinišem i malog sina, ne samo stariju decu, rekao je predsednik Srbije.\nSa druge strane, konstatovao je Vučić, kovid pasoši bi otvorili čak i ekonomsku šansu za Srbiju, jer bi skoro celoj Aziji bio blokiran ulaz u EU.\nNeka ljudi dolaze kod nas. Više će para trošiti u Srbiji. A što se tiče EU, samo se vi zatvarajte, rekao je Vučić.\nPovodom posete državne delegacije Bahreinu, ocenio je da je bila uspešna, i naglasio da je dogovoreno unapređenje saradnje i izgradnja boljih međusobnih odnosa. Takođe, lideri dveju zemalja dogovorili su se i da se tokom narednog perioda otvore ambasade u Beogradu i Manami.\nVraćamo se sa nečim što je od izuzetnog značaja, a to je izgradnja fabrike vakcina. To je nešto što će stvoriti veliku šansu u budućnosti Srbije. Razgovarali smo i o saradnji u oblasti poljoprivrede, o izvozu i preradi naših proizvoda, rekao je Vučić i najavio posete princa i kralja Bahreina Hamada ibn Isa el Kalife Srbiji.\nVučić je rekao i da bi za Srbiju bilo značajno da ima i proizvodnju tri vakcine. Kako je istakao, to je šansa za naše ljude da se vrate iz inostranstva.\nTo su neverovatne stvari za našu zemlju. Davaćemo besplatne vakcine građanima Srbije, a minimalno ćemo moći i da zarađujemo, rekao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, prvi radni sastanak posvećen gradnji fabrike vakcina biće u ponedeljak i pronađeno je već pet placeva. Najavio je i da će izgradnja početi za mesec dana.\nTo će za godinu dana biti srpske vakcine, rekao je Vučić.


WHO upozorava na humanitarnu katastrofu u Siriji\nNeuspjeh u obnovi prekogranične akcije pomoći u Siriji, koja ističe naredni mjesec, mogao bi izazvati novu “humanitarnu katastrofu“ u regiji pod kontrolom pobunjenika na sjeverozapadu države, saopćeno je u petak iz Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).\nMilioni osoba ovise o humanitarnoj pomoći koja trenutno dolazi iz Turske direktno na sjeverozapad Sirije, u skladu s dogovorom koji je odobrilo Vijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda, prenosi Fena, pozivajući se na Reuters.\nIz WHO-a su objavili saopćenje uoči, kako se očekuje, okršaja narednog mjeseca između zapadnjačkih članica Vijeća sigurnosti UN-a, koje podržavaju obnovu dogovora o transportu, te Rusije, koja je ranije znala blokirati druge prekogranične operacije.\nMoskva, koja ima moć veta na Vijeću sigurnosti UN-a i koja je podržavala borbu sirijskog predsjednika Bashara al-Assada protiv pobunjenika, tvrdi kako se pomoć sjeveru može dostaviti direktno iz prijestolnice Damaska.\nMilioni na granici\n“Velika UN-ova prekogranična akcija u narednih 12 mjeseci ostaje od ključne važnosti pri spašavanju života. Ukoliko se odobrenje ne obnovi, to će značajno poljuljati centralne humanitarne operacije i gurnuti sjeverozapad Sirije u novu humanitarnu katastrofu“, istakao je glasnogovornik WHO-a Christian Lindmeier.\nBlizu 1.000 kamiona svakog mjeseca prođe graničnim prelazom Bab al-Hawa kako bi dostavili pomoć i lijekove, uključujući vakcine protiv COVID-19, za 2,4 miliona ljudi koji trenutno borave duž granice s Turskom, pokazuju podaci UN-ovih agencija.\n“Obustava ovih dostava može dovesti samo do povećanja broja oboljelih i preminulih“, kaže Lindmeier.


O nama - Dentamax DOO - TePe, kvalitetan izbor za oralnu higijenu\nTePe - KVALITETAN IZBOR ZA ORALNU HIGIJENU\nTel: +381 11 244 20 55\nFax: +381 11 244 23 54\nMob:+381 64 935 935 0\nFirma Dentamax osnovana je 2006. godine i zvanični je uvoznik TePe proizvoda na teritoriji Srbije. Orjentisani na kvalitet i inovaciju kada je u pitanju oralna higijena, odlučili smo da omogućimo TePe proizvodima učešće na domaćem tržištu. Danas, nakon devet godina, TePe proizvodi prepoznati su od strane domaćih kupaca kao garant kvalitetne i sveobuhvatne oralne higijene, dok su se interdentalne četkice pozicionirale kao jedan od vodećih proizvoda iz TePe palete i visoko se kotiraju u svetu pravilne i kvalitetne nege. Na našem sajtu možete se informisati o svim inovacijama koje nam pristižu iz TePe firme uz mogućnost onlajn poručivanja robe, kako za pojedinačne kupce, tako i za veleprodaje. Odaberite za sebe najbolji nivo nege i higijene i na našem sajtu potražite one proizvode koji će upotpuniti i unaprediti Vašu svakodnevnu oralnu higijenu.\nTePe je švedska kompanija u porodičnom vlasništvu osnovana 1965. godine. U saradnji sa stomatološkim stručnjacima, razvijaju proizvodnju i prodaju visoko kvalitetnih funkcionalnih proizvoda za oralnu higijenu\nTePe brine o zdravom osmehu\nVizija TePe firme je da se podigne svest o preventivnoj stomatološkoj zaštiti i interdentalnoj higijeni. TePe proizvodi doprinose poboljšanju oralnog zdravlja, čime se poboljšava kvalitet oralne higijene za ljude širom sveta. Poznata TePe Interdentalna četkica, zajedno sa četkicama za zube, specijalnim četkicama i čačkalicama, svakodnevno se koriste u više od 50 zemalja širom sveta. TePe ima 220 zaposlenih i promet od 450 SEK. Sedište firme u kom se obavlja dizajn, razvoj i proizvodnja nalazi se u Malmeu, u Švedskoj.\nPREVENTIVNA DENTALNA NEGA OD 1965.\nIstorija Tepe firme počela je 1965, kada je drvoprerađivač Hening Eklund razvio novu vrstu čačkalice za zube u saradnji sa profesorima Stomatološkog fakulteta u Malmeu . TePe stomatološka čačkalica je trouglasta i odgovara prirodnom obliku interdentalnog prostora.\nGodine 1973. Heningov sin Bertil Eklund razvio je biznis za proizvodnju prve četkice za zube. Danas više od 25% svih četkica za zube kupljene u Švedskoj dolaze iz TePe firme. Interdentalna četkica je uvedena početkom devedesetih i brzo je postala vodeći TePe proizvod . TePe je i dalje u vlasništvu porodice Eklund. Sedište i sva proizvodnja ostala je pod istim krovom uz pouzdan i fleksibilan proizvodni proces.\nKvalitet i okruŽenje\nTePe ispunjava sve uslove iz međunarodnih ISO standarda . Interne i eksterne revizije se redovno sprovode da se obezbedi pouzdan i efikasan sistem proizvodnje. Svi zaposleni su obrazovani i angažovani u sferi životne sredine.\nTePe je sertifikovan prema ISO 9001 : 2008, međunarodni standard kvaliteta u pogledu preduzeća kao celine. Sertifikacija je garancija za visok kvalitet, zadovoljstvo kupaca i konstantan napredak zahvaljujući visokim ciljevima. Dobra saradnja sa stomatološkom zajednicom je vredan element za očuvanje kvaliteta.\nTePe je takođe sertifikovan prema ISO 14001 : 2004 . To znači da pažljivo odabira kvalitetan materijal za svoje proizvode i pakovanja, vode računa o bezbednosti proizvoda i minimalizuju uticaj na životnu sredinu u svakom delu procesa. Shodno tome, koriste obnovljive izvore energije i materijale za reciklažu otpada koliko je to moguće.


Završnica jedinstvene epske pripovesti! - Nenad Gajić\nLAGUNA – Od autora „Slovenske mitologije” Nenada Gajića pred čitaoce stiže treći deo trilogije „Bajka nad bajkama” – „Treća noć”, trijumfalna završnica jedinstvene epske pripovesti koja će se od petka 20. novembra naći u prodaji.\n„Moja četvrta knjiga baš je onakva kakvu sam oduvek želeo da napišem”, rekao nam je Nenad Gajić. „Uživao sam u celom putu, u spajanju konačne celine, povezivanju stvari koje su u ranijim knjigama bile skrivene ili delovale nasumično. Najveći deo ove pripovesti jeste put u nepoznato, uz ređe trenutke kada sam prihvatao ograničenja postavljana u narodnim pričama i pesmama. Radujem se konačnom objavljivanju i verujem da će u kompletnoj priči uživati mnoge generacije – to je sve što pisac može da poželi.”\nSvi koji žele među prvima da čitaju novu knjigu Nenada Gajića, mogu je naručiti u pretprodaji od 10. do 17. novembra na sajtu www.laguna.rs. Knjiga će stići na vašu adresu sa prvim danom objavljivanja.\nZa prvih 500 kupaca koji knjigu poruče preko sajta www.laguna.rs ili je kupe u knjižarama Delfi pripremili smo sjajan poklon, specijalno dizajniranu kutiju, kako biste elegantno objedinili sve knjige trilogije „Bajka nad bajkama” – „Senka u tami”, „Dva cara” i najnoviju „Treća noć”.\n← „Bajka nad bajkama: Senka u tami” – sedmo izdanje\nTrejler za knjigu „Bajka nad bajkama – Treća noć“ →


POKRET ZA PLJEVLJA OCENIO: DPS proizvodi "četnike" da plaši manjinske narode | Novosti.RS\n- Nema boljeg svedoka za ovu tvrdnju od Veselina Veljovića, doskorašnjeg direktora crnogorske policije i njegove izjave „da će uvek biti s crnogorskim patriotama, nikad s kvislinzima i izdajnicima Crne Gore“. Ako neko ima nedoumicu, na koga je gospodin Veljović mislio, da je odmah otklonimo, u pitanju je srpski narod u Crnoj Gori - kazali su iz Pokreta za Pljevlja.\nOni ističu da je ta matrica ponovno oživljena u Pljevljima povodom imenovanja Harisa Đurđevića, za novog načelnika Centra bezbednosti Pljevlja.\n- Nažalost na nju se upecao i aktuelni potpredsednik Vlade Crne Gore g. Dritan Abazović, koji je iznio dva vrednosna suda o aktuelnim događajima u Pljevljima.\nZAKAZAN PROTEST U PLJEVLJIMA: Građani negoduju zbog imenovanja Đurđevića za načelnika Centra bezbednosti\nPrvi je da „načelnike policije u Crnoj Gori neće postavljati ulica“. Ipak, verujemo da se radi o lapsusu, a ne uvredi. Ne mogu biti ulica četiri opozicione stranke u Pljevljima, koje su na poslednjim parlamentarnim izborima dobile 2/3 biračkog tela, kažu iz Pokreta za Pljevlja.\nDrugi stav Abazovića, je „ukoliko se radi o tome da je neko zbog svog nacionalnog ili političkog opredeljenja, ili verske pripadnosti, neprihvatljiv za određenu grupu ljudi, to je apsolutno neprihvatljivo“.\n- Upravo je u tome problem. Lepo smo u zajedničkom saopštenju rekli da nije problem da Bošnjak ili Musliman bude načelnik Centra bezbednosti u Pljevljima, ali smo protiv toga da bude, etablirani vojnik DPS-a i Veselina Veljovića - tvrde iz Pokreta za Pljevlja napominjući da to što je Haris Đurđević 2017. godine bio proglašen za najboljeg policajca u Centru bezbednosti u Pljevljima, samo je dokaz da ga je „prepoznao teren“.\n- A teren je bio DPS, jer je svima znano da se nije moglo izabrati ni najbolja čistačica bez saglasnosti DPS-a, a kamoli nabolji policajac - tvrde iz Pokreta za Pljevlja.\nOni smatraju da niko od zaposlenih u Centru bezbednosti, pa bio Srbin, Crnogorac, Bošnjak ili Musliman, ne zaslužuje da bude novi načelnik.\n- Bilo je ljudski očekivati da makar neko iz tog Centra skine uniformu ili podnese ostavku, nakon prebijanja Ognjena Mijatovića 13.maja 2020. godine, kao što je to uradio Zdravko Kasalica, zastavnik u Vojsci Crne Gore ili Miloje Šćepanović, policajac iz Nikšića. Nažalost, takav primer čojstva i junaštva u Pljevljima nismo doživeli - kazali su iz Pokreta za Pljevlja.\nOni ističu da nemaju nikav problem da podrži Peticiju protiv skrnavljenja Hadži Hasanove džamije u Pljevljima.\n- Ali isto tako smo se nadali i očekivali, da će makar neko od Bošnjaka ili Muslimana u Pljevljima javno podržati borbu srpskog naroda za „odbranu svetinja“ u Crnoj Gori. Ili da će neko od odbornika Bošnjaka ili Muslimana u SO Pljevlja dići glas protiv otimanja vodenice, manastira Sv.Trojice u Vodicama. Ni to se nije desilo. Ne zato što su svi bili za otimanje svetinja, već zato što su dobro znali da im ne bi bilo opstanka u Pljevljima, dok je DPS vlast na nivou države i opštine - kažu iz Pokreta za Pljevlja.\nOni su predložili Dritanu Abazoviću da imenuje bilo kog Bošnjaka ili Muslimana, koji nije bio član ili glasač DPS-a za načelnika Centra bezbednosti u Pljevljima, i svi će mu Srbi aplaudirati kad prvi put dođe u Pljevlja.\n- A takvih ima, u to ne treba sumnjati. S druge strane, neka imenuje Srbina za načelnika Centra bezbednosti u Plavu ili Rožaju, pa će videti kako će se provesti nakon toga. Toliko o šovinizmu pljevaljskih Srba - zaključili su iz Pokreta za Pljevlja.\nPljevlja Pokret za Pljevlja Haris Đurđević Centar za bezbednost Pljevlja


Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije bi trebalo da do daljeg obustavi uvođenje sistema za pametan video nadzor, jer njihova Procena uticaja novog sistema na prava građana ne zadovoljava minimum propisanih zakonskih elemenata, saopštila je u ponedeljak grupa nevladinih organizacija iz Srbije.\nSHARE Fondacija, Partneri za demokratske promene i Beogradski centar za bezbednosnu politiku analizirali su Procenu uticaja novog sistema nadzora na prava građana i zaštitu podataka o ličnosti i zaključili da da Procena uticaja MUP-a “ne ispunjava ni formalne ni materijalne uslove propisane zakonom”.\n“Shodno tome, Ministarstvo unutrašnjih poslova bi trebalo da do daljeg obustavi uvođenje sistema za pametan video nadzor”, navode ove tri organizacije u zajedničkom saopštenju.\n“Procena uticaja ne ispunjava minimum propisanih zakonskih elemenata: metodologija izrade i struktura Procene uticaja nisu usaglašeni sa zahtevima zakona; ne postoji sveobuhvatan opis predviđenih radnji obrade ličnih podataka; nisu procenjeni rizici po prava i slobode građana; nisu opisane mere koje se nameravaju preduzeti u odnosu na postojanje rizika; delimično su opisane tehničke, organizacione i kadrovske mere u cilju zaštite ličnih podataka”, pokazala je analiza koju su sprovele ove organizacije.\nKako se navodi u saopštenju, sporan je pravni osnov za masovno korišćenje sistema pametnog video nadzora, dok su pozitivni efekti na smanjenje kriminaliteta izneti u Proceni uticaja precenjeni usled činjenice da su relevantna istraživanja i uporedna praksa korišćeni selektivno.\n“Takođe, Procenom uticaja nije utvrđeno da je upotreba pametnog video nadzora neophodna zarad javne bezbednosti, niti da je upotreba ovako invazivne tehnologije proporcionalna, imajući u vidu rizike po prava i slobode građana”, saopštile su SHARE Fondacija, Beogradski centar za bezbednosnu politiku i Partneri za demokratske promene.\nDodaje se da Procena uticaja sadrži primere zemalja koje se umnogome oslanjaju na video nadzor, ali se zanemaruje rastući trend zabrane ili ograničavanja ovakvih sistema u svetu, zbog prepoznatih rizika.\nPodsetimo, početkom 2019. godine, ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije Nebojša Stefanović i direktor policije Vladimir Rebić najavili su u izjavama za medije postavljanje 1000 sigurnosnih kamera na 800 lokacija u Beogradu. Javnost je tada saznala da će kamere nove generacije imati mogućnost korišćenja softvera za prepoznavanje lica i registarskih tablica vozila.\nTakođe iz izjava, javnost je saznala i da je partner u ovom projektu kineska kompanija "Huawei" koja se inače nalazi na crnoj listi Sjedinjenih Američkih Država upravo zbog sumnje da kineskim obaveštajcima olakšava digitalnu špijunažu.\nCivilni sektor ali i Radio Slobodna Evropa tražili su od MUP-a uvid u informacije od javnog značaja koji se tiču nabavke opreme od kineske kompanije. Međutim u više navrata MUP je odbio da dostavi tražene informacije uz obrazloženje da su svi dokumenti u vezi sa tom javnom nabavkom zaštićeni stepenom tajnosti “poverljivo”.\nU analizi koju je objavila SHARE fondacija, navodi se ipak da je deo MUP-ove procene u vezi sa tehničkim merama najdetaljniji i najzadovoljavajući.\nIz njega se saznaje da će mesto skladištenja materija i podataka biti u data centru Komandno operativnog centra Policijske uprave Beograd u Bulevaru despota Stefana. Navedeno je da će taj data centar biti pod video nadzorom a da će pristup sistemu imati predstavnici tehničke službe Sektora za analitiku, telekomunikacione i informacione tehnologije.\n„Kompanija Huawei trenutno razvija sistem kriptovanja koji bi zaštitio izmenu rezultata analitike. Snimci se čuvaju u skladu sa rokovima predviđenim zakonom i bez sistemskog prenosa na spoljne medije osim u određenim izuzetnim situacijama“, navode u svojoj analizi civilne organizacije.\nU okviru projekta „Video nadzor u saobraćaju“ tokom prve faze u Beogradu je na 61 lokaciji instalirano 59 pokretnih Huawei kamera i 47 fiksnih kamera visoke rezolucije, objavio je MUP u Proceni.\nKroz drugu fazu predviđeno je da se u naredne tri godine kamere postave na više od 800 novih lokacija, navode u MUP-u dodajući da će u okviru te faze analitika biti unapređena novim alatima među kojima je i automatsko prepoznavanje lica oko kojeg je projekat i izazvao najviše podozrenja u javnosti.


Virovitički list: Mirjana Žagar jedini je ženski kuglački sudac i "katica za sve" u virovitičkom kuglanju - www.icv.hr\nVirovitički list: Mirjana Žagar jedini je ženski kuglački sudac i “katica za sve” u virovitičkom kuglanju\n* Željela bih da kuglanje bude još popularnije u našem gradu i županiji, posebice kada je riječ o mlađim ljudima. Lige postoje, dobra volja također, a ni snage ne nedostaje. Kuglana nam je obećana i strpljivo čekamo da se to obećanje ispuni, kazuje nam Mirjana Žagar\nMIRJANA ŽAGAR JE KATICA ZA SVE U VIROVITIČKOM KUGLANJU\nCijeli tekst pročitajte u novom broju Virovitičkog lista. (www.icv.hr; bs)


13. 05. 2022. u 20:13 0 komentara 26 prikaza


06.11.2018 17:26 Slađan Jeremić\nBROD - Na Gradskom stadionu u Brodu u toku su radovi na sanaciji i obnovi krova ovog sportskog zdanja. Sredstvima Vlade Republike Srpske u iznosu od 30.399,41 konvertibilnih maraka , Gradski stadion će dobiti novi krov, čime se stvaraju uslovi obnavljanja prostorija stadiona za različite namene. Odlukom Skupštine opštine Brod Gradskim stadionom upravlja brodska Turistička organizacija....\nRukometašice ekipe "Nestro grupa Brod" stigle su do nove pobjede u okviru šestog kola Prve lige Republike Srpske u kome su savladale „Leotar“ sa 23:22. Igračice Broda nakon prvog dijela imale su prednost od 4 pogodka (14:10). Ipak, u nastavku nešto bolja igra gostiju iz Trebinje koje su uvele meč u egal završnicu, ali su Brođanke uspjele da stignu do pobjede...\nRukometašice "Leotara" izgubile su u okviru šestog kola Prve lige Republike Srpske, nakon neizvjesnog završetka, od ekipe "Nestro grupa Brod" rezultatom 23:22 (14:10). Od početka meča domaće igračice su bile u vođstvu od dva do tri gola, ali se na odmor otišlo sa rezultatom 14:10. U drugih 30 minuta viđena je daleko kvalitetnija igra gošći tako da je bilo dosta neizvjesnosti....\n01.11.2018 19:32 S. Papaz\nKMF Brod sa snagama iz prošle sezone cilja opstanak u Prvoj ligi\nŠampion Druge lige, KMF Brod iz Broda, u novu sezonu ulazi sa istim snagama kao i prošle sezone. Ekipa iz Broda će sezonu u Prvoj ligi Republike Srpske otvoriti na vjerovatno najtežem gostovanju, u Nevesinju, protiv istoimene ekipe prošlogodišnjeg premijerligaša. KMF Brod nije mijenjao ekipu i praktično sa istim sastavom kao što su igrali u Drugoj ligi, ulaze i u...\n31.10.2018 19:40 Predrag Nišić\nNakon pobjede u Prnjavoru, lakše se diše, ali neophodno je da u nedjelju Omarska pobjedi Polet kako bi rezultat iz Prnjavora bio potvrđen. Slijed direktan duel u borbi za opstanak. U goste Omarskoj dolazi Polet iz Broda, a ove dvije ekipe nakon dvanaest kola dijele trinaestu poziciju sa po deset bodova. Može se reći da ovu utakmicu Omarska i Polet dočekuju u različitom raspoloženju. Polet se...\n24.10.2018 11:45 Slađan Jeremić\nBrođani traže luku spasa\nBROD – Nekadašnji prvoligaš Srpske, brodski Polet, pre nekoliko godina doživeo je tešku sudbinu – ugašen je! Međutim, fudbalski entuzijasti i rukovodstvo opštine Brod pokrenuli su fudbalski kolektiv pod nazivom „Polet 1926“. Ovaj klub danas je član drugoligaškog „Zapada“. Kako danas funkcioniše ovaj kolektiv, ko mu pomaže da postane uspešan? Da se u sportu traje večito, cilj je svih koji...\n20.10.2018 20:03 Slobodan Živanić\nDervenćanka Marina Cvijanović, koja igra za rukometni klub Brod koji se takmiči u Prvoj ligi RS, sjajno je ušla u novu sezonu. Nakon tri odigrana kola nove sezone, 19-godišnja rukometašica ima sjajnu statistiku iza sebe, tačanije 33 gola, što je 11 po meču. Ipak, ističe Cvijanovićeva kako nije očekivala ovako dobar početak sezone. “Za mene pomalo i...\n28.09.2018 19:50 Administrator DC\nPolet ostaviti bez poleta\nLaktaši će u okviru osmog kola Druge lige snage odmjeriti sa novajlijom u ligi Poletom. Utakmica se igra u nedjelju, od 16 časova, na stadionu u Brodu. Domaćin se trgnuo nakon lošeg starta sezone pa je u zadnje dvije utakmice upisao isto toliko pobjeda. Plutajuća mina za Laktaše, koji u Brod putuju kompletni nadajući se prvim bodovima na strani. Meč će predvoditi sudijska trojka iz...\n08.09.2018 20:46 Administrator DC\nKaranovac pregazio Polet\nEkipa Karanovca je na gostovanju kod Poleta u Brodu pokazala svoju snagu i umeće. Lako su sa 0:7 porazili domaćina,a blistao je napadač Milošević. On je postigao tri gola. U lisstu strlaca su se upislai još: Tomičić i Babić, a dva gola je dao Đukarić. Ovom pobedom donekle su se igrači Karanovca iskupili za onaj poraz od pre sedam dana na svom terneu. Tada je bolji od njih bio Borac iz...


N. Jović: Kosovo i Arcah, sličnosti i razlike - Novi Standard\nU oba slučaja, u ovim borbama, koje su mnogo više slične nego različite, postoji mnogo toga što možemo naučiti jedni od drugih\nDogađaji u Nagorno-Karabahu i dalje se pažljivo prate u Srbiji, uz poređenje slučaja Kosova i ovog rata. Novinar „Glasa Jermenije“ razgovarao je sa srpskim politikologom Nikolom Jovićem o sličnostima i razlikama između balkanskog i arcaškog rata.\nGospodine Joviću, rusko-jermenska politička nauka se već dotakla slučaja Kosova u kontekstu sukoba između Karabaha i Azerbejdžana. U svojoj knjizi Nagorno-Karabah. Formiranje državnosti i pregovarački proces Andrej Arešev primećuje da se iskustvo Kosova ne može primeniti u Nagorno-Karabahu. Razloga je mnogo, jedan od njih je da se, po stepenu razvijenosti državnih institucija, Karabah uopšte ne može porediti sa Kosovom.\n— Za početak treba reći da nam ove godine nije nedostajalo tragičnih događaja. Ova 2020. godina će se pamtiti po mnogo čemu. Naravno, na prvom mestu je pandemija virusa COVID-19 i naknadna zloupotreba ovog medicinskog problema u političke i druge svrhe. Ali, među prvih deset svakako spada i rat Jermena i Azerbejdžanaca u Nagorno-Karabahu, koji je označio početak novih procesa u svetu.\nDa li ste pratili vojna dejstva?\n— Pratio sam i gledao svakodnevno kako su jedno za drugim sela i gradovi padali u ruke Azerbejdžana, odnosno situacija za jermensku stranu se protokom vremena svakodnevno pogoršavala. Neprijateljstva su prestala (ili je barem potpisano primirje) nakon pada Šušija, grada iz kojeg put vodi do Stepanakerta, a njegov pad je, po svemu sudeći, bio neizbežan, uprkos herojskom otporu jermenskih vojnika i slaboj tehničkoj opremljenosti odbrambene vojske Arcaha.\nU pravu ste, jer za Jermene širom sveta su ovo bili bolni dani. Najgore je što je realizovano nekoliko scenarija istovremeno… Ali predaja Šušija stavila je tačku…\n— Kada su se pojavili snimci potpisivanja trilateralnog sporazuma, jedan novinar je pitao Putina da li je upoznat sa sadržajem teksta, da li ga je čitao. Predsednik RF je odgovorio da nije: „Zašto bih ga čitao? Ja sam ga napisao“. Simbolično je da se to dogodilo gotovo 100 godina nakon Moskovskog sporazuma iz marta 1921. godine, koji je potpisan između boljševika i Turske Republike i koji je odredio budućnost ovog regiona. Još jedan faktor koji je oblikovao region bila je sovjetska politika, koja je Azerbejdžanu dala kontrolu nad regijom Karabah, što je dovelo do sukoba koji su trajali sa različitim ishodima od 1988. godine do danas.\nHajde da se osvrnemo na istorijsku perspektivu. To su svete zemlje srpskog i jermenskog naroda.\n— Kosovo u srpskoj i Arcah u jermenskoj perspektivi se često prikazuju na isti način – kao kolevka nacije, njeno najsvetije mesto. Na osnovu etimologije vidimo da je Kosovo ime dobilo po ptici koja se zove „kos“, jer se u narodnom predanju verovalo da je ova zemlja puna ovih ptica. Najpoznatije mesto na Kosovu je Kosovo polje, smešteno u centru pokrajine, gde se 1389. godine odigrala čuvena Kosovska bitka, što je centralni događaj u srpskoj istoriji.\nS druge strane, jedno od objašnjenja etimologije imena Arcah kaže da ono znači „vrtovi Aransisakeana“ („Ar“ – Aran i „Tsakh“ – šuma, vrt), što ukazuje na drevnu i srednjovekovnu istoriju Jermenije (reč je o dinastiji koja je vladala ovim prostorom). U srpskom slučaju postoji i Metohija, za koju latinska izreka “Nomen est omen” (Ime je znak) važi više nego igde drugo. Ime je dobila po grčkoj reči metohe (metokhé), koja se odnosi na crkveno zemljište, što podrazumeva lokaciju većine srpskih pravoslavnih manastira tamo, živih i aktivnih i dan-danas. U skladu sa tim, naše svete zemlje su pod okupacijom.\nI Jermene i Srbe je u istoriji porobljavao isti neprijatelj – Osmansko carstvo. I na isti način, kada je stiglo oslobođenje kao rezultat delovanja naših nacionalnih pokreta, još uvek nismo imali svoje svete zemlje pod svojom kontrolom. To je služilo tad (služi i danas) kao osnova za zavet, za zakletvu, da povratimo ove zemlje pod svoju kontrolu i ispunimo sveti cilj.\nAli opet se vraćam na komunistički faktor. Kao i u slučaju Kosova, pogrešna politika komunista u SSSR-u dovela je do predaje Arcaha azerbejdžanskoj strani bez ikakvog opravdanog razloga. Srbija je oslobođena od nacista i postala je deo druge Jugoslavije 1944. godine, ali nove vlasti, na čelu sa Titom, zabranile su povratak Srba koje su albanski ekstremisti i fašisti proterali tokom rata, čime su dugoročno obezbedile Albancima etničku većinu u pokrajini. Pored toga, Kosovo je bilo autonomna pokrajina u sastavu Srbije, koja je bila jedna od šest saveznih republika u Jugoslaviji. Slično tome, Jermeni su stekli slobodu od Turaka nakon Prvog svetskog rata, ali su ih gotovo trenutno okupirali boljševici, koji su Nahčivan i Arcah dali Azerbejdžanu.\nI ovo je postalo razlog za dugogodišnje sučeljavanje sa svim posledicama…\n— I na Kosovu i u Karabahu neprijatelj je danas gotovo isti – radikalni islamizam. Iako se ovo može maskirati u neki oblik nacionalizma, to je u osnovi radikalna verzija tumačenja Kur’ana, koja je bila glavna pokretačka snaga i Albanaca i Azerbejdžanaca. Naročito njihovo ponašanje prema ratnim zarobljenicima (odsecanje glava itd.), uništavanje crkava, groblja i nadgrobnih spomenika i sve druge kulturne baštine ih je učinilo veoma sličnim sa ISIS-om. Na oba fronta bilo je veliko prisustvo džihadista i terorista iz celog (muslimanskog) sveta.\nSledeći korak u ratu protiv kulturne baštine i istorije je njihovo prisvajanje, proglašavanjem za „albansko“ (ili azerbejdžansko) vlasništvo. Arcah, kao i Kosovo, ostaje platforma za posredničke (proksi) ratove velikih sila. Obe regije su bile uvučene u burne igre nadmetanja između nekoliko regionalnih i velikih sila, koje su želele da povećaju svoju snagu povećavanjem svog uticaja i na Balkanu i u Zakavkazju.\nNa Kosovu je veliko prisustvo SAD-a, Nemačke, Velike Britanije, Turske itd. Oni ne deluju uvek kao partneri, naprotiv. U Karabahu je snažno prisutno Turske, Rusije i Irana, dok su zapadne sile uglavnom na strani Jermenije, a većina muslimanskog sveta na strani Azerbejdžana.\nSukobi su slični i po tome što su nedavni ratovi na Kosovu i u Karabahu drastično promenili opštu situaciju. Na srpskoj strani, rat je izgubljen posle herojskog otpora koji je trajao 78 dana protiv neprijateljske snage koja je bila 70 puta veća i 50 puta bogatija i snažnija u vojnom smislu. Srbi su faktički izgubili kontrolu nad zemljom, koja im je godinama i decenijama pre toga klizila iz ruku. S druge strane, Jermeni su izgubili rat nakon više od 40 dana snažnog otpora mnogo jačem neprijatelju. Mirovne snage su raspoređene na Kosovu i u Karabahu, što govori da je spor daleko od rešenog.\nMeđutim, sve ovo vreme smo razgovarali o sličnostima dva rata. Sada da se dotaknemo i razlika. A prva od njih leži na polju međunarodnog prava. Zapravo, sve razlike između naših regiona povezane su sa njihovim trenutnim statusom.\n— U srpskom slučaju, prema Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN, Kosovo i Metohija su sastavni i neotuđivi deo Republike Srbije koji je pod privremenim mandatom UN. Ovo je naš najveći međunarodni adut u borbi za očuvanje Kosova i Metohije u sastavu Srbije.\nS druge strane, međunarodno pravo priznaje Arcah kao deo Azerbejdžana u nizu rezolucija, poput rezolucije 884, 874, 853, 822 Saveta bezbednosti UN. Stoga je međunarodno pravo po ovom pitanju više na strani Azerbejdžana, ali u celini ne utiče u velikoj meri na trenutnu situaciju na terenu ni u jednom slučaju.\nZatim, više od 100 zemalja sveta priznalo je Kosovo kao nezavisnu državu. Ono je član mnogih međunarodnih organizacija i ima diplomatske odnose sa nizom država. S druge strane, Republiku Arcah niko ne priznaje, čak ni Jermenija, što znači da ima mnogo gori međunarodni položaj od Kosova.\nŠto se tiče demografije, u regionu Kosova i Metohije postoji srpska manjina koja čini manje od 10 odsto od ukupnog broja stanovništva. S druge strane, Jermeni imaju apsolutnu većinu u regionu Nagorno-Karabaha, što im znatno olakšava situaciju, jer je na kraju faktička kontrola važnija od onoga što piše „na papiru“, jer je, na žalost, zakon sile često, ako ne i uvek, jači od zakona.\nIz svega navedenog proizilazi to da su oba regiona imala tragičnu i turbulentnu prošlost bogatu događajima. Želja da se bude deo jedinstvene nacionalne države u njenim prirodnim i istorijskim granicama je velika pokretačka snaga i za Srbe i za Jermene. Sada, dok se usijani topovi hlade, rat se sa bojnog polja prebacuje na ono diplomatsko i borba za priznanje Arcaha se nastavlja.\nSa druge strane, Srbija je odlučna u očuvanju Kosova i Metohije u njenim okvirima. U oba slučaja, u ovim borbama, koje su mnogo više slične nego različite, postoji mnogo toga što možemo naučiti jedni od drugih, i nažalost, učiti na greškama jedni od drugih, ali i slediti dobre primere, kako bismo uspeli u zacrtanim ciljevima i konačno bili slobodni i nezavisni.\nPreveo Nikola Jović\nAutor Tigran Mirzojan\nNaslovna fotografija: Handout/AFP\nIzvor golosarmenii.am, 27. decembar 2020.\nPreporučujemoArcahJermenijaKosovo i MetohijaNagorno KarabahNikola JovićSrbija


Vojvodina predstavila svoje potencijale na Evropskoj nedelji regiona i gradova u Briselu – region.vojvodina.gov.rs\nVojvodina predstavila svoje potencijale na Evropskoj nedelji regiona i gradova u Briselu\nDelegacija AP Vojvodine koju predvode predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor i pomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Nebojša Drakulić boravi u Belgiji, gde danas prisustvuje otvaranju 17. Evropske nedelje regiona i gradova, koja se održava u Briselu.\nManifestacija u zajedničkoj oraganizaciji Evropskog komiteta regiona i Generalnog direktorata Evropske komisije za regionalnu i urbanu politiku trajaće do 9. oktobra i ove godine okupiće oko šest hiljada učesnika i gotovo 600 govornika na više od 300 zvaničnih događaja čija je tema razvoj regiona i gradova.\nPomoćnik pokrajinskog sekretara Nebojša Drakulić istakao je da su tradicionalne manifestacije visokog ranga poput Evropske nedelje regiona i gradova uvek i iznova prilika da AP Vojvodina i Srbija u najboljem svetlu prezentuju svoje potencijale i, što je najvažnije, ostvare brojne važne kontakte sa drugim evropskim regijama.\n„To će doprineti većem broju investicija u Vojvodini, kako bi se ekonomski razvoj, koji je u fokusu poslednjih nekoliko godina, podigao na još viši nivo, posebno kada je u pitanju privredni sektor“, poručio je Drakulić.\nOn je podsetio da se delegacija AP Vojvodine tokom boravka u Briselu već sastala sa predsednikom Evropskog komiteta regiona Karl-Hajncom Lambercom, te najavio sutrašnji susret sa državnim sekretarom Pokrajine Hesen koji će predstavnici dveju pokrajina iskoristiti za finalizaciju tehničkih detalja u vezi sa realizacijom potpisivanja Zajedničke izjave o namerama koja se odnosi na uspostavljanje saradnje između AP Vojvodine i Pokrajine Hesen. Potpisivanje ovog dokumenta očekuje se do kraja ove godine u Vizbadenu.\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor istakao je da učešće na Evropskoj nedelji regiona i gradova otvara nove mogućnosti koje će ubrzati priključenje Srbije Evropskoj uniji. „Skoro dve decenije smo u iščekivanju, a siguran sam da je Srbija danas spremnija za pristupanje EU nego što to proces pregovora pokazuje”, istakao je Pastor.\nDelegaciju AP Vojvodine tokom Evropske nedelje regiona i gradova u Briselu, osim predstavnika Skupštine AP Vojvodine i Pokrajinske vlade, čine i predstavnici Fonda „Evropski poslovi“, kao i predsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević.\nDelegacija Pokrajinske vlade sastala se sa državnim sekretarom Pokrajine Hesen


Ohridsko jezero – blistavo makedonsko more | jelenadilber\nOhridsko jezero – blistavo makedonsko more\nAugust 7, 2016 | jelenadilber\nNa najdaljem jugozapadu Makedonije, tamo gde svoje planine deli sa Albanijom, nalazi se najdublje i najstarije jezero Balkana. Ova velika voda, sva omeđena krševitim dinarskim planinama, svojom lepotom krasi ceo krajolik. Ohridsko jezero ovde traje od najdavnijih vremena.\nizvor: foto Ahmet Bekir\nDa je njegova starost stvarno toliko duboka, dokazali su naučnici. Oni su zapravo ustanovili da su se Ohridsko i Prespansko jezero razdvojili još pre tri miliona godina i da imaju tektonsko poreklo, tačnije da su nastali urušavanjem zemljine kore.\nNekada je na ovom području postojalo jedno veliko, Desaretsko jezero, nastalo u ledeno doba pre više od pet miliona godina na zapadnoj strani Dinarskih planina. Osim ovog nekadašnjeg, još samo nekoliko njih na svetu ima isto poreklo, Bajkalsko u Rusiji i Tanganjika u Africi.\nNe postoji veliki broj ovakvih jezera jer ovakva kakva su ne mogu dugo da traju zbog toga što iz njih voda otiče i izdižu se stene, pa presuše. Međutim, kod Ohridskog jezera situacija je malo drugačija, pre svega zbog njegove dubine, ali i isuviše malih pukotina na dnu kroz koje voda ne može da oteče. A kad tome dodamo da se na jugu jezera nalazi greben koji je još uvek tektonski aktivan i koji onemogućava taloženje istih vrsta stena od kojih su stvorene i okolne planine, jasno je da će lepote ovog makedonskog bisera još dugo, dugo da traju.\nMnogi narodi su i u najdavnija vremena otkrivali lepote života na obalama ovog bistrog plavetnog jezera. Ono je vremenom postalo toliko poznato da je krajem 20. veka proglašeno za svetsku baštinu i stavljeno pod zaštitu Uneska.I ne samo to, pre nekoliko godina svemirska agencija NASA je jednoj tamnoj površini na Saturnovom satelitu Titanu dala ime po Ohridskom jezeru.\nNa najsevernijoj obali nalazi se Struga, mali grad naseljen još od praistorije, čiji su dokaz arheološke iskopine naselja iz mlađeg kamenog doba sa sojenicama, za koje se procenjuje da je nastalo 6000 godina pre naše ere.\nizvor: foto Neim Sejfuli\nGrad je nastao na izvorištu Crnog Drima, jedine otoke Ohridskog jezera. On iz njega izbija kao već snažna reka, pa dalje svom snagom kroz klisure do Debarskog polja, pa osnažen vodama Radike teče kroz Albaniju do svog ušća u Jadransko more.\nOva reka je tako jaka da nosi veliki mulj koji stalno mora da se čisti da bi se sprečilo plavljenje Struškog polja i Struge.\nPa ipak, najznačajniji grad ove oblasti zasigurno je Ohrid, nastao na litici iznad jezera, po kome je dobio ime. Da kamene kule njegovog starog grada mogu da pričaju, ko zna kakve bismo sve zanimljive stvari čuli. Jer on postoji od davnina, a koliko je bio važan, pokazuje to što je u 9. veku postao važan centar Rimskog carstva, a od 10. veka prestonica bugarske patrijaršije i politički i kulturni centar Bugarske.\nizvor: foto Darko Onosimoski\nLegenda kaže da je na mestu današnjeg Ohrida postojao stari grad Lihnid, čije je ime u bukvalnom prevodu glasilo “grad svetlosti”. On je na ovom mestu nastao još 2400. godine pre naše ere i nalazio se na ruti Via Ignacija, najznačajnijem i najstarijem rimskom putu Balkana. U jednom periodu je služio i kao baza rimskim legijama za severni deo Makedonije, ali je posle jednog razornog zemljotresa potpuno sravnjen sa zemljom.\nKrajem 6. veka ovu oblast naseljavaju Sloveni i tada dobija ime Ohrid. I za ovo ime postoji legenda koju su od naroda čula i zapisala braća Miladinov. Ona kaže da se vizantijski car Justinijan prilikom gradnje Samuilove tvrđave popeo na veliko brdo iznad jezera i uzviknuo: »O, hrid!«, u smislu: »O, kakvo brdo!« i tako je grad koji se tek razvijao dobio svoje ime.\nizvor: foto Ljubiša Bogoevski\nU to vreme je bio pod bugarskom vlašću i u njemu su živeli Kliment i Naum, osnivači Ohridske škole, zahvaljujući čemu ovo postaje jedan od najpoznatijih srednjovekovnih slovenskih kulturnih centara.\nizvor: foto Dragan Mitić\nNajlepši deo grada predstavlja njegov stari deo, izdignut na brdu iznad jezera. U njemu se nalaze i neke od čuvenih srednjovekovnih građevina Balkana.\nizvor: foto Ilče Slaveski\nMeđu njima je Samuilova tvrđava, izgrađena u 3. veku pre naše ere, koja stoji kao kruna nad Ohridom.\nTu je i antički Amfiteatar, jedini grčki na ovom području. U rimsko doba korišćen je za gladijatorske borbe, a sa njega je pružao veličanstven pogled na jezero i vrhove Galičice. Smešten je između dva brda koja ga štite od vetrova koji bi mogli da pokvare zvuke tokom muzičkih koncerata koji se danas u njemu održavaju.\nizvor: foto Stojan Nikolovski\nU starom delu grada je i Sveta Sofija, najveća makedonska srednjovekovna crkva, izgrađena početkom 11. veka. Podigao je ohridski arhiepiskop Leon na temeljima nekadašnjeg starog hrama. Iz tog perioda potiču i najvrednije freske na kojima su potpisi slovenskih majstora.\nCrkva je sve do 16. veka bila sedište Ohridske arhiepiskopije. Kasnije je bila u rukama Grka, koji su uništili mnoge od vrednih fresaka, a početkom 20. veka ponovo je na makedonskom tlu. Veoma je važna i zbog toga što se u njoj sredinom prošlog veka održao sabor na kome je obnovljena Ohridska arhiepiskopija, a ubrzo potom ustanovila i Makedonska pravoslavna crkva.\nNa ivici litice koja se nadvija nad jezerom i pruža predivan pogled na njegove talase koji menjaju samo boju, ali ne i lepotu u različito doba dana, nalazi se manastir Sveti Jovan Kaneo, podignut u 15. veku. To je samo jedna od mnogih bazilika jer postoji legenda, koju je zabeležio turski putopisac Evlija Čelebija, da se oko ove velike vode nalazi 365 manastira i crkava, pa se po tome ceo ovaj kraj naziva “balkanski Jerusalim”.\nAli, možda on i ne bi bio tako neobičan i zaogrnut lepotom da ga ne nadvisuje veličanstvena planina Galičica. Sa njenog vrha, često izbeljenog snegom, pruža se predivan pogled na jezero i ceo kraj.\nA nacionalni park na njenim padinama u svojim dubokim šumama skriva najlepše mirise bukava i četinara.\nizvor: foto Nikolić Zoran\nGaličica deli Ohridsko od Prespanskog jezera i zahvaljujući njoj vrši se razmena vode između ova dva, nekada ista jezera. Ona zapravo otiče kroz krečnjačke pukotine, pridružuje se padavinama koje se slivaju sa planine i tako pojavljuje u vidu izvora i podzemnih vrela duž cele istočne obale. Koliko je utroba Galičice izdubljena podzemnim jamama i kanalima pokazuju i pećine čiji se otvori spuštaju do samog jezera.\nJužno od grada nalaze se najpoznatiji ohridski studenci Biljanini izvori. Snažna vrela šume u neobičnoj lepoti, toliko čuvenoj da su ušla čak i u pesmu.\nizvor: foto Nikola Mečkaroski\nSve dalje ka jugu nalazi se najdublja tačka u jezeru. Između sela Peštani i Trpejac dno se spušta na dubinu od 286 metara. A koliko je voda čista i bistra dokaz je što se vidi i do 20 metara u dubinu, a sve zahvaljujući podvodnim izvorima na južnoj i istočnoj obali.\nNa samom jugu jezera nalazi se manastir Sveti Naum, koji je krajem 9. veka osnovao Klimentov učenik Naum. Vekovima je bio žarište kulture, a posebno posle 14. veka, kada je na mestu stare podignuta nova crkva, u kojoj se nalazi čuveni Konstantinov ikonostas u duborezu napravljen u 18. veku.\nU manastiru je sahranjen ktitor Naum i njegovo telo počiva u crkvi Svetog Arhanđela Mihajla.\nU njegovoj blizini nalazi se jedan od najvažnijih izvora koji čistom vodom snabdva Ohridsko jezero. I on potiče od Prespanskog jezera, čije vode prolaze ispod zemlje i stapaju se sa ohridskom. Iz krečnjaka Galičice ona se prvo skuplja u ribnjaku na kome je priroda stvorila mala ostrva, pa se tek potom, kristalno čista, uliva u jezero.\nizvor: foto Dimitris Karasiounas\nPogradec je jedini grad na albanskoj obali.\nUšuškan u dolini ispod velike Mokre planine i okružen niskim brdima, gleda ka horizontu ka visokoj Galičici i mirnom plavetnilu jezera.\nAlbanska obala je prepuna trske i ritova, u kojima se skrivaju mnogobrojne ptice selice koje obalu Ohridskog jezera koriste kao mesto odmora na svom dugom putu u toplije krajeve.\nOvde se u jesen odasvuda mogu čuti kliktaji pelikana, labudova i orlova krstaša dok preleću nebo.\nSa ove strane je priroda mnogo manje narušena od strane čovekove ruke, a to se posebno vidi po velikom izvoru kod sela Drilon, koji obnavlja bistru vodu jezera.\nPlanina Jablanica kao da zatvara venac oko jezera i nadvija se nad Strugom. I ona, kao i Galičica, jednim svojim delom pripada Albaniji.\nNjeni krševiti vrhovi svedoče da su je u davno doba prekrivali veliki lednici.\nKoliko je priroda jezera očuvana, svedoče i retke biljne i životinjske vrste kojih ima samo ovde i nigde više na svetu.\nDa li zbog toga što je kao odvojeno od ostatka Balkana ili zbog svoje duboke starosti, tek fosili pronađeni na dnu svedoče o njegovom bogatstvu priodnih lepota od pamtiveka. I ne samo zbog njih već i zbog planktona i raznih vrsta algi, puževa, školjki, sunđera i rakova.\nBistra voda koju dobija iz mnogobrojnih podzemnih izvora prija ribama kojih ovde ima u velikom broju. Pecaroši kažu da se u jezeru mogu naći šarani, jegulje, klen, jedinstvena ohridska pastrmka. Ipak, posebnost čini plašica, mala riba od čije se krljušti prave čuveni ohridski biseri.\nZahvaljujući vencima planina koje ga okružruju Ohridsko jezero izgleda kao neki veliki morski zaliv, kao otkinuto parče modrog mora, spuštenog među krševite planine.I bez obzira da li se ljuljuškate u čamcu u njegovo sivo svitanje koje obavija izmaglica ili sa obale posmatrate kako se u rumenim požarima sunce za gorama gasi, ovde se priroda spaja sa čovekovom dušom šapćući joj priče od davnina i učeći nas da je večna, a mi samo ako smo uz nju, ali bez nje nikako.


Osnaživanje žena migranata – NS Reporter\nBEOGRAD – U Crvenom krstu Beograd predstavljeni su rezultati projekta “Osnaživanje žena migranata” čiji cilj su bili obuka i podrška migrantkinjama smeštenim u centrima za migrante da se bolje pripreme za izazove koje donosi integracija u svakodnevni život u nepoznatim i kulturološki različitim sredinama.\n“Izazovi na realizaciji projekta su bili brojni: od jezičke barijere, različitog starosnog i obrazovnog statusa polaznica, različitih kultura i sredina iz kojih dolaze, diskriminacije. … Ipak možemo reći da je čak 73 odsto žena koje su prošle kroz 4 prihvatna centra prošlo kroz projekat osnaživanja, od kojih je veliki broj stekao sertifikate za različite zanate. Ono što je takođe veoma važno, je da su nakon mnogih teških trenutaka i problema, sa kojima su se suočavale, zahvaljujući ovom projektu, dobile pomoć i podršku”, rekla je Ivana Marisavljević-Dašić, sekretar Crvenog krsta Beograd.\nProgram je realizovan u poslednjih godinu dana u saradnji sa Crvenim krstom Šida i Crvenim krstom Kikinde i uz pomoć Koka-Kola fondacije\nBeograd, a pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja i uz podršku Komesarijata za izbeglice i migracije.\nPredstavnici Crvenog krsta predstavili su danas i Priručnik za rad sa migrantkinjama koji je nastao na iskustvima stečenim u radu sa ovom ciljnom grupom, a izložen je i deo radova nastalih tokom radno-okupacione terapije.\nUrednik2018-12-21T17:10:43+02:0021. 12. 2018.|


Nikola Sarkozi ostavio haos za sobom u Jelisejskoj palati: Njegovi psi vandalizovali zdanje!\nSarkozijeva čivava Tumi i labradori Klara i Dambldor ponašali su se kao pravi vandali, oštetivši vredan nameštaj predsedničke palate u vrednosti od nekoliko hiljada evra\nCelebrities 19.07.2014. - 18:57h Autor: Tanjug\nKućni ljubimci bivšeg francuskog predsednika Nikole Sarkozija za sobom nisu ostavili samo lepe uspomene kada su zajedno sa svojim vlasnikom napustili Jelisejsku palatu. Prema pisanju francuske štampe, Sarkozijeva čivava Tumi i labradori Klara i Dambldor ponašali su se kao pravi vandali, oštetivši vredan nameštaj predsedničke palate u vrednosti od nekoliko hiljada evra.\n"Jako su dobri. Zaista su zlatni", izjavio je u maju 2009. godine Sarkozi u intervjuu ženskom časopisu Femme Actuelle. Tada, međutim, nije rekao da im je glavna zabava da oštre zube na nogama fotelja i sofa i zapišavaju tepihe i presvlake.\nPosebno je stradao nameštaj u "Srebrnom salonu", istorijskoj sali u kojoj je 1815. Napoleon potpisao svoju abdikaciju i u kojoj je predsednik Feliks For umro 1899. od srčanog udara na rukama svoje ljubavnice, piše sajt Mediapart.\n"Bilo je potrebno angažovati nekoliko zanatskih radionica da bi se popravila šteta", saopštila je služba zadužena za održavanje i restauraciju nameštaja Jelisejske palate, navodeći da troškovi prevazilaze 6.600 evra.\nNikola SarkoziJelisejska palataParizHaosVandalizamPsiKućni ljubimci


Istorijski trenutak za njemačkog autogiganta – Daimler se dijeli u dvije nezavisne grupacije - BIGportal.ba\n8 Februara, 2021 8 Februara, 2021 0724\nNjemačka multinacionalna kompanija Daimler obznanila je da, u cilju iskorištavanja “punog potencijala svog poslovanja”, planira podjelu u dvije nezavisne poslovne grupacije. Zasebno će se od nje odvojiti Daimler Truck, odnosno, proizvodnja kamiona i teretnih vozila.\nDaimler Truck će na čelu imati nezavisni menadžerski tim i kompanijsko rukovodstvo, pri čemu će Daimler biti preimenovan u Mercedes-Benz. Razlog tome su i drugačije potrebe za tehnološkim razvojem, efikasnošću, pa i ciljnom grupom kupaca. Direktor Daimlera navodi da ovaj potez označava početak temeljitog preoblikovanja kompanije, što će se dogoditi “u dogledno vreme u budućnosti”.\nU međuvremenu, više informacija o daljim planovima znaće se nakon vanrednog sastanka akcionara Daimlera u trećem kvartalu godine.


Приказивање чланака по тагу apel - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nBorba protiv afričke kuge svinja! Ovo je apel svim putnicima!\nBolest afričke kuge svinja može da se zaustavi lako, pod uslovom da se ljudi ne ponašaju nepromišljeno i ne unose nedovoljno termički obrađenu hranu iz Rumunije i Bugarske.\n- Tamo trenutno vlada epidemija, a tako se širi virus - rekla je načelnik Odeljenja za viruslogiju u Naučnom institutu za veterinarstvo Srbije Vesna Milićević.\nDodala je da se virus afričke kuge ne prenosi talasasto, pa se zbog toga nije ni pojavio u graničnom području sa Rumunijom i Bugarskom, već tako što je unet zaraženi proizvod od mesa.\nU Srbiji je pre tri dana potvrđena bolest afričke kuge u tri sela u okolini Mladenovca: u Velikoj Krsni, Rabrovcu i Kusatku.\n- Nije veliki problem zaustaviti virus afričke kuge, ali borbu otežava nedovoljna savest i nepredvidljivo ljudsko ponašanje, iako smo, kada se pojavio virus u Bugarskoj, dali jasne instrukcije da se ne unosi hrana iz zaraženih zemalja - rekla je Milićević.\nDodala je da virus ima kompleksnu strukturu, ali da se može suzbiti dezinfekcijom svega što je bilo u kontaktu sa zaraženim životinjama. Ubija ga termička obrada mesa od najmanje pola sata na 70 stepeni.\n- Virus se ne može preneti na čoveka i nije opasan po ljudsko zdravlje, već za posledicu ima materijalnu štetu od uginuća životinja - rekla je Milićevićeva i upozorila da iako nema novih slučajeva treba biti obazriv, jer je to zaraza koja se sporo širi, ali životinje brzo uginu, preciznije posle pet dana.\nMilićević je apelovala na vlasnike svinja da prijave svaku promenu, a posebno uginuće životinja i pobačaj.\n- Bolest ne pokazuje jasnu kliničku sliku i teško je prepoznati, jer u ovom periodu visokih temperatura nagla uginuća svinja moguća su i zbog zastoja srca, pa je bez ispitivanja teško ustanoviti uzrok smrti - rekla je Milićevićeva\nVirus je, prema njenim rečima, prvi put u Evropu dospeo 2007. godine u Gruziju, a prenet je otpacima hrane sa brodova koji su doplovili iz Afrike. U Bugarskoj i Rumuniji epidemija traje već godinu-dve dana.\nMilićević je rekla da je u Srbiji referentna laboratorija za ispitivanje afričke kuge Naučni institut za veterinarstvo Srbije, ali je praksa da kada se bolest prvi put pojavi u nekoj zemlji uzorci idu na potvrdu u neku od evropskih zemalja, zbog čega su poslati u Madrid.