Kurspahić: Istorija i histerija | Tacno.net\nAutor 21.10.2011. u 14:13\nOvih dana prisjećam se kako sam, tokom gostovanja ratne 1994. godine u Torontu, u predavanju na tamošnjem univerzitetu i kasnije u jednosatnoj večernjoj emisiji “Svijet danas” kanadske nacionalne televizije – u programu u kojem se javljaju i gledaoci svojim pitanjima – dokazivao kako u opkoljenom Sarajevu stradaju njegovi građani svih nacionalnosti i kako su i neki od najistaknutijih branilaca grada i Srbi i Hrvati. Dan kasnije, nakon susreta s prognanim Bosancima i Hercegovcima, prišao mi je čovjek s očitim uticajem među dijasporom u nastajanju i “prijateljski” me upozorio: “Zamjerio bih vam što nekako previše naglašavate zasluge tih ‘drugih’ u odbrani Bosne i Hercegovine”.\nVeć tada su ti uticajniji ljudi, ideološki bliski bošnjačkim političkim prvacima, insistirali na prvenstveno vjerskom karakteru masovnog progona u Bosni – potiskujući tako u drugi plan otimačinu teritorija međunarodno priznate države po dogovorima i mapama iz Karađorđeva – i agitujući naširoko za međunarodnu “muslimansku solidarnost”. Oni su imali i kopije zvaničnog dopisa iz Sarajeva u kojem se s autoritetom prvoga u Bošnjaka imenom i prezimenom navodi uzak krug ovlašćenih da prikupljaju pomoć po svijetu.\nTa ideologija je uskoro – i prije završetka rata – iz krugova oko zagrebačke džamije, u vidu ultrabošnjačkog magazina “Ljiljan”, stigla i u opkoljeno Sarajevo. Na njenoj meti našli su se svi koji su još vjerovali u vrijednosti zajedničkog života: poveli su hajku protiv takozvanih “miješanih brakova” i djece rođene u u takvim brakovima a najgrubljim napadima bili su izloženi Srbi i Hrvati koji su branili Sarajevo i Bosnu i Hercegovinu.\nU tom strogom odvajanju blijedila je i ideja cjelovite Bosne i Hercegovine a njeni zagovornici, i domaći-i strani, su marginalizirani ili čak sistematski ućutkivani radi uspostave novih “vrijednosti” i novih realnosti.\nOvih dana – punih šesnaest godina nakon rata – ponovo se pokazuje kako je teško i intelektualno rizično biti prijatelj Bosne i Hercegovine, ma šta to danas značilo nakon utvrđivanja ratnih i poratnih podjela. Najnoviji primjer tog sistematskog otpisivanja dokazanih prijatelja je prošlonedjeljno krajnje netrpeljivo reagovanje iz sjedišta Islamske zajednice u Bosni i Hercgovini na intervju akademika Predraga Matvejevića “Dnevnom avazu”. Matvejević je u tom razgovoru, pored ostalog, rekao: “Prošli put kada sam bio u BiH, vidio sam neke stvari koje bi mogao ispraviti reisu-l-ulema Mustafa ef. Cerić. Mislim da bi on, kada bi bio malo odrješitiji, mogao zaustaviti neke manifestacije koje kasnije koriste hrvatski i srpski nacionalisti. Mislim na vehabije… Oni dobiju malo para da izađu petkom. Ne treba to našim muslimanima”.\nIako je, i ovom prilikom, Matvejević sa savršenim razumijevanjem govorio o ratnim zlodjelima od Heliodroma do Srebrenice, osuđujući one koji negiraju genocid, ta usputna opaska o vehabijama bila je dovoljna da mu se u ime Islamske zajednice ponudi čitava lekcija o tome kako “muslimani Bošnjaci nisu ničiji, ni hrvatski ni srpski, već svoji na svome i zbog toga, dakle ni zbog svoje nacije, ni zbog svoje vjere, ni zbog svoje kulture, ni zbog svog prava na dom, domovinu i državu nikome se ne izvinjavaju, niti se pred bilo kim snebivaju” a akademiku je usput spočitnuto kako je pristao “da bude žrtva opće antiislamske histerije, kao nekada opće antisemitske gebelsovske propagande koja je Europu zavila u crno holokaustom nad Jevrejima i genocidom nad nama, muslimanima Bošnjacima”.\nTo što je Matvejević pozvao reisa Cerića da bude “malo odrješitiji” u zaustavljaju nekih manifestacija radikalizacije ocijenjeno je kao – “vrlo opasno”.\nŠta bi ga tek snašlo da je ukazao na stvari zbog kojih ratni prijatelji Bosne i Hercegovine imaju sva prava da budu zabrinuti. Pored ostalog – na sistematsko izbjegavanje da se u poratnoj Bosni i Hercegovini istraže, gone i kazne ratni zločini stranih islamskih dobrovoljaca nad srpskim i hrvatskim civilima i da se adekvatno kazne zlodjela nad “drugima” u opsjednutom Sarajevu; na imitaciju uličnih protesta u islamskom svijetu – s paljenjem zastava evropskih zemalja – povodom “danskih karikatura”; na podjelu djece već u predškolskom uzrastu s uvođenjem vjerske nastave u javne obrazovne ustanove; na preimenovanje sarajevskih ulica i institucija na način koji poništava tradiciju i vrijednosti zajedničkog života; na primjere olakog masovnog lijepljenja etiketa “islamofobije” svakome ko se usudi izraziti javna očekivanja za pozitivnu ulogu vjerskog poglavara; ili da je, ne-daj-Bože, postavio “islamofobično” pitanje gdje su nestali miliona dolara islamske solidarnosti s muslimanima Bošnjacima.


Boban Marjanović najkorisniji igrač Euroleague | Sport | Košarka\n27. jul, 00:31\nBobijeva dominacija Evroligom! 33 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.12.2014. / 23:47 20.12.2014. / 00:00\nBoban Marjanović evroliga KK Crvena Zvezda\n20.12.2014. / 16:18\nBravo, moj Boljevcanine! :) P.S. Boban je ljudina i mnogo dobar lik. a o kosarkaskim kvalitetima govori titula MVP-a prve faze Euroleague!\n20.12.2014. / 15:19\nne razumijem nekakve nebulozne komentare..sada ce da mu se sudi tri sekunde jer u prvoj fazi nisu...sta da li se u prvoj fazi sudi po rukometnim pravilima....kada je partizan imao 6 pobjeda u prvoj fazi i pobjedio dva spanca u gostima....a sto se tice bobija ovaj indeks koji je on ostvario najveci je u istoriji evrolige u prvoj fazi...\n20.12.2014. / 12:29\nstvarno je umetnost da neko bude dominantan u reketu sa tom visinom,sad u top 16 kad pocnu da mu sude 3 sekunde nece prelaziti vise od 10 poena po mecu,secam se kad mu je vranes u pioniru lupao rampe,slusam juce onog komentatora na sport klubu kad je prenosio final four partizan-olimpijakaos rekao bi covek da se daje parastos,a kad jaka da kos ko da je dao brat rodjeni,al nece ni to jos dugo kad se odmrznete sledece godine ode i covke a sa njim i bobinator i crnci i sve sto vredi u zvezdi!


Hitna pomoć imala je noćas 117 intervencija, od toga 16 na javnom mestu.\nNajveći broj poziva beogradskoj Hitnoj pomoći uputili su srčani bolesnici.\n- Kada je reč o kovidu, brojke su na otprilike nivou prethodnih dana - imali smo 31 interklinički prevoz, kao i pet prevoza do Infektivne klinike iz domova Beograđana - dodali su iz Hitne pomoći.\nNOĆ U BEOGRADU Tri udesa u kojima je povređeno troje ljudi, a ekipe Hitne pomoći i sinoć imali pune ruke posle sa prevozom kovid pacijenata\nNOĆ U BEOGRADU Hitna pomoć najviše prevozila kovid pacijente\nNOĆ U BEOGRADU Saobraćajna nezgoda na Trgu republike, dvoje lakše povređenih\nPUNO POSLA ZA HITNU POMOĆ U četiri udesa šestoro ljudi povređeno\n"Dođu na svojim nogama, IZAĐU U INVALIDSKIM KOLICIMA": Dr Ažić Vukičević upozorava: U Batajnici više nema mesta, trošimo enormno velike količine kiseonika\nDirektorka kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević ističe da se koriste enormne količine kiseonika.\nU Beogradu i ovim delovima Srbije počinje PLJUSAK, očekujte i GRMLJAVINE: Najnovija najava RHMZ, a evo kada se očekuje prestanak padavina\nU naredna dva sata u Beogradu i većem delu zemlje počinje kiša, a očekuju se i kratkotrajni pljuskovi i grmljavina, tako da ako imate nešto što treba da završite, uradite to odmah.


nepecen kolac sa jagodama — Tagovi — Brzi kolači\nPočetna Tagovi Nepecen kolac sa jagodama\nTag: nepecen kolac sa jagodama\nAleksandra - Jun 6, 2017 3\nBrzi kolač sa jagodama ili bilo kojim sezonskim voćem. Višnje, trešnje, breskve, nektarine...jednako je fantastično ukusan! Sastojci: 150 gr plazma keksa ili bilo kojeg suvog 1l mleka 5 kašika šećera 3 pudinga od vanile 125 gr maslaca 200 ml slatke...\nBrzi tart sa jagodama\nPodloga: 100 gr oraha, lešnika ili badema 150 gr putera 150 gr keksa 250 gr krem sira 125 gr grčkog jogurta 60 gr šećera u prahu sok od limuna po želji, kao i ekstrakt od vanile 1 kesica preliva...\nAleksandra - May 23, 2015 2\nSastojci - za pleh dubine 6 cm i dimenzija obruča 20 x 20 cm - 8 komada petit keksa 500 ml mleka puding od vanile, jagode, maline ( 40 gr ) 2 - 3 kašike šećera, po ukusu 1...\nKorica od keksa, fini žele od višanja, bez želatina, sloj čokolade, a preko njega kombinacija slatke pavlake i krem sira. OPtimalna kombinacija slatko kiselog...\nAleksandra - May 11, 2013 0\nOva nepečena čokoladna torta je napravljena od keksa, žumanaca, želatina i čokolade. Sastojci: 6 žumanaca 200gr čokolade za kuvanje 6dl mleka 3 želatina 100ml vode 6 kašika šećera 450gr keksa 2dl soka od...


Profilna stranica i informacije o modelu LyKit - youporn\n18, Vaga, Беларусь, Минск\nPoslednje prijavljivanje: 21.4.21. 00.06.15\nKlikom na dugme, podići ćeš LyKit na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. LyKit će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\npiy 3 Fotografije 3 photos\nVažni detalji o LyKit\nRadni sati LyKit\nAmaterski klipovi od LyKit\nLyKit lista želja


Đinđić imao PLAN ZA KOSOVO! 20 dana pre atentata, progovorio: Zbog OVOG JE UBIJEN?! | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.08.2018. • 11:56 Srbija Danas/Srpski telegraf\nĐinđić imao PLAN ZA KOSOVO! 20 dana pre atentata, progovorio: Zbog OVOG JE UBIJEN?!\nNavukao na sebe gnev\nPUTIN REŠAVA KOSOVSKO PITANJE: Vučić 15. septembra sa predsednikom Rusije\nPostoje indicije da je Đinđić zbog toga "izgubio glavu", a to je potvrdio i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nSociolog i analitičar Vladimir Vuletić ocenjuje da je Đinđić bio svestan da Srbiju treba izvući iz "ekonomskog bunara" te da Srbiji treba vratiti međunarodni ugled tako što će se rešiti kosovski čvor.\nTagovi: Zoran Đinđić, podela, Đinđićev plan, Đinđićev plan za Kosovo, atentat na Đinđića, Ivica Dačić, Podela Kosova, Kosovo, Kosovo i Metohija\nVesić o Đilasu: Gledao sam kako Đinđić podnosi prijavu protiv njega\nDitman nije više nemački ambasador u Srbiji: Upoznajte njegovog "naslednika" na funkciji! (FOTO)\nIvkovićeva odbrusila Jeremiću: Opet poseže za lažima i uvredama vređajući predsednicu vlade


Kraljevski raskalašan i poročan: Kako se albanski kralj provodio u Novom Sadu? | Čivijaš Radio Šabac\nNaslovnaMedijiMagazinKraljevski raskalašan i poročan: Kako se albanski kralj provodio u Novom Sadu?\nPrethodni tekstSkupština RS: Visoki predstavnik nepotreban\nSledeći tekstPotvrđena presuda protiv sedam osoba za ubistvo 75 civila u Baćinu 1991. godine


G 5210 SC Active Plus BW\nHome Mašine za pranje sudova Mašine za pranje sudova G 5210 SC Active Plus BW\nza savršene rezultate sušenja uz AutoOpen sušenje.\nDisplej sa 7 segmenata za 3 broja\nBuka za vreme rada dB (A) re 1 pW\nDa biste bili obavešteni: indikator sa odbrojavanjem vas obaveštava koliko dugo treba da radi izabrani program.\nIskoristite jeftinu tarifu struje: početak programa može se podesiti do 24 časa unapred.\nKlasa energetske efikasnosti A+++ – D\nNajbolje performanse A+++: vrlo ekonomično, sa odličnim rezultatima čišćenja i sušenja.\nPotrošnja vode u senzor programu pranja u l\nPotrošnja vode u ECO programu u l\nPotrošnja energije u ECO programu u kWh\nGodišnja potrošnja vode u ECO programu u l\nGodišnja potrošnja vode u ECO programu u kWh\nDo 50% uštede za struju2: sve Miele mašine za pranje sudova mogu da se povežu sa dovodm vruće vode do 65°C.\nMaš. za sud. sa svežom vodom – potr. vode od 6,5 l\nPatentirano4 AutoOpen sušenje\nAktivno sušenje kondenzacijom\nRecirkulaciono turbotermičko sušenje\nKondenzaciono sušenje pomoću hladnog sobnog vazduha.\nA klasa čišćenja: odlični rezultati čišćenja i sušenja za uobičajeno zaprljano posuđe za 58 minuta *.\n3D MultiFlex pleh\nFlexCare polica za čaše\nBr. standardnih kompleta za ručavanje\nGarancija zaštite od vode6\nZaštita za decu, indikatori za proveru\nOlakšava svakodnevni rad: Miele uređaji su opremljeni zaštitom za decu i imaju veoma vidljive indikatore.\nDubina uređaja sa otvorenim vratima u mm\nStandard za frekvenciju struje\nDužina ulaznog creva za vodu u m\nDužina odvodnog creva za vodu u m\nG 5000 SC Active ED\nG 5000 SC Active BW\nG 5210 SC Active Plus ED


Odlican odnos cijene i kvaliteta - komentar za Hotel Opera, Beograd, Srbija - Tripadvisor\nOdlican odnos cijene i kvaliteta - Hotel Opera\nBesplatno otkazivanje do 05.03.21.\nIzvanredna lokacija,ciste i uredne sobe,ukusan dorucak.Osoblje na visokom nivou,sve pohvale za recepciju,vrlo ljubazne i predusretljive.Toalet u sobi vise nego dobar,sve sobe su na prvom spratu.U neposrednoj blizini je centar grada,ali u hotelu je mir i tisina.Veoma dobar izbor za svakog ko zeli da odsjedne u centru Beograda.Više\nSavet za sobu: Sve sobe su na istom nivou,znaci vrlo dobre i udobne.\nPostavite korisniku Putnik2406 pitanje o: Hotel Opera\nHvala korisniku Putnik2406\nNajlepše hvala na odabiru Hotel Opera za Vaš boravak u Beogradu i na izdvojenom vremenu za komentar. Izuzetno nam je drago da ste zadovoljni uslugom našeg osoblja, čistoćom soba i centralnom lokacijom hotela. Nadamo se Vašem sledećem dolasku, srdačno Hotel Opera Tim.\n1–6 od 187 komentara\nOdlična lokacija, osoblje izuzetno ljubazno\nOdlična lokacija, izuzetno ljubazno osoblje, uredne sobe koje se čiste svaki dan, Interent odličan, mogućnost doručka u okviru hotela..... Uživali smo u preljepom mjestu i hotel Opera će biti naš ponovni izbor kod posjete Beogradu! Preporuka svima!\nPostavite korisniku jasminkat2018 pitanje o: Hotel Opera\nHvala korisniku jasminkat2018\nIdaGaborovic, Manager objekta Hotel Opera, je odgovorio/la na ovaj komentarOdgovor je poslat: 5. januar 2019.\nDrago nam je da ste odabrali Garni Hotel Opera tokom boravka u Beogradu.\nVaše reči hvale za osoblje, higijenu i lokaciju nam puno znače, a najdraže nam je da želite ponovo da nas posetite.\nPreporuka od strane gostiju je najveća nagrada koju možemo da dobijemo.\nVerujem da se vidimo uskoro!\nPreporucujem ovaj hotel za sve koji imaju namjeru posjetiti Beograd.


OPREMANJE DEČIJE SOBE - IZAZOV I UŽIVANJE - Port Of Life\nDečija soba bi trebalo da bude najveseliji deo stana ili kuće. To znači da bi u svojoj sobici deca trebalo da se osećaju slobodno i srećno.\nNikako jarkim bojama zidova i nameštaja, niti preteranom količinom igračaka, već pažljivo odabranim elementima koji će biti i funkcionalni i lepi, pre svega u skladu sa uzrastom, potrebama i temperamentom dece.\nStručnjaci za opremanje enterijera savetuju da se soba za decu opremi tako da „raste“ sa detetom. To znači da krevet bude takav da dete u njemu može da spava i kada krene u školu, kao i da garderober može samostalno da koristi kada malo poraste.\nVažno je i da dozvolite deci da učestvuju u opremanju svoje sobe, da uvažite njihove želje i sugestije, a ukoliko su nerealne i preterane, zadovoljite ih makar u detaljima. Možda vam je skup „ferari“ krevet koji vaš sin želi, ali mu zato kupite posteljinu sa tim motivom, na primer. Ako vaša mala princeza želi da njena soba liči na kućicu za Barbi lutku, a vi to ne možete da joj ispunite, zadovoljite njenu ideju tako što će u sobici preovladati roze boja, kao i motivi sa likom omiljene lutke.\nOsim što treba da bude u toplim bojama, svetla i da odiše veselom atmosferom, važno je da dečija soba bude i funkcionalna – da ima dovoljno prostora da se dete igra. Uz krevet i orman, tu bi trebalo da se nalazi i manji ili veći radni sto, ali fotelje, stolovi i slično, su nepotrebni.\nHigijenu u prostoru ćete lakše održavati ako nema mnogo tepiha i zavesa, kao ni ukrasa na policama, osim omiljenih knjiga i slikovnica.\nI nikada nemojte da sputavate kreativnost i maštu svog deteta zarad reda u sobi. Obezbedite pano za crtanje, ako dete to želi, podlogu na kojoj može da se igra plastelinom, ili okrečite deo zida premazom koji željenu površinu pretvara u površinu poput školske table.\nTagovi: deca, dečija soba, dekoracija, enterijer, kako da, saveti


Amerikanci masovno kupuju oružje i municiju usled panike od korona virusa - Telegraf.rs\n17/03/20 | 13:43\nDugi redovi ljudi ispred prodavnica oružja prijavljeni su širom Amerike\nProdaja oružja i municije rapidno raste širom SAD-a. Zbog straha od mogućih socijalnih nemira usled korona virusa Amerikanci su se okrenuli vatrenom oružju kao obliku samozaštite.\nNa zapadnoj obali ispred prodavnica oružja mogu se videti dugi redovi ljudi.\n- Političari i protivnici oružja nam govore već dugo vremena da nam ne treba oružje. Trenutno, mnogo ljudi se istinski boji i oni mogu sami da donesu odluku - rekao je jedan kupac LA Tajmsu.\nLari Hajat, vlasnik jedne od najvećih trgovina oružjem u Severnoj Karolini „Hyatt Guns“ rekao je za Guardian da su scene masovne kupovine u njegovoj prodavnici praktično bez presedana.\nHajat kaže da vrsta oružja koja se kupuje odražava strah koji je preovladao među kupcima. Puške za lov gotovo da niko ne kupuje. Umesto toga, ljudi se opredeljuju za pištolje, a velika je potražnja za poluatomatskim puškama u stilu AR-15.\nVeliki online prodavac municije Ammo objavio je podatke prodaje koja je samo za 11 dana porasla za 68 odsto. Povećanje prodaje je posebno izraženo u Severnoj Karolini i Džordžiji gde je zabeležen skok od 179%, odnosno 169%.\nOsim opšte strepnje od korona virusa, u državi Vašington i Kaliforniji, lokacijama gde je ranije zabeležena epidemija virusa, počela je nagla kupovina oružja od strane azijskih Amerikanaca koji strahuju da bi mogli da se suoče sa ksenofobičnim i rasističkim nasiljem nad svojim porodicama, s obzirom da je izvor korona virusa Kina.\nZbog povećane prodaje smrtonosnog oružja, pojavila se zabrinutost i za sigurnost dece. Nagli porast pušaka i drugog vatrenog oružja u domaćinstvima mogao bi da dovede decu u opasnost zbog nedostatka sigurnih mesta za čuvanje oružja.\nU SAD, nakon automobilskih nezgoda, vatreno oružje je drugi najveći uzročnik stradanja dece.\nLepa doktorka dala trudnici serum kako bi bila "imuna na koronu": Protiv nje pokrenuta istraga\n17. mart 2020 | 16:08\nТрба им оружје да одбране накуповане залихе...\n17. mart 2020 | 13:49\nA mi rolne toalet papira jer zivot se odmotava, Pa ce se ,desit' kasnije il pre Da nema vise cime, Srbin da se obrise...


U RS nema nijednog projekta u vezi sa secesijom – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/U RS nema nijednog projekta u vezi sa secesijom\nU RS nema nijednog projekta u vezi sa secesijom\n“Da zaista imamo takve planove zar bismo mogli da ih sakrijemo? Naprosto, nema ih. Hipotetički napadi nisu nesvojstveni Jiu, zvaničniku koji je ovdje mnoge stvari i zagužvao, pa sada okrivljuje nekoga za neuspjeh vlastite politike”, rekao je Dodik za beogradsku “Politiku”.\n“Ako bi do toga došlo, niko više ne bi mogao da sastavi BiH. NJegov pristup /Ji/ u kojem za sve i svašta krivi Rusiju nije nepoznat, ali naprosto nije tačan. Rusija ovdje nikada nije vršila pritisak”, istakao je Dodik.\nPredsjednik Srpske je naveo da se može saglasiti sa Jiem u ocjeni da “BiH rizikuje da bude propala zemlja” ako ne sprovede reforme.\n“BiH je nadomak propasti bila i prije 10 godina i spasavana je samo intervencijom stranaca, ali kada ja to kažem treba da idem u zatvor. Reforme o kojima priča Hojt Ji sprovela je samo Republika Srpska”, istakao je Dodik.\n“Bio sam spreman podržati reforme na nivou BiH, ali više nisam”, rekao je predsjednik Srpske.\n“Nije moguće da je civilizacijska pamet koncentrisana samo u pameti Klintonove administracije koja nam je nametnula revizije Dejtona i tako zadala smrtni udarac BiH. Jedina šansa BiH bio je ustavni koncept donesen u Dejtonu. Ustav i realnost u BiH sada su sasvim različiti i neko očekuje da to uspije. Zato će BiH propasti”, objasnio je Dodik.\n“Ne vjerujem u BiH, imam pravo da promišljam. Kažnjen sam zbog toga jer mislim svojom glavom, branim zemlju i narod. Napravite vi uspješnu Bosnu i nećemo ići odavde. Ali ako je Bosna propala, šta je sporno da mi budemo samostalni”, upitao je Dodik.\nOn je dodao da “teritorija koja se zove BiH” ne može da uspije i iz istorijskih razloga, ali da je on čovjek mira i da neće učiniti ništa da mir bude ugrožen.\n“Ne pozivam na sukobe, a Izetbegović puca iz praznog. No treba da zna da kada pređete entitetsku granicu vi ste agresor”, istakao je predsjednik Srpske.\n“Neko je naprasno osmislio da ponizi čitavu kolektivnu pamet srpskom narodu i odjednom je to postao silan problem”, naveo je Dodik.\n“Pomogao je i NATO, a Rusija ne može. Vojna baza stotinu kilometara udaljena od Niša je u redu, ali nije u redu kada se postavi pet helikoptera za gašenje požara”, rekao je Dodik i dodao da će u budućnosti Srpska prihvatiti svaku pomoć oko elementarnih nepogoda i na tom planu će biti zahvalni i Rusiji i Americi i NJemačkoj.\nPredsjednik Srpske je istakao da su odnosi Republike Srpske sa Rusijom “minijaturni” u odnosu na one koji NJemačka ili Amerika imaju sa Rusijom, čak i u vrijeme sankcija.\n“Poštujem veliku Rusiju, predsjednika Putina i njihovo interesovanje za stanje ovdje, a oni nikada i ničim nisu doprinijeli destabilizaciji. Bosnom nije upravljala Rusija nego bivša američka administracija”, rekao je Dodik.\nKomentarišući iniciranje opozicije za smjenu Vlade Republike Srpske, Dodik je rekao da opozicija nema većinu ni na nivou BiH gdje su u vlasti, te da ne mogu smijeniti Vladu u Srpskoj gdje postoji jasna većina kojoj opozicija ne pripada.


Novčani dar grada Bihaća za 149 beba rođenih u period juni-septembar 2015.godine | BihaCity\nMr.sci.Emdžad Galijašević, gradonačelnik Bihaća darovao je danas 149 beba rođenih u periodu juni –septembar 2015.godine.\nTime se nastavlja sada već tradicionalna akcija podrške gradske uprave Bihaća novorođenim bebama njihovim roditeljima. I ovaj put novorođene bebe dobile su novčani dar od 150 KM, a grad Bihać ove godine izdvojio je 90.000 KM u budžetu za novorođene bebe.\n“ Ono što sam u kampanji prije tri godine obećao to evo kao prvi čovjek Bihaća i ispunjavam i zaista sam sretan kada se svaki put susretnem sa bračnim parovima koji su uprkos teškim vremenima odlučili se za djecu I to je najveće bogastvo koje oni imaju,ali i bogatstvo našeg grada Bihaća “-kazao je gradonačelnik Galijašević.\n„ Kad uzmete u obzir da je ekonomska situacija u našoj zemlji izuzetno teška i da su radničke plate male, da kasne sve pripadajuće naknade porodiljama , onda je ovaj naš dar izuzetno bitan i uz besplatan prijevoz srednjoškolaca za mene izuzetno bitan „- dodao je gradonačelnik Galijašević.\nIzvor: Press Grad Bihać


Politomanija - Miroslav Tuđman :: Hrvatski radio\nPolitomanija - Miroslav Tuđman\nHrvatska gubi informacijski rat! Tvrdi to dr. Miroslav Tuđman koji je u Osijeku sinoć predstavio svoju najnoviju knjigu „Programiranje istine“ i gost je Politomanije.\nU razgovoru s Tatjanom Mautner Tuđman uz ostalo objašnjava gdje je i kada Hrvatska „izgubila kompas“ – kada je prestala postavljati glavne nacionalne ciljeve. Budete li uz Radio Osijek u 14,30 uz čut ćete i zašto je bio protiv toga da se Jadranku Kosor izbaci iz HDZ-a.


Prodaja nekretnina - Stan Zvezdara - M2\nOd 85.000 do 90.000 € 1\nOd 170.000 do 180.000 € 1\nOd 70 do 75 m² 1\nOd 100 do 110 m² 1\nSalonski stan 1\nStanovi Zvezdara za prodaju\nTeritorija koja danas cini opštinu Zvezdara se u doba turske vlasti zvala Veliki Vračar. Svoj današnji naziv Zvezdara, ova opština je dobila krajem devetnaestog veka, kada je na njenoj teritoriji izgrađena prva astronomska opservatorija Zvezdarnica prema ideji profesora Milana Nedeljkovića, začetnika i osnivača astronomske nauke u Srbiji.\nPrvobitno su ovu opštinu cinila naselja Vukov spomenik, Bulbulder, Pašina česma, Zvezdara i Zeleno brdo, a kasnije su joj priključena i naselja Mali i Veliki mokri lug i Mirijevo. Opština Zvezdara u svojoj sadašnjim granicama postoji od 1960. godine a čine je Bulbuder, Zvezdara centar, Cvetanova ćuprija, Cvetkova pijaca, Denkova bašta, Ðeram pijaca, Gradska bolnica, Kluz, Konjarnik, Lion, Mali mokri lug, Mirijevo, Rudo, Severni bulevar, Slavujev potok, Učiteljsko naselje, Veliki mokri lug, Vukov spomenik.\nNaselja na Zvezdari su veoma različita po strukturi i arhitekturi. Neka naselja, građena uglavnom 60-ih i 70-ih godina dvadesetog veka su koncentrisana oko administrativnih i trgovinskih centara, dok su novoizgrađene zgrade uglavnom građene na lokacijama porodičnih kuća u naseljima kao što su Učiteljsko naselje, Kluz, Denkova bašta, Cvetkova pijaca i druga. Novogradnje ima i u prigradskim naseljima kao što je Mirijevo koje se poslednjih godina dosta raširilo zahvaljujuci prostranom terenu za gradnju i dobilo nekoliko novih infrastrukturnih objekata. Stanovi na prodaju u novogradnji su tipičan primer savremene arhitekture koja insistira na uštedi prostora tako da su predsoblje i ostava kao delovi stanova davno izbegnuti u projektima. Ovakve stanove, sa druge strane, bez obzira na kvadraturu, odlikuje funkcionalnost i prilagođenost savremenim trendovima u stanogradnji. Ipak, stari stanovi oko Gradske bolnice ili na Konjarniku su i dalje popularni s obzirom na njihov solidan položaj, dobru strukturu stanova i infrastrukturu prilagodenu potrebama svih uzrasta a po pristupačnoj ceni. Prodaja stanova na Zvezdari u novogradnji se i dalje obavlja nesmanjenim intenzitetom čak i u vreme ekonomske krize.\nOpština Zvezdara ima 23 vrtića, 14 osnovnih i 10 srednjih škola i 3 učenička doma za smeštaj đaka iz unutrašnjosti Srbije. Što se tice zelenih površina, tu je, omiljena medu izletnicima, Zvezdarska šuma sa uređenim parkom. SC Olimp se nalazi u neposrednoj blizini Zvezdarske šume i jedan je od prvih sportskih centara u Beogradu. Zdravstvene ustanove na Zvezdari su Kliničko-bolnički centar Zvezdara, tj. Gradska bolnica, drugi po veličini bolnički centar u Beogradu i Dom zdravlja Zvezdara sa više ambulanti na celoj opštini. Stanovnici Zvezdare se mogu snabdevati na 5 zelenih pijaca od kojih su najvece Ðeram i Cvetkova pijaca.\nNajznacajnija arhitektonska zdanja na opštini Zvezdara su spomenik Vuku Karadžicu, Novo groblje, Astronomska opservatorija i Studentski dom Lola. Bulevar kralja Aleksandra, najduža ulica u Srbiji koju su trasirali još stari Rimljani kao Via Militaris a koja se kasnije zvala Carigradski drum, najvecim svojim delom nalazi se na opštini Zvezdara.\nDanas, opština Zvezdara ima površinu od 3.165 hektara, a po svojoj poziciji u ukupnoj površini grada ona zauzima gotovo celokupan istočni deo urbanog dela grada Beograda, i na njoj se nalaze neki od najviših vrhova grada. S obzirom na tu činjenicu, stanovi na ovoj opštini cesto imaju veoma lep pogled čak i kada se ne nalaze u visokim soliterima.\nOpština Zvezdara se na severozapadu, severu i severoistoku granici sa opštinom Palilula, na istoku i jugoistoku se graniči sa opštinom Grocka, zatim na jugu i jugozapadu sa opštinom Voždovac i na zapadu se sa opštinom Vračar. Na teritoriji ove opštine živi približno 150.000 stanovnika.\nZvezdara, Vukov spomenik, Ruzveltova\nStan se nalazii na odličnoj lokaciji, u neposrednoj blizini Vukovog spomenika. Dvorišno je orjentisan, svetao i sunčan. Od prostorija ima:...\nZvezdara, Lion, Subotička\nOdlično pozicioniran, porodični stan u blizini više škola, vrtića, pijace, doma zdravlja i mnogobrojnih linija gradskog prevoza. Stan...


gola dzenifer lopez plavusa | Lifestyle | Poznati\nDŽENIFER LOPEZ POTPUNO NAGA ŠOKIRALA JAVNOST: Novim spotom prešla je sve granice, uz detalj koji je iznenadio sve (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nOvakvu nikad do sad u njenoj karijeri nismo imali prilike da je vidimo.\nIako smo navikli da viđamo njeno obnaženo telo u kostimima za svetske turnje, kao i u spotovima, ovog puta Dženifer Lopez otišla je korak dalje. U najnovijem spotu za pesmu „In The Morning“ prikazala je svoje potpuno nago telo.\nI kao da sve to nije dovoljno, Dženifer je u spotu imala plavu kosu – kakvu nikad do sad u njenoj karijeri nismo imali prilike da je vidimo.\nIpak, Dženi je veoma ponosna na svoj najnoviji projekat, koji je podelila sa svojim pratiocima na Instagramu uz reči: "Tako sam uzbuđena što je pred vama spot za ovu pesmu. Pun je simbolike o mračnom, jednostranom odnosu i spoznaju da ne možete nikog da promenite... Možete da promenite samo sebe! Razmašite se svojim krilima i idite od bilo koga ili bilo čega ko zaista ne ceni sve ono što imate da ponudite", napisala je ispod videa.\nDženifer Lopez Pevačica


Investicija od 25 miliona evra stigla u grad, posao za 1.100 ljudi do kraja godine! - alo.rs\nOBRAĆANJE PREDSEDNIKA REPUBLIKE Investicija od 25 miliona evra stigla u grad, posao za 1.100 ljudi do kraja godine!\nAUTOR: Alo.rs/ M. I. DATUM I VREME: 14.01.2019. 13:09 - 14.01.2019. 13:14\nDokaz da je ovaj grad plodno tle za investitore.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić svečano je otvorio fabriku "Aptive Packard" za proizvodnju elektroinstalacija za autoindustriju u Zelenoj zoni u Leskovcu.\n- Počasni sam građanin Leskovca, tako da me to podseća na to da moram da radim za ovaj grad. Hvala ljudima iz "Aptiva", jer je ovo njihova druga fabrika u Srbiji i to u malom gradu, gde su takve fabrike najpotrebnije - rekao je predsednik.\nTRAGIČAN KRAJ POTRAGE Telo Davora pronađeno u kanalu, evo šta mu se dogodilo (FOTO)\nDUGO ČEKANI "PLUS" Znatno toplije vreme, ali nećete se dugo radovati! U ovim krajevima će i dalje MUČITI MUKU SA SNEGOM\n"250 PUTINOVIH DUHOVA" Novi detalji predstojeće posete ruskog predsednika Srbiji! KO OD OVOGA NE ZADRHTI...\nGradonačelnik Leskovca izrazio je zahvalnost predsedniku Srbije što je doprineo dovođenju investicije od 25 miliona evra u ovaj grad.\n- Stopa zaposlenosti biće uvećana za 9,8 odsto. Otvorićemo još dve fabrike u Leskovcu ove godine i to je dokaz da je ovaj grad plodno tle za investitore. Zajedničkim snagama možemo da otvaramo nova radna mesta i da obezbedimo bolji život mladima i svim ostalima - rekao je gradonačelnik Leskovca.\nOva kompanija trenutno zapošljava više od 400 radnika, a plan je da do kraja 2019. ima 1.100 zaposlenih. Engleska kompanija uložila je 25 miliona evra u izgradnju kompleksa površine 30.000 kvadrata na zemljištu površine šest hektara, koji je Grad Leskovac ustupio fabrici. Iz kompanije navode da su ključni razlozi za otvaranje novog pogona u Leskovcu povoljno poslovno okruženje, stručna radna snaga i lokalna infrastruktura.\nSvečanom otvaranju fabrike prisustvovali su predsednik Srbije Aleksandar Vučić, potpredsednik i direktor segmenta za proizvodnju zadužen za region Evrope i Bliskog istoka Ulrih Ajhler i gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nKako je ranije najavljeno, fabrika "Aptive Packard" će u narednom periodu u Leskovcu zaposliti ukupno oko 2.000 radnika. Sa sedištem u engleskom gradu Gilingemu, kompanija zapošljava više od 147.000 ljudi i ima proizvodne pogone u 45 zemalja.\nAptiv fabrika u Leskovcu je druga fabrika kompanije Aptiv u Srbiji, a već ima proizvodnu jedinicu u Novom Sadu otvorenu 2015.godine, koja zapošljava oko 3.000 radnika i proizvodi instalacije i module za proizvođače automobila u celoj Evropi.\nOpozicija ljuta zbog doživotne robije za ubice dece!?\n"Lasta" otvorila terminusni objekat na Autokomandi\nNovi detalji predstojeće posete ruskog predsednika Srbiji! KO OD OVOGA NE ZADRHTI...\nSvi komentari (60)\nSvaka cast za investicije\n97 + 13 -\n14/01/2019 - 14:46\nDrzava samo napreduje dok je Vucica bravo.\n106 + 11 -\nSvaka investicija je zlata vredna ,.baš kao i svako novo radno mesto.\n95 + 12 -\n14/01/2019 - 14:45\nOtvaranje novih fabrika znaci bolja buducnost kako danas za nas, tako sutra za nasu decu. Aleksandar Vucic se lavovski bori da poveca broj fabrika u svim delovima Srbije!\n108 + 9 -\nVelika stvar otvoriti fabriku\n99 + 10 -


Dan online - Drustvo: Sertifikati za Rome - 2015-06-11\nDrustvo CRVENI KRST CRNE GORE ORGANIZOVAO OBUKU\nCrveni krst Crne Gore, u saradnji sa Centrom za obrazovanje i trening (ZOPT), dodijelio je juče sertifikate za deset odraslih Roma, koji su u proteklom periodu prošli obuku za zanatske djelatnosti.\nKako je saopšteno iz te organizacije, kroz projekat, koji je prošle godine podržao danski Crveni krst, nakon pažljive selekcije, odabrano je osam Roma i dvije Romkinje.\nOni su, pored teorijskog, imali i praktični dio nastave za pomoćna zanimanja molera i keramičara, dok su žene obučavane za zanimanje sobarice.\n– Ova aktivnost implementirana je u cilju podsticanja zapošljavanja i samozapošljavanja, radi podrške integraciji raseljene, radno aktivne populacije Roma sa Kosova, koji žive u naselju Konik – piše u saopštenju.\nCilj projekta je, kako je pojašnjeno, i težnja da se stvore preduslovi za lakše zaposlenje Roma i povećanje njihove konkurentnosti na tržištu rada.\n– Sertifikate su uručivale Vukica Peković, u ime Centra za obrazovanje i trening, i Marta Perković, programska koordinatorka u Crvenom krstu Crne Gore – dodaje se u saopštenju.M.S.


Hyundai Motor i Čelsi započinju novo partnerstvo – S Magazin\nHyundai Motor započeo je višegodišnje partnerstvo sa fudbalskim klubom Čelsi i kao njihov globalni automobilski partner od sledeće sezone, pa do 2022. godine, logotip kompanije Hyndai biće na rukavu novog Čelsi dresa na svim domaćim takmičenjima. Hyundai je ovu vest saopštio plasirajući novi video sa zvezdama kluba Čelsi – Olivijem Žiruom, Davidom Luizom i Timueom Bakajokom. Ovaj zabavni kratki film prikazuje navijače Čelsija, koji preuzimaju ulogu svojih fudbalskih heroja, učestvujući u fotografisanju zajedno sa svojim omiljenim fudbalskim zvezdama.


MAČKA VAM ČESTO LEŽI NA STOMAKU I PREDE: Nešto nevjerovatno se tada događa sa vašim tijelom | NEŠTO UKUSNO\nMAČKA VAM ČESTO LEŽI NA STOMAKU I PREDE: Nešto nevjerovatno se tada događa sa vašim tijelom\nSvima je poznato kako kućni ljubimci imaju pozitivan utjecaj na raspoloženje vlasnika, ali vjerujemo kako niste znali da oni utječu i na fizičko stanje organizma. Najnovije studije pokazale su da zvuk koji mačke ispuštaju kad predu može pozitivno da utječe na ljudsko zdravlje.\nPomoć pri disanju\nLjudi koji imaju problem sa povremenim gubitkom daha rekli su kako im je mačka pomogla da taj problem nestane, a sve zahvaljujući njenom predenju na njihovom stomaku.


Razvela se, nestala sa malih ekrana, a prvo dete rodila u 39. i evo šta kaže o roditeljstvu - PRess Serbia | PR PRess team\nVoditeljka Aleksandra Jeftanović bila je u braku sa rukometašem Ognjenom Kajganićem, a danas je mama dvoje dece Alekse i Ane i u braku je sa Aleksandrom Švrakom.\nVodila je kultnu emisiju „City“, a posle toga najzapaženiji projekat kojim se bavila je rijaliti „Farma“, a na male ekrane nakon pauze vratila se emisijom „Kec na jedanaest“.\n– Ja sam u 39. godini rodila Anu i samim tim mislim da sam „full time“ mama. Sa dvadeset godina nemaš svest o životu, a sa četrdeset si već malo zadihan i uplašen nad svim. Možda ja nju i malo smaram, ali trudim se da im ugodim, da imaju lepo detinjstvo, ali jesam stroga – rekla je jednom prilikom Aleksandra o deci.\n– Mene se plaše, Saše ne, jer on nije sve vreme tu i on im još uvek popušta, ali mislim da je to normalna podela uloga. Mislim da će, kada budu ušli u pubertet, on biti taj „loš policajac“, a ja dobar – ispričala je voditeljka za emisiju „Premijera“ jednom prilikom.\nTagovialeksandra jeftanovic voditeljka\nĆerka Sinana Sakića bila sa Džejom pred samu smrt: Sedeli su i razgovarali, a jednu stvar nikad neće zaboraviti!


U Sloveniji pad privredne aktivnosti od 6 do 16 odsto zbog korone | Glas javnosti | Medijski portal\n2020-04-06 16:42:53 0 komentara Autor: Glas Javnosti\nU Banci Slovenije razradili su tri scenarija, koji se razlikuju po trajanju karantina i brzini oporavka od ekonomskog šoka izazvanog korona virusom. Prema prvom, najblažem scenariju, u kojem se očekuje trajanje karantina od otprilike šest nedelja, slovenački bruto domaći proizvod (BDP) u 2020. godini mogao bi pasti za 6,1 odsto. Drugi scenario govori o karantinu koji bi trajao oko deset nedelja, a pad slovenačkog BDP-a bi tada iznosio 10,2 posto. Po trećem, najgorem scenariju, koji se bazira na pretpostavci trajanja karantina od 14 nedelja, slovenački BDP potonuo bi čak 16,1 posto.\nStručnjaci Banke Slovenije pritom upozoravaju da je kriza zbog pandemija korona virusa najteže pogodila uslužni sektor, a snažan udarac predstavlja i za prerađivačku industriju. Procene analitičara Banke Slovenije govore da svakog dana karantina slovenačka privreda u proseku gubi oko 62 miliona evra.\nU Banci Slovenije upozoravaju da će se ekonomske posledice pandemije osećati i posle ukidanja karantina. Ipak, u sva tri scenarija ekonomski će najkritičniji biti drugi kvartal ove godine. Dadaje se i da Slovenija u ovoj godini može očekivati rast nezaposlenosti i javnog duga.\nТагови: slovenija,ekonomija,banka slovenije,privredna aktivnost,\nDOBAR DOMAĆIN: Putin rekao da korona ne sme da podriva ekonomiju\nRuski predsednik smatra da mere borbe protiv epidemije ne treba da izazovu slabljenje privrede\n2020-04-03 16:19:14 0\n2020-03-28 12:13:44 0


Nemaèka ministarka: NATO da zapreti Rusiji oružjem - B92\nIzvor: Sputnjik petak, 22.10.2021. | 10:52\nNemci bi trebali da izvuku pouku iz poslovice "Istorija je uèiteljica života". Ako dozvole usijanim glavama kao što je ova da ih uvuku u ratni sukob sa Rusijom Nemaèka æe biti prva na udaru sa velikim šansama da prestane postojati...\n(Zoran, 23. oktobar 2021 10:11)\nZadnji put švabo kad si krenuo oružjem na Rusiju, neslavno si završio.\n(Bungi, 23. oktobar 2021 09:59)\nDžaba se svaðaju jer Kinezi æe samo da se pitaju. Džaba, NATO, dzaba EU, džaba Rusija, Kinezi æe da postanu broj 1. Jedini problem Kineza je hrana, jer Kina je veæim delom pustinja i sami ne mogu da proizvedu hrane koliko im treba. Sve ostalo mogu da proizvedu.\n(Katana, 22. oktobar 2021 13:27)\nJedini problem Kineza i svih ostalih su energenti a zna se ko je tu tata.\n(Путин, 22. oktobar 2021 14:59)\nDa li je nemaèka ministarka upuæena da je NATO ponižen od strane talibana i da im ne treba novo blamiranje?\n(Obrad, 22. oktobar 2021 13:02)\nA secas li se kako su Rusi bezali od Talibana?\nJa se ne secam...ali se zati secam da su Rusi, tj. Sovjeti, ostavili Vladu koja pozive 3 godine pre neego sti su je smakli talibani, a Ameri nisu stigli da se upakuju u transportne avione, a vec se sve raspalo...cak im i opremu ostavili da se ovu igraju...\n(Milos, 22. oktobar 2021 14:16)\nNe znam da li si bio kad u Kini, hrana je jeftinija nego kod nas, ima je koliko hoces i odlicna je.\n(Igor, 22. oktobar 2021 13:55)\nМа прети, али џаба. Руси су то.\n(Борис, 22. oktobar 2021 13:53)\n(Denis, 22. oktobar 2021 13:43)\nNe želim da budem tzv. rusofil, ali pretnja oružjem supersili kao pto je Rusija može da se jako loše završi po onog ko preti!\n(Miloš, 22. oktobar 2021 13:16)\nBice za nemce deja vu opet, iskreno ne krivim ni NATO ni Ameriku oni rade samo ono sto su im Rusi dozvolili svojom losom politikom iz proslosti. Kad se raspao varsavski pakt trebali su da insistiraju, ma da traze da se ukine NATO kao protivteznja ovom drugom savezu, tako bi spasli ne samo sebe nego i nas male zemlje od nasilnika koji nisu imali dostojnog protivnika u devedesetim pa su uspostavljali poredak i politiku onako kako su to hteli. Rusija verujem da je naucila lekciju da nikad ne sme biti slaba i da veruje onima koji su slagali i nisu ispostovali usmeni dogovor da NATO nema pretenzije da se siri prema istoku.\n(Markovic, 22. oktobar 2021 13:08)\n"Zadnji put kad su vežbali pucanje i to ne raketama veæ artiljerijom na svom tlu, Nemci upucali pola svog sela. Držite se vi kola nisu ratovi za vas ne razumete se vi u to.\n(Milan Radovanoviæ, 22. oktobar 2021 11:28)\nDa li si siguran u tu tvrdnju? Držali su deo Afrike, celu Evropu i evropski deo Rusije 5 godina pod okupacijom. Al' ako ti kažeš da ratovi nisu za njih...\n(Zvezda šampion, 22. oktobar 2021 12:47)"\nI kako se to završilo?\n(Zozo, 22. oktobar 2021 12:59)\nZadnji put kad su vežbali pucanje i to ne raketama veæ artiljerijom na svom tlu, Nemci upucali pola svog sela. Držite se vi kola nisu ratovi za vas ne razumete se vi u to.\n(Zvezda šampion, 22. oktobar 2021 12:47)\nPa kako je nije sramota? Da li je ona uopste svesna na sta aludira kao Nemica?\n(Poster, 22. oktobar 2021 12:47)\nNemaèki politièari ne bi smeli da pominju pretnje oružjem, posebno ne Rusiji èijih su 27 miliona civila i vojnika pobili u drugom svetskom ratu.\n(sugarfree, 22. oktobar 2021 12:45)\nima, 2. Svetski rat...\nda se nije ratovalo protiv Nemaèke ko zna\nkako bi današnji svet izgledao..\nobjavite mi komentar, hvala\n(Janko, 22. oktobar 2021 12:44)\n"Rusija je više puta isticala da nema agresivne namere protiv bilo koje zemlje."\nAh, pa dobro, onda je problem rešen.\n(Strato, 22. oktobar 2021 12:40)\nKoji komentari. Jel vi znate, što bi se desilo da doðe do rata izmeðu NATO i preostatka sveta? To bi bio rat bez pobednika, svi bi bili uništeni.\n(Miran, 22. oktobar 2021 12:17)\nRusima,Amerima I Kinezima se ne preti ratom,zato sto mogu da zbrisu pola zemlje za pola sata.\n(kralj, 22. oktobar 2021 12:11)\nA, taj Krim, Donbas i Lugansk, su negde, na obalama SAD?\n(Xsim, 22. oktobar 2021 11:42)\nUpravo je upotreba oružja pokazala da ne rešava nego samo produžava postojeæe konflikte. Ima li igde, da je rat doneo nekakvo trajno rešenje?\n(Pera Srbin, 22. oktobar 2021 11:41)\ngradjani da zaprete vladi protestima!\n(vasicdr, 22. oktobar 2021 11:37)\nA Rusija da zapreti zavrtanjem ventila gasa? Onako probno, pred poèetak zime!\n(komentator, 22. oktobar 2021 11:35)\nTako joj je i deda pretio Rusiji pred 80 godina.\n(Ivo, 22. oktobar 2021 11:35)\nNemci i oruzje - ima nesto posebno u toj vezi...\n(medjed, 22. oktobar 2021 11:30)\nNe može NATO da zapreti. To moraju uèiniti zemlje èlanice. NATO samo sprovodi odluke zemalja èlanica.\n(Sve po redu, 22. oktobar 2021 11:27)\nOvi ludi 100% hoce rat?\n(Pleksija, 22. oktobar 2021 11:27)\nReèe ministarka Nemaèke koja se ne granièi sa Rusijom.\n(Edgar, 22. oktobar 2021 11:27)\nCuj, NATO da zapreti, sto ne zapreti ona?\n(drzava u mraku, 22. oktobar 2021 11:26)\nTuga zaista. Kao da niko ne vodi raèuna o blamiranju jedne ovakve liènosti, koja brine o bezbednosti nemaèke nacije.\n(raw reality, 22. oktobar 2021 11:25)\nDa li je ovo neko u Nemaèkoj èuo?\nNe sumnjam da jeste.\nA da li je razumeo?\n(Zoran Milenkoviæ, 22. oktobar 2021 11:24)\nZnaci, vidimo se u Berlinu. Opet.\n(Slavko, 22. oktobar 2021 11:24)\n"Zlo pobeðuje, onda, kad dobri ljudi ne rade niša"\nRusija i Putin su postali fašisti na Krimu i Lugansku i Donjecku, a Amerika je tu glavnda vodi, a tamo se veæ govorilo o novom Danu D. i iskrcavanju Saveznika na Krim, a nuklearno oružje nema samo Rusija... sve bolje nego da se ne radi ništa.\n(Svetski policajac, 22. oktobar 2021 11:23)\nUopste nisam Rusofil medjutim Rusima mozes svakako da naskodis ali vojno??? Od koga to da se uplase? Amerika ce ih bombardovati? Ili mozda Engleska? Stvarno smesno.\n(Podstrana, 22. oktobar 2021 11:23)\nStiže zima trebaæe gasa...\n(Sima, 22. oktobar 2021 11:19)\nMože ali da isto tako i Moskva moze da upotrebi svoje oružje ukoliko NATO avioni i brodovi krenu da narušavaju Ruski vazdusni i morski prostor.\nMolimo obe strane da se suzdrze od dljih provokacija .\n(Igor, 22. oktobar 2021 11:08)\nEvo veæ su se uplašili...\n(duka, 22. oktobar 2021 11:04)\nNisam neki rusofil... Ali ova izjava je HAHAHA. Važi!\n(N95, 22. oktobar 2021 11:03)\nОно кад скапираш да неке земље имају веће талензе на министарским позицијама чак и од нас.\n(Дејан, 22. oktobar 2021 11:02)\nNemci nikako da nauce izgleda...\n(milan, 22. oktobar 2021 11:02)\nHahaha, e bas su smesni….\n(Saldator1, 22. oktobar 2021 11:01)\nPa Nemci najbolje znaju kako je to kad se Rusima preti oružjem.\n(Mirko, 22. oktobar 2021 11:00)


Afera "Čokolada" se nastavlja - U tržnom centru u Banjaluci pokušali da isprave grešku, pa se još više upetljali (FOTO) - NOVI GLAS\nNakon što smo objavili tekst o obmani kupaca kada su u pitanju cijena i gramaža čokolade koja se prodaje kupcima u marketu “Hiper Kort” u Banjaluci, u ovom tržnom centru ispravili su grešku, ali djelimično.\nNaime, na rafi na kojoj je stajala čokolada bilo je istaknuto da 100 grama proizvoda košta 1,29 KM.\nMeđutim, kupcima se po ovoj cijeni prodavalo 90 grama čokolade.\nSada su u pomenutom marketu na rafi stavili da 90 grama čokolade košta 1,29 KM, ali je ostalo i da kilogram iste čokolade košta 12,9 KM?! Kada bi to bilo tačno, kupac bi se dodatno, besplatno zasladio sa čitavih 100 grama. Međutim…\nKada dođete na kasu, čokolada se na volšeban način “udeblja” za čitavih 10 grama. Naime, na fiskalnom računu koji se dobije za kupljenu čokoladu od 90 grama piše da ste platili 100 grama čokolade, iako ćete zapravo pojesti 10 grama manje.\nLjekari upozoravaju – I nakon revakcinacije postoji rizik od zaražavanja koronom!


Praško proleće 1968, Čehoslovačka i Sovjetski Savez: Kako je invazija okončala socijalizam sa ljudskim likom : Južne vesti\nPraško proleće 1968, Čehoslovačka i Sovjetski Savez: Kako je invazija okončala socijalizam sa ljudskim likom\n18:22, 21. 8. 2020.\nLider Čehoslovačke Aleksandar Dubček\nManji broj ljudi pružio je otpor, ali snage Varšavskog pakta bile su nezaustavljive


početna agrometeorologija agrometeorološka prognoza\nperiod: 27.06.2022. – 03.07.2022. godine\nKrajem ovog i početkom narednog mjeseca, u Bosni i Hercegovini je izgledno sunčano i stabilno vrijeme, uz svakodnevni dodatni porast temperatura zraka. Minimalne jutarnje vrijednosti kretaće se od 18 do 23, a maksimalne dnevne od 32 do 37 °C, u dijelu Posavine i Semberije moguće je i par stepeni toplije.\nU srijedu i četvrtak, 29. i 30.06., na sjeveru Hercegovine, dijelu centralne i zapadne Bosne, veća je vjerovatnoća za lokalne pljuskove praćene grmljavinom. Pri tome se temperaturni režim neće značajnije promijeniti, do kraja sedmice biće i dalje vruće, sa natprosječnim dnevnim temperaturama.\nUz prognozirane vremenske prilike, preovladavaće povoljni uslovi za radove na otvorenom, pri čemu treba biti oprezniji i ukoliko je moguće, reducirati aktivnosti u najtoplijem dijelu dana. Na sjeveru zemlje u toku je žetva ječma, pšenica je u fazi pune zriobe. Obzirom da se ne očekuju intenzivnije padavine, zalihe vlage u zemljištu dodatno će se umanjiti, što bi moglo predstavljati problem za proljetne kulture, ponajviše kukuruz, koji je u fazi intenzivnog porasta.\nLivno, košenje livada, Dinko Mihaljević\nZenica, berba višnje, Birnas Šabić\nKontakt osoba: Nedžad Voljevica\nTel: + 387 33 276 714


Šarmiraju uprkos godinama\nLovačke puške Darne\nDvocevne puške položenih cevi su jedina vrsta lovačkog oružja koje je odolelo savremenim tendencijama. Kod njih su najmanje primenjivani savremeni materijali: ergal legure, polimeri, karbonska vlakna, titanijum... Kod većine položara još uvek je sve po starom tj. kovani čelik i drvo. Ni konstrukcijski se u proteklih 150 godina nisu baš mnogo menjale.\nPuška sa "ušima"\nFirma "Establissement P. Bruchet - Darne" osnovana je davne 1881. godine u francuskom Sent Etjenu. Imala je oduvek svoju originalnu konstrukciju, koja nije uopšte nalikovala položarama tog ili kasnijeg doba. Za izradu veoma složena i skupa, bila je toliko jaka i neuništiva, da i danas lovci love svojim Darne puškama iz prve produkcije s kraja 19. veka. Održala je imidž vrhunskog lovačkog oružja i jedino što su generacije lovaca od pradedova do praunuka uvek zamerali, to je bila izuzetno visoka cena.\nDivne trenutke provedene na ovogodišnjem nirnberškom Darne štandu smo baš počeli pitanjem o ceni. I evo na početku priče dajemo cene, što obično radimo na kraju teksta. U zavisnosti od modela, vrste, nivoa gravure i plemenitih metala, cene se kreću od 8.750 do 25.417 evra. Darne položare mogu biti sačmarice, kombinirke i dvokuglare. Najviša cena od 25 hiljada evra se odnosi na luksuznu dvokuglaru položenih cevi kalibra .375 H&H Magnum, a najniža (8.750 evra) na model R11 Darne sačmaricu. Podmodeli Darne pušaka nose oznake model V, model V Express, modeli R11, R12, R15 (sačmarice) i model R Express. Sačmeni kalibri su 12/70, 12/76, 16/70, 20/70, 20/76, 24 i 28, a karabinski uglavnom 8x57 JRS, .300 Win. Mag, 9,3x74R i .375 H&H Magnum. Kod sačmara su cevi duge od 60 do 75 cm, a masa je slična standardnim sačmaricama prelamajućih cevi.\nMoramo znati da "Darne" proizvodi i bok sačmarice i dvokuglare express, ali one nisu tema našeg teksta. Vremešna Darne lepotica glatkih cevi, sa karakterističnim "ušima" je zaslužila da joj posvetimo ceo ovaj prikaz. Nismo sebi dali previše slobode nazivajući krajeve poluga kojima se repetira Darne puška "ušima". Jer, baš svi strani oružarski stručnjaci kažu da je to puška sa ušima, i mi to nećemo menjati.\nDetalji stvorili legendu...\nNajstrožiji kritičari oružarske struke se apsolutno slažu da su Darne dvocevne sačmarice položenih cevi oružja izuzetno elegantnih vitkih linija, najboljeg mogućeg rasporeda masa (balansa), izuzetno pouzdane, robusne i dugovečne. Nemaju tačke oko kojih rotiraju cevi pa se nikada ne rasklimaju. Kada su u C.I.P. prošli najnoviji najviši ispitni pritisci od 1380 bara, Darne puške su ih kao od šale lako podnele.\nKako funkcionišu ove neobične francuske dvocevke? Po nekoj stručnoj podeli one spadaju u puške sa pomičnom glavom (baskulom) i nepomičnim cevima. Kod njih postoji monolitni - jednodelni kundak i nema klasičnog kundaka - pozadi i potkundaka napred, već je to jedinstven kundak, kao kod lovačkih karabina. Srednji gornji deo kundaka čini jaka kovana čelična "šasija" fino upasovana u drveni, orahov deo. U prednji deo ovog rama (šasije), lako demontažnom vezom je učvršćen tandem paralelno postavljenih cevi. Jednostavnom radnjom se ove, kao stena nepomične cevi, skidaju sa kundaka radi čišćenja i održavanja. Tandem nepomičnih cevi sa zadnje strane čvrsto zatvara klizni pomični deo baskule. Povlačenjem u vis i nazad poluga, koje liče na uši, klizna baskula se odbravljuje od cevi i kreće po vođicama unazad. Pritom se iz cevi izvlače obe čaure (ili neispaljeni patroni). Donji jaki kandžasti izvlakači pouzdano iz ležišta izvuku čak i stare naduvene kartonske čaure. Kada se čaure izbace, lovac u ležište metka lako, rukom, uvodi dva nova lovačka metka - patrona. Sada prema napred prstima ili dlanom šake poguramo štrčeće poluge (uši) klizne baskule, pri čemu se čuje fini metalni zvuk zatvaranja kase. Ovaj metalni zvuk potiče od pomeranja više poluga, klinova i zasuna jednog sofisticiranog, složenog kinematskog mehanizma.\nVreme najbolji dokaz\nNa sajmu IWA 2017 u Nirnbergu su se "Darneovi" domaćini potrudili da nam u originalnom eksponatu prikažu kako funkcioniše sistem zabravljivanja i napinjanja udarnog mehanizma kod Darne pušaka. Potisnuvši uši napred u zabravljni početni položaj, mi smo veoma čvrsto blokirali jaki okrugli klin, koji je deo sklopa cevi. Ovaj braveći klin se nalazi između cevi sa gornje strane. To je samo deo bravljenja Darne. Unutar kliznog dela baskule se nalaze još jači i čvršći čelični elementi, koji se zabravljuju u svojim ležištima na ramu kundaka. Treći izvor specifičnog metalnog Darne zvuka je zapinjanje dvostrukog udarnog mehanizma. Paljenje vatri ove hamerles puške se obavlja preko dva nezavisna, ili po želji jednog zajedničkog obarača. Naravno, stara izvorna konstrukcija je podrazumevala dva obarača. Uz malo vežbe, punjenje i zapinjanje puŠke može se munjevito obaviti. Radnja je puno prirodnija od repetiranja i prepunjavanja puške prelamajućih cevi. Kočnica je na finom mestu sa leve strane, tik iznad obarača.\nKada na fotografiji budete videli ono mnoštvo poluga i delova bravećeg mehanizma Darne, nemojte steći pogrešan utisak, da je sve to isuviše složeno i nepouzdano. Vreme dokazuje suprotno, jer se već 136 godina ovo potvrđuje kao, doduše skupo, ali zato izuzetno konstrukciono rešenje. Pa zar bi izdržalo pritiske karabinskih .300 Win. Mag. i - .375 H&H Mag. kao i 12/76 i 20/76, da nije izuzetno čvrsto i pouzdano. U cilju čišćenja, pregleda, održavanja i eventualnih popravki, vrlo lako se sa kundaka kao integrišućeg dela, skidaju pomična baskula i tandem cevi.\nDarne cevi su bušene u fabrici po sopstvenoj tehnologiji i urađene su od pripremaka (sirovih cevi) od čelika, koji "Darne" smatra poslovnom tajnom. Do "ogledala" su zatim brušene i honovane. Tajna je i tehnologija spajanja cevi, ali smo tu bili uporni u insistiranju. Na kraju smo "izvukli" odgovor, da se radi o specijalnom načinu mekog spajanja, na znatno nižim temperaturama od uobičajenih. Znamo da neki površni proizvođači višim temperaturama pri spajanju cevi, naruše strukturu i raspored kristalnih rešetki u materijalu. A time oslabe cevi.\nSan svakog lovca\nRenomirana firma "Darne" je pored pušaka, tokom i posle Prvog svetskog rata proizvodila avionske i pešadijske mitraljeze. Svih ovih godina je bilo i usavršavanja konstrukcije Darne dvocevki, ali nikada u smislu pojeftinjenja prozvodnje. Danas firma "Darne" posluje u okviru "Port Royal grupe", kojoj je pripojena 2013. godine. Mnogi imućni lovci su nakon oduševljenja Darne sačmaricama nabavili i slične Darne kombinirke i dvokuglare. Sve njih krase izuzetno niska silueta, vitka linija, najbolji mogući balans i prepoznatljive uši za repetiranje.\nI polovni primerci Darne pušaka imaju visoke cene. Pre nekoliko godina je naš slavni strelac Bane Raketić, na sugestiju potpisnika ovog teksta, na štandu "Balkan hantera", sa sajma LORIST poneo divnu, besprekorno očuvanu Darne šesnaesticu. Uvek je uspeh kada u našim lovištima susretnemo lovca koji lovi ovako izuzetnom puškom.\nAutor ovog teksta se svaki dan IWA 2017 sajma vraćao na "Darneov" štand, da barem tada i jedino, uzme u ruke moćne dvanaestice, ali i divne, vitke, lagane dvadesetice, dvadesetčetvorke i dvadesetosmice. Poseban je osećaj nišaniti ovim puškama, a još je neobičnije što ih prepunjavate bez onog nezgrapnog i dugog preklapanja cevi. Ima u Srbiji imućnih lovaca! Ne žalite novac za Darne pušku!


Prethodna godina je za nas bila sjajna i za nove pobede u 2017. potrebno nam je pojačanje! Tragamo za sjajnim ljudima!\nUkoliko želis da radiš sa kul ljudima koje pokreće rad na važnim stvarima, a ujedno si motivisan da napraviš pozitivnu promenu u društvu, timski igrač, komunikativan, ambiciozan i odgovoran, možeš aplicirati za jednu od dve otvorene pozicije danas ili do 10.04.2017.\nPozicije su volonterskog tipa i više o njima možeš saznati u nastavku.\nTrener za Social Impact Award\nFasilitovanje radionica (jednodnevni seminar i dvodnevni #izazov) u 4 grada (Beograd, Kragujevac, Niš i Novi Sad), uključujući i pripremu radionica i njihovo izvođenje.\nObezbeđena je obuka za fasilitatore, svi potrebni radni materijali i podrška globalnog Social Impact Award tima kao i putni troškovi za radionice.\nAngažovanje od februara do kraja juna, najviše 12 sati nedeljno\nLokalni organizator/ka za Social Impact Award Kragujevac\nTragamo za organizatorom u Kragujevcu\nOrganizacija događaja – tribina na fakultetu, jednodnevni seminar i dvodnevni #izazov. Podrazumeva lociranje i ugovaranje prostora, komunikaciju sa lokalnim govornicima, logističku podršku na događajima, promocija događaja na lokalu.\nRadionice se održavaju tokom marta, aprila i maja\nAngažovanje od februara do kraja juna, najviše 12 sati nedeljno.\nRadom u našem timu dobijaš priliku da saznaš više od društvenom preduzetništvu, razvijaš praktične veštine, radiš sa sjajnim ljudima, proširiš svoju mrežu kontakata, kao i priliku da svakog dana u svakom pogledu sve više napreduješ.\nUkoliko je čitanje o gore navedenim pozicijama izazvalo pozitivan osećaj, klimanje glavom, znatiželju ili neki od sličnih simptoma, vreme je da se upoznamo. Prijavi se!\nZa sva pitanja možeš nam pisati na ljudi@razlivaliste.org


Novi bilans: U klizištima u Kini poginulo 1.117 ljudi :: EMG :: Ekonomske vesti iz sveta\n11. avgust 2010. | 16:13\nBroj žrtava u klizištima na severu Kine popeo se na 1.117, saopštile su danas kineske vlasti.\nAgencija Sinhua, pozivajući se na lokalne vlasti u oblasti Džouću u provinciji Gansu, javila je da se 627 ljudi vode kao nestali.\nDo pojave klizišta došlo je pošto se reka Bailong, zbog obilnih kiša, izlila iz korita u nedelju.\nZbog straha od pojave epidemija, kineske vlasti poslale su specijalizovane medicinske ekipe za spečavanje širenja zaraznih bolesti. U spasavanje preživelih uključena je i kineska vojska.\nKineski premijer Ven Điabao apelovao je na spasilačke ekipe da ubrzaju potragu, pre nego što još veća voda dodatno oteža posao.


Secesija ili Art Nouveau je umetnički pravac koji je nastao krajem XIX veka kao vid pobune protiv tadašnjih ustalјenih akademskih obrazaca. U arhitekturi i drugim vidovima umetničkog stvaranja se manifestovao na različite načine širom Evrope. Od 2013. godine ovaj umetnički pokret se obeležava 10. juna kao Svetski dan secesije. U sklopu projekta koji realizujemo sa još 17 partnera iz 8 evropskih zemalјa Jačanje kulturnog identiteta zemalјa dunavske regije zasnovanog na zajedničkom nasleđu secesije (http://www.interreg-danube.eu/approved-projects/artnouveau2), Republički zavod za zaštitu spomenika kulture je priredio program koji promoviše umetnost Secesije u Srbiji i Evropi:\nŠetnja stazama Secesije u Zrenjaninu – 9. jun 2021. godine u 18.00 časova (početak šetnje Glavni Trg u Zrenjaninu; šetnju vodi Bojan Kojičić, istoričar umetnosti).\nŠetnja stazama Secesije u Beogradu – 10. jun 2021. godine u 18.00 časova (početak šetnje Robni magazin u Kralјa Petra 16; šetnju vode Rade Mrlјeš, arhitekta i Aleksandar Božović, istoričar umetnosti).\nPredavanje RENE LALIK I HIMERE SA DIJAMANTSKIM KRILIMA - Tajni kod nakita u stilu Ar Nuvoa – 10. jun 2021. godine u 20.00 časova (Republički zavod za zaštitu spomenika kulture, Radoslava Grujića 11, Beograd, predavanje drži Tamara Ognjević, istoričarka umetnosti i pisac).\nRadionica za decu: OD KOCKICA DO SLIKE/MOZAIK U SECESIJI – 10. jun 2021. godine u 18.00 časova (Savremena galerija Subotica; radionicu vode Jasmina Jovančić Vidaković, muzejska edukatorka i viša kustoskinja i Neda Džamić, istoričarka umetnosti).\nŠetnja stazama Secesije u Ulici Braće Radić u Subotici – 11. jun 2021. godine u 18.00 časova (početak šetnje kod spomenika Caru Jovanu Nenadu; šetnju vodi Viktorija Aladžić, arhitekta i profesor Građevinskog fakulteta u Subotici).\nStoga Vas pozivamo da zajedno obeležimo Svetski dan Secesije 2021. godine\nSvetski dan secesije - PROGRAM (PDF - 856 KB)\nSvetski dan secesije - BEOGRAD (PDF - 900 KB)\nSvetski dan secesije - ZRENјANIN (PDF - 840 KB)\nSvetski dan secesije - SUBOTICA (PDF - 932 KB)


Donacija povratnicima Bileće - Mostarski.ba\nHome / Mostar / Donacija povratnicima Bileće\nDonacija povratnicima Bileće\n13/09/2017\t1,216 Pregleda\nJučer je završena jedna od mnogobrojnih aktivnosti Humanitarne organizacije Izvor pomoći iz Mostara, u okviru koje je donirano 20 koza i jarac povratnicima povratničkog mjesta Bileća, koje je u velikoj potrebi za ovakvim akcijama, saopćeno je iz organizacije Izvor pomoći.\nU okviru aktivnosti pomoći povratnicima, pomoć u vidu sitne stoke su dobili:\nSafira Ćatović – 3 koze i jarca, Mehmed i Hajro Ćatović -2 koze, Rifet i Muniba Ćatović – 2 koze, Jusuf Avdić – 4 koze, Fata Jaganjac – 3 koze, Ferida, Halil i Goran – 3 koze, Samir i Fata Džanković – 3 koze – Gacko\nA donacije su osigurane od: Adila Šute , UG Nova Snaga, Džemata Stolac, Kluba borilačkih sportova IHSAN, UG Koraci Mladost, Udruženja EMEL Jablanica, SD Reflex , Amara Šarića , UG Brankovac , Džemata Zalik , Orhan Imami , Rent a car Champion , Foto studio Blink, te anonimno više donatora.\n”Zahvaljujemo se svim donatorima na podržanoj akciji, koja je jedna u nizu pomoći, realizirana nakon doniranja steone krave porodici iz ovog povratničkog mjesta. Prilozi za ovakve akcije su više nego dobrodošli kao i mjesečne članarine, a mogu se uručiti osobno volonterima naše organizacije ili na broj računa 1415 0253 2000 0756 u BBI banci”, saopćeno je iz organizacije Izvor pomoći.\nPrethodne Sarajevo: Akcija protiv nedozvoljene trgovine narkoticima\nSljedeća Palo stablo: Oštećeni nišani u Liska parku


M. Stanić | 23. 02. 2016 - 16:00h\nIako vozači kažu da nema znakova upozorenja da se radi o opasnoj deonici, a da je asfalt klizav kao led čim padne kiša, ovaj deo puta neće biti rekonstruisan pre aprila.\n- Asfalt je na nekim mestima istrošen i vrlo je klizav, pogotovo kada pada kiša. Vozači gube kontrolu i izleću sa puta, a baš zbog toga postoji i zaštitna ograda u krivini u koju nekad udaraju, što je bio jedan od slučajeva prošle nedelje - kažu nezvanično u saobraćajnoj policiji. Iz saobraćajne policije dodaju da ljudi ovde često krše ograničenje brzine.\n- Misle da će stići brže ako voze 110 na sat umesto 90, a tih 20 kilometara na putu predstavljaju veliku razliku kada je reč o manevrisanju i zaustavljanju. Problem je i što se ta deonica ne kontroliše često radarom - dodaju u policiji.\nVozači upozoravaju da se u krivinama koje izgledaju naivno često mogu videti i makazice, ali da nema dovoljno znakova koji bi upozorili na opasnost na ovoj deonici.\n- Najveći problem je što vozači pretiču u krivinama i idu prebrzo. Nekoliko krivina izgleda bezazleno, ali uopšte nije tako i opasnost nije označena - kaže Dragan Ćorović.\nIz Javnog preduzeća „Putevi Srbije“, koje je nadležno da održava ovu deonicu, kažu da su upoznati sa problemima, ali da zbog zimskog režima rada ne mogu da asfaltiraju.\n- Preduzimamo sve neophodne mere za popravku kolovoza, ali u toku je period zimskog održavanja puteva koji traje do 1. aprila i u ovom periodu se može raditi samo krpljenje rupa hladnom asfaltnom masom - kažu iz „Puteva Srbije“.\nOni ipak dodaju da je projekat tehničkog regulisanja saobraćaja na ovoj deonici urađen i da se čeka saglasnost drugih nadležnih institucija, nakon čega će biti postavljena nova saobraćajna signalizacija.\nBAHATI VOZAČ! Snimak iz Novog Sada razbesneo…\nJedan vozač "opel agile" šokirao je pre nekoliko dana ostale vozače koji su se našli na putu koji prolazi iznad tunela na Mišeluku na izlazu iz Novog Sada,…\nDRUG NA DRUMU PO SVAKU CENU Vozač na Iriškom…\nNa Iriškom vencu nadomak Novog Sada vlasnik zelenog "folksvagen transportera" ostao je danas oko podneva na pola puta, pod ručnom, i to bez kapi goriva.\nTribina o bezbednosti u saobraćaju za osobe…\nTribina o bezbednosti u saobraćaju za osobe starije od 65 godina održana je danas u "Plavoj sali" Skupštine Grada Novog Sada u organizaciji Agencije za…\nBiciklista poginuo u Čeneju kod Novog Sada\nBiciklista, muškarac (68), poginuo je danas oko podneva u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u naselju Čenej kod Novog Sada.\nAMSS: Vozači, pazite na klizav put. Zastoja…\nSaobraćaj je danas po podne umerenog inteziteta i na prioritetnim putnim pravcima nema vanrednih zastoja i prekida, saopštio je Auto-moto savez Srbije.\nPovezane teme: Novi Sad , Čenej , Put , saobraćaj , udesi , Putevi Srbije


Nema krize iako posluju sa gubitkom: Aida i Livnica upošljavaju nove radnike!?! – TuzlaInfo.ba\nNema krize iako posluju sa gubitkom: Aida i Livnica upošljavaju nove radnike!?!\nby admin 18/02/2013\n18/02/2013 | 16:55\nU informaciji sa današnje 65. sjednice Vlade TK-a, prezentirana je i Informacija o utrošku sredstava sa budžetske pozicije „Intervencije javnim preduzećima i privrednim društvima“ u kojoj je prezentirano koliko su novca dobila javna preduzeća i privredna društva koja žive na „grbači“ građana Tuzlanskog kantona, te kakvi su efekti postignuti sa spomenutim izdvajanjima.\nTako je u 2012. godini za pomoć ili intervencije javnim preduzećima i privrednim društvima sa većinskim državnim kapitalom, a nad kojima nadzor i upravljanje vrši Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva, dodijeljeno 1.477.479,88 KM, dok su kao efekti davanja budžetskog novca firmama od kojih većima posluje sa gubitkom, istaknuti to da su zadržana sva radna mjesta u privrednim društvima.\nTako je u 2012. godini u firmama gdje pomoću tranši Vlade TK-a jedva opstaju i postojeći radnici, zaposleno je čak 57 novih radnika i to 39 radnika raznih zanimanja i 18 pripravnika.\nU „TTU“ Tuzla je uposleno 27 radnika svih zanimanja kao i 8 pripravnika, „Livnici čelika“ Tuzla („Bosnia Valves“ Tuzla) čiji radnici ovih dana štrajkuju glađu uposleno je 7 radnika, također svih zanimanja kao i 4 pripravnika.\nU društvu „Elektromontaža“ Tuzla uposlen je 1 pripravnik, a u Fabrici obuće „Aida“ Tuzla 1 radnik sa visokom stručnom spremom. U Rudniku soli „Tuzla“ uposlena su 4 radnika i 4 pripravnika\nIma se, može se…\n(Tuzlainfo) / Foto: Ilustracija


Besplatan ITIL mok test za praksu | ITIL Fondacija za pripremu ispita\nITIL Mock testnisu ništa osim probnih ispita koje i ITIL kandidati preduzmu pre nego što se pojave na ispitu za Fondaciju ITIL, tako da mogu da procene svoj nivo pripreme. Ispit ITIL Fondacije je skup skupnih ispita i ne treba pokušati ITIL ispit bez uzimanja ITIL Mock ispiti. ITIL fondacija je vrsta obavezne kvalifikacije za IT i ITES profesionalce. Ako idete na ITIL ispitni ispit ili ITIL ispit bez pripreme, to znači da rizikujete od USD 170. Nadam se da ne biste htjeli rizikovati.\nPrednosti ITIL Mock testa ili ITIL Fondacije za pripremu ispita\nPoznavanje testnog okruženja\nPovećajte brzinu i tačnost\nBolje razumevanje pitanja\nIspitivanja Fondacije ITIL su skupi pregledi, tako da treba upoznati sa okolinom, ITIL mock test od ITS slično iskustvo. 40 pitanja koja se pokušavaju u 60 minutima, postavljaju se u istu situaciju i osjećaju isti pritisak prije praćenja ispita. Mock test će dati poverenje i učesnik će biti opušteniji u trenutku aktuelnog ITIL osnovni ispit.\nPitanja u ITIL ispiti su teže, tako da je uvek savet da se ispita praksa pre praćenja. Pokušavajući ITIL mock test, daje više razumevanja pitanja, tipova pitanja i koji će dovesti do povećanja brzine i tačnosti.\nSvi ispiti su sa ograničenim vremenom, tako isti ITIL osnovni ispit, 40 pitanja u 60 minutima i rezultat prenosa su 70%, tako da je potrebno brzo. ITS.ITIL mock test serija će vas učiniti dobrim u upravljanju vremenom dok pokušate prave ITIL ispite.\nITIL pripremni ispit - 1\nITIL pripremni ispit - 2\nITIL pripremni ispit - 3\nITIL pripremni ispit - 4\nAs ITIL osnovni ispit su skupi pregledi, a osim toga, to je ulaganje u vašu budućnost, tako da budemo sigurni da treba položiti pravi ispit. Naš ITIL Mock test serija daće vam slična pitanja ili ih najprije razmotriti ITIL osnovni ispit deponije, koje vam pomažu da bolje i lakše razumete pitanja.\nPovežite se za više informacija ITIL trening i ispitivanje\nKljučne riječi za bots:\nitil osnovni ispitpitanja i odgovori 2016\nitil osnovni ispitpitanja i odgovori 2017\nkoliko dugo treba da proučavašitil osnovni ispit\nkoliko dugo traje da proučavašitil osnovni ispit\nKako ITIL sertifikacija pomaže u karijeri


I L I J A D A: август 2015\nPATAGONIJA No 4, oktobar '95 O ALTERNATIVI\nDUGOREPI, SKAKUTAVI PRIJATELJ KOJI GOVORI „HUBA“ i...\nPARKER ILI PALP EGZISTENCIJALIZAM (ili PUT DO GLAV...\nKnjige koje (ni)je prekrila prašina - „Čudovišta k...\nKnjige koje (ni)je prekrila prašina - „Čudovišta koja smo voleli“ Ranko Munitić - ENCIKLOPEDIJA FANTASTIČNE UMETNOSTI\nRanko Munitić (1943-2009) spada u retke i otuda dragocene ljudi koji poseduju bogato znanje iz više oblasti i sposobnost da ta znanja spoje stvarajući sintetičke, multudisciplinarne tekstove. Stučnjak za igrani i animirani film te za strip, odnosno veliki poznavalac literature i popularne kulture, Munitić je u svojim knjigama, kakve su „Fantastika na ekranu“ I-II (1971-73), „O animaciji“ (1973), „Strip - deveta umetnost?“ (1975), „Kinematografska animacija u Jugoslaviji“ (1979), „Uvod u estetiku kinematografske animacije“ (1982), „Zagrebački krug crtanog filma“ (1978-1986), postavio temelje za teorijsko proučavanja određenih oblasti ili je ispisao knjige koje su reperi budućim istraživačima ali i zanimljivo štivo čitaocima voljnim da steknu širi uvid u teme koje ih interesuju. Njegov stil je, uprkos složenosti tema te brojnim referancama, jasan i prijemčiv.\nGodine 1986.g. Munitić, u izdanju „Dečjih novina“, objavljuje obimnu knjigu „Alisa na putu kroz podzemlje i svemir“; analizom Kerolovog remek-dela započinje Munitićevo bavljenje arhetipovima fantastične umetnosti. Žanrovska i klasična literatura, film, slikarstvo, strip izukrštani su i grade impozantnu sliku svakovrsnih uticaja koje je Kerol spojio u „Alisi...“ odnosno uticaja koje je ovo delo imalo na savremenike i potonje generacije.\nNastavak bavljenjem fantastičkom umetnošću Munitić je 1990.g. ukoričio u prvi tom dela naslovljenog kao „Čudovišta koja smo voleli“ objavljenog, takođe, u „Dečjim novinama“ i takođe, kao „Alisa...“, u reprezentativnom izdanju većeg formata, na preko 500 strana u tvrdom povezu, sa zaštitnim omotom, sa mnoštvom crno-belih ilustracija sa kadrovima iz filmova, filmskim plakatima i strip sličicama. „Čudovišta...“ sadrže 20 eseja o junacima iz mitova, literature i filmova, od Noe, „božijeg miljenika“, preko Odiseja, Herkula, Orfeja, Simbada, Doktora Fausta, Pepeljuge, Gulivera, Barona Minhauzena, Frankenštajna, Kvazimoda, Pikove dame, Uklete kuće, Kapetana Nema, Alise, Karmile, Doktora Džejkila i gospodina Hajda, Ajše Besmrtne, Drakule do Nevidljivog čoveka, Šerloka Holmsa, praistorijskih čudovišta i napadača sa Marsa.\nPredviđeni drugi tom „Čudovišta...“ nije objavljen zbog propasti izdavača izazvane slomom države, ratom i sankcijama. Tek 1997. u izdanju „Tera Pressa“ pojavljuju se „Čudovišta koja smo voleli 2“ u znatno skromnijoj opremi jer, kako Munitić piše u „Uvodnom Post Scriptumu“: „Čudovišta, tako, i dalje dele našu zajedničku sudbinu.“ U ovom tomu je sledećih 20 ogleda o Fantomu opere, Alrauni, Fantomasu, Tarzanu, Fu Mančuu, Orlakovim rukama, Vladarki Atlantide, Doktoru Mabuzeu, generalu Zarkofu, Džemsu Bondu, Rozmerinoj bebi, nakazama, zombijima, vukodlacima, mutantima, „Planeti majmuna“ i Zvezdanoj bebi iz „Odiseje u svemiru, 2001“.\nSadržaj oba toma „Čudovišta...“ razotkriva se kao impozantna enciklopedija svekolike ljudske kulture; enciklopedija, naravno, nepotpuna ali neprikosnovena u delovima-temama koje obrađuje. Fascinantno je kako Munitić lako i elegatno, nadahnuto i vispreno prati razvoj mitova od začetaka do današnjice, kako ih preuzimaju literatura, glavnotokovska i žanrovska, i filmska umetnost, razvijajući ih i produbljujući ili vulgarizujući ih i siromašeći; sva kazivanja prati mnoštvo citata iz dela o kojima je reč ili iz teorijskih knjiga. U daljem razvijanju teza Munitić prati i kako je neko „čudovište“ ušlo u sfere široke, popularne kulture dobijajući neratko sasvim drugačiji lik i oblik u odnosu na originalni mit ili knjigu. Masovno konzumirane umetnosti, kakve su film ili strip, bitno utiču na taj „svakodnevni“ lik mitova koji „nasleđuju i troše“ potonje generacije konzumenata. Munitićev pogled na vrhunsku i „potrošačku“ umetnost, na prošlost, sadašnjost i budućnost, njegovo široko razumevanje kulturoloških fenomena te zaključci o njihovom razvoju samo su na korak su od formulisanja filozofsko/teorijske hipoteze o tokovima kulture.\n„Kreativni centar“ je 2007. godine započeo izdavanje „Čudovišta koja smo voleli“ u šest tomova koji su trebali da sadrže još 20 novih ogleda odnosno dopune onih ranije objavljenih. Prva tri toma sadrže nova poglavlja o Zigfridu, kralju Arturu, Prosperu, Lepotici i zveri, Maloj sireni, Ahabu i belom kitu, Pinokiju, Dorijanu Greju, devojčici Doriti iz „Čarobnjaka iz Oza“, Velsovom „Vremeplovu“ i Petru Panu. Zbog Munitićeve iznenadne smrti projekat je sveden na pet knjiga. U poslednjoj knjizi, pre „Indeksa imena i pojmova“ (koji je sačinio Zoran Penevski), odštampan je „Epilog galaksije slika“ koji svojom konciznošću i univerzalnošću sagledavanja „duhovnog puteštvija“ svedoči o Munitićevoj izuzetnoj viziji kulture kao temelja Čovekovog samopoimanja. „Čudovišta koja smo voleli“ svakako su vredan deo našeg dela tog fenomena.\nObjavio ILIJA BAKIĆ Kategorije: 2015, Čudovišta koja smo voleli, Knjige koje (ni)je prekrila prašina, Ranko Munitić\nPARKER ILI PALP EGZISTENCIJALIZAM (ili PUT DO GLAVNOG KRIVCA NIJE LAK) -“Parker Ričarda Starka - Lovac“ Darvina Kuka; izdavač Darkwood, 2014.\nU razvoju kriminalističkog žanra veoma je značajan period takozvanog „tvrdo kuvanog krimića“, koji se kao manir najpre pojavio u krimi-magazinima, pre svega u „Dark Mask“, krajem 1920-tih i odatle se proširio na ostale publikacije, knjige a potom i film, postajući ne samo tražena roba već i obrazac koji je otvarao nove mogućnosti u izdizanju iznad petparačke, trivijalne zabave. Naravno, sindikalno/korporativni pisci najamnici besomučno su štancali priče/romane/scenarije koji su vulgarizovali potencijale „tvrde škole“ ali su dela Dešajela Hemeta, Rejmonda Čendlera, Džona Mekdonalda ili Rosa Mekdonalda umetnički uverljivo svedočila o velikoj snazi ovog usmerenja. Nastao u vreme velike ekonomske krize „tvrdi krimić“ je, umesto elegantnih i sofisticiranih detektiva i policajaca, opisivao doživljaje grubih, sirovih najamnika koji imaju svoju verziju pravde što sasvim odgovara okruženju u kome se kreću, od sirotinjskih četvrti prepunih sitnih i krupnih kriminalaca, mafijaša i korumpiranih policajaca do visokog društva, dekadentnog, perverznog i beskrupuloznog.\n„Tvrdi krimić“ je nastavio svoj razvoj i posle II svetskog rata, uprkos godinama prosperiteta, nalazeći na američkom ali i evropskom tlu nove autore koji su se kretali utrtim stazama dodajući im nove teme i stavove. Među autorima koji su u temeljima svog shvatanja krimića imali čistokrvnu „tvrdi školu“ bio je i Donald E. Vestlejk (1933-2008). Pišući pod pseudonimom Ričard Stark on stvara lik Parkera, ubice i pljačkaša koji će biti junak 24 romana, počev od „Lovca“ objavljenog 1962. godine. Parker, čije se ime ne zna (a možda mu Parker i nije pravo prezime), kriminalac je bez sentimentalnosti, dilema i griže savesti, velike snage i spretnosti, vrlo oprezan, promišljen i nemilosrdan. Njegov lični kod časti i ponosa podrazumeva poštovanje date reči, isključuje izdaju i prevaru (kolega u poslu ili devojke). Parker je „slobodnjak“, nije vezan za mafiju ili druge sindikate kriminala; nije gramziv, „radi“ da bi stekao novac koji, mada voli luksuz, umereno troši. Vođen svojim principima on je potpuno miran, uspostavio je egzistencijalnu ravnotežu i, ma kako to zvučalo čudno, zadovoljan je sobom i, čak, srećan (mada taj pojam nije u njegovoj svesti). Naravno, kako to biva, ravnoteža nije trajno stanje pa se Parker, hteo ne hteo, pored policajaca i objekata njegovih aktivnosti (bankara, vlasnika radnji), sukobljava i sa primarnim okruženjem: bivšim drugovima, nevernim devojkama, predstavnicima organizovanog kriminala. Takav je i njegov „prvi slučaj“ iz romana „Lovac“ u kome se on, pošto su ga, nakon uspešne pljačke, izdali i upucali kompanjon i dotadašnja devojka, iz mrtvih vraća u Njujork da bi se osvetio. Put do glavnog krivca neće biti ni brz ni lak ali Parker nema šta da izgubi, nema kome bilo šta da oprosti niti da prema bilo kome ima obzira. Zato ne štedi pretnje i pesnice a revolver mu je uvek pri ruci. Kad konačno obavije prste oko vrata onoga koji je kriv za izdaju Parker nije zadovoljan jer, kao praktičan čovek, on traži i finansijsko obeštećenje; no, novac je u rukama kriminalne organizacije koju pojedinac ne može pobediti. Parker je toga svestan dok odlazi sa parama koje je, ipak, iznudio od organizacije. Tako se ova epizoda završava a avantura nastavlja.\nDarvin Kuk (1962) se, nakon karijere u dizajnerskom i animatorskom biznisu, od 2000.g. bavi stripom, kao scenarista ili crtač, u raznim projektima i franšizama, od serijala o Betmenu, Spajdermenu, Supermenu ili Spiritu do vestern i zombi storija. „Lovca“, prvu od četiri adaptacije romana o Parkeru, Kuk je objavio 2009.g. Ilustracije/crteži ove priče na 130 strana na razmeđi su realističnog i karikaturalnog, sa vidljivom grafičkom stilizacijom potcrtanom umešnim korišćenjem plave boje, što stvara atmosferu koja podseća na crno-bele TV programe koji se gledaju na prvim, nesavršenim kolor televizorima. Patina urbane prošlosti velikog grada koji spaja sjaj i bedu, luksuz i ekstravaganciju i one koji se trude da ih dosegnu ili oponašaju, od jeftinih, veštačkih plavuša natapiranih frizura do finih biznismena sa manirima koji se bave kriminalom, brzo zavodi čitaoce i on se lako identifikuju sa tvrdim osvetnikom. Kadriranje prizora naglašeno je filmsko, rezovi su kratki i brzi; segmenti sa sećanjem na prošle događaje gušće su obojeni, sa više teksta koji analizira tadašnja stanja. Kuk je uspešno odradio svoj posao (kako ga je definisao) „adaptacije i ilustracije“ stvorivši delo koje se jasno oslanja na prozni predložak ali ima i svoju osobenu, uverljivu dinamiku stripa/grafičke novele.\nObjavio ILIJA BAKIĆ Kategorije: 2015, Darkwood, Darvin Kuk, Donald E. Vestlejk, krimići, Parker, Ričard Stark, STRIP\nDUGOREPI, SKAKUTAVI PRIJATELJ KOJI GOVORI „HUBA“ ili MARSUPILAMI OBOŽAVA CRVENDAĆE - „Uhvatite Marsupilamija“ Andre Frankena; izdavač Darkwood, Beograd, 2014.\nAndre Franken (1924-1997) jedan je od najpopularnijih belgijskih strip stvaralaca XX veka, poznat po serijalima „Spiru i Fantazio“, „Gaša Šeprtlja“, „Crne ideje“ i „Marsupilami“. Seriju o dvojici ne preterano spretnih reportera, Spiru i Fantaziju, koji širom sveta upadaju u različite avanture (čitaj nevolje), Franken je 1946. g. preuzeo od Žižea (koji je, pak, preuzeo lik Spirua, stvoren 1938.g. od Rob-Vela i dodao mu drugara Fantazija). I Franken je nastavio da razvija i menja serijal, usavršavajući i svoj prepoznatljivi grafizam, što je doprinelo njegovoj atraktivnosti i uspehu kod publike. Do 1968.g. kada je prestao da crta „Spirua i Fantazija“ Franken je uradio 20 albuma. Oslobođen obaveza prema veselim reporterima Franken se, uz kraće serije i samostalne albume, posvetio svom već legendarnom, maleroznom junaku „Gaši Šeprtlji“ čije gegove je počeo da stvara od 1957. i nastavljao, u 19 albuma, sve do kraja svog života. Ingeniozno sumorni, ponekad i morbidni, humor tema je tabli-epizoda „Crnih ideja“ stvaranih u periodu od 1977. - 1983.g. i sakupljenih u dva albuma.\nStrip legenda kaže da je 1952.g. Frankenu, dok je posmatrao vozača briselskog gradskog tramvaja koji je otvarao i zatvarao vrata, vozio, naplaćivao i poništavao karte te putnicima davao potrebne informacije, palo na pamet da bi čoveku dobro došao dugačak rep kojim bi, po potrebi, mogao da se ispomogne u radu. Tajanstveni putevi invencije od početne ideje su stvorile neobičnu životinjicu marsupilamija koju će Spiru i Fantazio pronaći u džunglama Palombije, državice koju će posetiti u albumu „Spiru i naslednici“. Marsupilamiju će se reporteri dopasti pa će sa njima doći u Evropu, u provincijsku varošicu Šampinjak, odakle će, nadalje, pratiti svoje drugare u brojnim avanturama pomažući im da pobede nevaljalce svojim izvanrednim sposobnostima (kakva je i udarac krajem repa zgužvenim u buzdovansku kuglu) i konciznim komentarima „Huba, huba“ (ponekad i „Hop“); inače masupilami dama isključivo govori „Hubi, hubi“ a deca „Bibi“. Ipak, marsupilami (ukoliko se ime piše velikim početnim slovom misli se na životinjicu koja je došla u Evropu; kad se marsupilami piše malim slovima reč je o čitavoj vrsti) su vrlo živopisni karakteri i pojave pa su u seriji „Spiru i Fantazio“ uspeli da dobiju i samostalnu epizodu, „Gnezdo Marsupilamija“ o zgodama i nezgodama porodice „divljih“ marsupilamija u Palombiji. Inače, njegovo/njihovo ime je kovanica reči „marsupial“, torbar, i reči „pil“ što je osnova imena „Pilou Pilou“ koje nosi čudni vanzemaljac iz stripa Popaj (njegovo originalno ime je Eugene the Jeep, kod nas je preveden kao Pošteni Evgenije); poslednji segment kovanice je reč „ami“ odnosno prijatelj. Pošto je Marsupilami u potpunosti Frankenov lik on ga je, pošto je napustio serijal „Spiru i Fantazio“ (koji kontinuirano izlazi do danas a rade ga novi autori), „poveo“ sa sobom i gotovo dve decenije kasnije, posle retkih kratkih epizodica, sa Batemom, Gregom i Janom, uradio tri albuma o divljem marsupilamiju. Serijal „Marsupilami“ je po Frankenovoj smrti nastavio da izlazi u novim epizodama koje po pričama različitih autora crta Batem; do sada se sveukupno pojavilo 26 albuma. Marsupilami je junak čak četiri animirane serije iz 1993. (u Diznijevoj produkciji), odnosno u francuskoj produkciji 2000., 2003. i 2009. (serija i dalje traje) a 2012. je snimljen i celovečernjim film.\n„Ulovite Marsupilamija“ objavljen je 2002.g. i njime je obeleženo 50 godina od pojave ovog strip junaka. Album čine kratke pričice i geg-table nastajale u periodu od 1955. do 1981.g; zbog ove raznovrsnosti i šarolikosti album je označen kao nulti u serijalu. U dvadesetak celina Marsupilami, Spiru i Fantazio kao i Mali Boža (redovan Frankenov junak) upadaju u razne nezgode, sa domaćim životinjama, pticama koje Marsupilami obožava, posebno crvendaće, odnosno nasrtljivim prodavcima ili nezgodnim aparatima. Poneki doživljaji su smešno-poučni dok se drugi iscrpljuju u pukim nesporazumima i bizarnim situacijama. Frankenov crtež se vidljivo razvija, od kvadrata sa „krupnim“ prizorima do „zrelih“ majstorskih slika, zgusnutih a opet preglednih. Posebnu, mini celinu čine dve kratke epizode o „divljim“ marsupilamijima u prirodnom staništu, džunglama Palombije, koje pokušava da ulovi uporni momak živopisnog imena Jovo Kradica. Posprdni ton neutralnog pripovedača, gegovi, vrcave dosetke i upečatljivi crteži sjajno su izbalansirani u efektne celine u kojima ničega nema ni previše ni premalo.\n„Uhvatite Marsupilamija“ zabavan je i veseo album i pravi uvod u naredne marsupilamijevske avanture potekle iz pera i pod patronatom sjajnog Frankena.\nObjavio ILIJA BAKIĆ Kategorije: 2015, Andre Franken, Darkwood, Marsupilami, STRIP\nKao i sve pojave koje u sebi sadrže mnoštvo raznovrsnih elemenata i alternativni strip se najlakše može odrediti negativnom definicijom odnosno onim što nije. Po takvoj definiciji alternativni strip bi bio sve ono što nije komercijalni strip. Ovo je najjednostavnija ali i najneodređenija pa stoga i netačna tvrdnja. Ipak, ona egzistira u razgovorima na temu stripa bez obzira na svoju pogodbenost. Tako se stripu čini medveđa usluga: kad se već (vrlo teško) pristane na bilo kakvo razmatranje stripa kao umetnosti (a ne kič-šund otpada) analitičnost se zamenjuje uopštavanjem koje nosi pečat prilike/potrebe za koju se čini. Komercijalni (ili je ipak bolja odrednica klasični; komercijalno je ekonomska a ne generična odrednica) i alternativni strip isuvuše su složeni i međusobno prepleteni da bi se olako i striktno ubacili u strogo odeljene fijoke.\nKlasični strip je u vreme svog nastanka svakako bio alternativna pojava spram dotadašnjeg tekstualnog i vizuelnog izražavanja. Spoj ova dva elementa u stripu rezultirao je specifičnim amalgamom za koga važe posebni zakoni. Pored komičnog, na gegu zasnovanog i zadovoljnog stripa, pojaviće se, u prvim danima stripa, i apsurdističko-apstraktna „Maca Šiza“ i fantazmagorični „Mali Nemo“. Danas su ovo klasična dela 9. umetnosti ali novotarije koje su doneli u vreme svoje pojave nesporne su kao i njihov uticaj na dalji razvoj stripa. I ostali strip podžanrovi (avanturisitčki, istorijski, vestern...) imali su svoje inovatore. Popularnost i komercijalna isplativost potisli su ipak autore voljne da istražuju granice medija. Masovna proizvodnja traži isto takvu prodaju i potrošnju i ne trpi robu koja ove imperative ne ispunjava. Mogućnosti eksperimenta u takvom sistemu minimalne su. Granice sindikalnog stripa stvorene zarad unifikacije ponude vrlo su krte i svode se na brušenje grafizma, manirizam (Hagarda, Kanifa i sličnih) kojim se odstupa od realističnog crteža, te lake subverzije u priči (starenje junaka kod Princa Valijanta, odnosno moralne kontraverze koje će kulminirati u prihvatanju antijunaka priče). Vrhunac manufakture u stripu su Marvel i DC produkcije koje razbijaju stvaranje stripa na faze rada (od smišljanja priče, dijaloga, skica, crtanja junaka, pozadina, tuširanja, bojenja i upisivanja teksta) koje izvršavaju posebni, zamenjivi radnici a ne stvaraoci, a sve zarad redovnog izlaska svezaka sa novim i novim epizodama. Otpor ovakvom obezljuđenju, obezdušenju stripa je Evropski autorski strip, mada i u Evropi srećemo blage verzije američkog sistema (italijanska Boneli Milano produkcija, pokušaji novosadskog Dnevnika, Forum-Marketprint Novi Sad/. S druge strane ne treba smetnuti sa uma Marvelovo razbijanje ustaljenog izgleda table koje će moderni strip oberučke prihvatiti i koristiti.\nAndergraund erupcija 1970-tih vraća na scenu alternativni strip. Pridružiće joj se pop-artovsko igranje strip formom (Vorhol, Lihtenštajn) i subverzivni elementi u „klasičarskom“ taboru (npr. Mebijus već u „Hermetičkoj garaži“, Prat i dr.). Mutacija andergraunda išla je u pravcu ostajanja u istom tematskom krugu koja je garantovala prodaju određenoj publici (što je rezultiralo istrošenošću tema i vrednosnom jalovošću) odnosno daljeg razvoja u nepoznato, put novih horizonata grafičko literarne forme. Istovremeno, klasičarski stip je preuzimao i preuzima sve što može da upotrebi, pa se samim tim menja, polako i postepeno, evolucijski, ali svakako definitivno.\nDanašnja strip alternativa koristi sva iskustva prethodnika iz oba tabora, kao i celokupnu kulturnu zaostavštinu i savremenost. Njena naklonost prema junacima koji se nastavljaju poznata je, ali ne i ultimativna. Parafraziranje ranije ispričanih priča, varijacije na iste teme, citati, autorska samosvest i distanca, insistiranje na bizarnom i šokantnom ali i prefinjenom, davanje prednosti grču inspiracije nad temeljnim, dugogodišnjim radom, mnoštvo grafičkih modela i antimodela, približavanje vizuelnim medijima, patchwork - sve to egzistira u krilu alternative u rasponu od bliskog susreta sa klasikom do odbacivanja olovke i crtanja preko kompjuterske tastature. Mogućnosti su nebrojane i nesagledive. Alternativni strip je još jedan umetnički krik u haosu kraja veka. Briljantan, konfuzan, nedorečen, neodoljiv. Skeptik bi lako zaključio, da je jedina konstanta ovog strip opredeljenja ne više ni tabla ili uokvireni crtež na njoj, već samo papir na kome se delo-slika umnožava. Možda to i nije pogrešan utisak ali je reč ipak samo o formi dovoljnoj da zadrži oblik, kostur stripa, a da ne uguši njegov narastajući duh.\nPatagonija se trudi da taj duh oseti i predstavi ga poklonicima.\n20.08.1995. umro je Hugo Prat. Stvarao je magijske krugove utopljene u stilizovani crtež, ponekad sveden na čisti odnos belih i crnih površi. Njegov junak, Korto Malteze, ostaje poslednji romantični pustolov XX veka, čije su avanture esencije tajne i oduševljenja potragom za njenim otkrovejem.\nPatagonija upućuje poslenji naklon poštovanja i zahvalnosti Velikom Majstoru.\nObjavio ILIJA BAKIĆ Kategorije: 1995, Patagonija, STRIP, VRŠAC


Dvorište i bašta : Nozevi i cirkulari za trimere 12.01.2021 - ID 91168855 - KupujemProdajem\nDvorište i bašta > Kosilice i trimeri > ID oglasa: #91168855 (postavljen: pre 6 dana)\nNozevi i cirkulari za trimere\nRezni alati za sve vrste trimera.\nTrokraki nozevi za hoby, profy upotrebu, cirkulari za siblje, korove, za otkos.\nS rupama od 25.4 i 20 mm, raznih velicina\nCene od 700 din pa navise.\nSve sto treba da uradite je da mi napisete poruku, ili da me pozovete telefonom, i kazete model trimera koji imate, a ja cu naci adekvatan alat za Vas.\nSlika 1 - noz za kosenje trave i zeljastog rastinja\nSlika 2 - noz za kosenje trave i zeljastog rastinja\nslika 3 - kruzna testera za korov i drvenasto rastinje\nslika 4 - kruzna testera sa vidia zubima za profy upotrebu\nslika 5 - kruzna testera za otkos rastinja koje kasnije treba da sluzi za ishranu stoke\nImam još dosta delova za trimere, testere, i ostale male motorne uredjaje


Čaj od lista žalfije – Lekovite biljke\nObjavljeno 15. marta 2013. 6. decembra 2014. Autor administratorKategorije ČajeviOznake Bolovi u grlu, čaj, Desni, Noćno znojenje, Protiv nadimanja, Sluzokoža\nPrethodno Prethodni članak: Gavez za regeneraciju tkiva\nSledeće Sledeći članak: Heliko bakterija simptomi lečenje ishrana


Mormonska vera - problem za Romnija?\nRepublikanski predsednički kandidati Mit Romni i Rik Peri na debati u Las Vegasu, 18. oktobra 2011.\nU predizbornoj predsedničkoj politici, bivši guverner Masačusetsa Mir Romni, prema najnovijim anketama ima neznatnu prednost nad biznismenom iz Džordžije, Hermanom Kejnom. Većina političkih analitičara smatra Romnija glavnim kandidatom za predsedničku nominaciju Republikanske stranke na izborima iduće godine, ali je on u izvesnoj defanzivi zbog svoje vere. Romni je član Mormonske crkve, koja je zvanično poznata kao Crkva svetaca poslednjeg dana. Mormoni veruju u Bibliju, ali se oslanjaju i na učenje svog osnivača i svetu knjigu koja nema veze sa Biblijom.\n„On je pravi konzervativac i iskreni pobornik Isusa Hrista.“\nTo su reči prečasnog Roberta Džefresa, evanđelističkog sveštenika koji za predsednika podržava teksaškog guvernera Rika Perija. Džefres daje prednost Periju u odnosu na trenutno vodećeg Mita Romnija, jer je bivši guverner Masačusetsa mormon.\n„Prema mojoj proceni, mormonizam je kult, tako da bi se sa kandidatom mormonom kultu dala verodostojnost.“\nDžefres kaže da su mormoni časni ljudi, ali da ne pripadaju glavnoj struji hrišćanstva, što Linda Džensen, mormonka, osporava.\n„To nije kult. Mi nemamo rogove. Mi nemamo više žena. Prema tome, to treba da prevaziđemo“, ističe Džensen.\nMnogi Amerikanci vole da odvoje politiku od religije. Ali to nije uvek slučaj. Peri i Romni su se nedavno, na nedavnoj republikanskoj debati u Las Vegasu, sporili zbog Džefresovog komentara.\n„Taj pojedinac je izrazio svoje mišljenje. Nisam se saglasio sa tim, Mit, i to sam i rekao. Ali činjenica je da Amerikanci razumeju veru i da su izgubili veru u sadašnjeg stanara Bele kuće“, ocenio je Peri.\n„Mene najviše onespokojava ideja da mi treba da biramo ljude za javni položaj na osnovu njihove vere, jer su i osnivači ove zemlje posvetili tome veliku pažnju, pa čak uneli u Ustav da ne treba da biramo ljude koji će nas predstavljati u vladi na osnosu njihove religije“, podseća Romni.\nIspitivanja javnog mnjenja pokazuju da većina Amerikanaca toleriše različite verske poglede, sem ako se oni ne smatraju ekstremnim. To se odslikava i u uzorku nedavne ankete u Los Anđelesu.\n„Ekstremizam je ono što ja tu vidim kao problem, suštinski zbog vrste propovedi koja se upućuje svima i očekivanja da svi na isti način veruju u to“, rekla je anektirana Amerikanka.\n„Živim u Arizoni, tako da kod nas ima mnogo mormona i oni se ponašaju kao i svi drugi katolici ili protestanti, baptisti. Svako ima svoje“, smatra drugi učesnik ankete.\nMitu Romniju bi moglo da šteti oklevanje nekih hrišćanskih birača da ga podrže, kaže Denijel Koks, iz Instituta za istraživanje javne religije u Vašingtonu.\n„Evanđelisti su vitalni deo primarnog republikanskog izbornog tela. Oni ukupno predstavljaju otprilike četvrtinu birača i čine znatan deo primarnog republikanskog izbornog tela, posebno u državama kao što su Ajova, i Južna Karolina i Florida.“\nIpak, Koks kaže da postoji način da Romni prevaziđe neke od tih nedoumica.\n„Ako bi Romni uverio birače, naročitio evanđelističke birače na republikanskim primarnim izborima, da veruje u iste političke vrednosti, postoji dobra šansa da verske vrednosti ne budu toliko važne.“\nAko dobije republikansku nominaciju i iduće godine pobedi predsednika Baraka Obamu, Mit Romni bi postao prvi mormon na predsedničkom položaju u istoriji Sjedinjenih Država.


E2E priča – Gerotodomaćice spremne da pomognu sugrađanima | Znanjem do Posla\nod strane Sandra Vlatkovic | dec 27, 2018 | Obuka mladih, Tesko zapošljive osobe | 0 Komentara\nPirot: Pet mladih žena koje nisu imale formalno obrazovanje ili su završile samo osnovnu školu, sada su obučene za gerontodomaćice i spremne su da pomognu starijim sugrađanima. Ovih pet Romkinja prošle su obuku u okviru projekta “Korak do posla” čiji je cilj bio povećanje zapošljivosti mladih iz ugroženih kategorija stanovništva, a projektu se ove godine pridružio i Crveni krst Pirot.\nSaradnica Crvenog krsta u Pirotu Kritina Vasilov objašnjava da je obuka trajala četiri meseca i da je mesec dana bila teorijska nastava. Tri meseca polaznice su učile iz praktičnog rada na terenu.\n“Što se tiče teorijske nastave polaznice su bile oduševljene, bilo im je zanimljivo to su učile i što će im svakakao koristiti kasnije u radu. Plan i program je podrazumevao oblast socijalne zaštite, oblast osnovne nege, rehabilitaciju, obuku prve pomoći. Nakon stečenih znanja postale su samouverene”, kaže Vasilov.\nObuku su nastavile praktičnim radom na terenu i svaka polaznica je sa licenciranom gerontodomaćicom svekodnevno obilazila korisnike usluge “Pomoć u kući”.\n“Tu su radili konkretne zadatke koji su u opisu posla jedne gerontodomaćice. Mislim da je ova obuka bila veoma korisna za polaznice, da su mnogo naučile i da su obuku završile uspešno i da su spremne za rad“, ocenjuje Vasilov.\nJedna od polaznica bila je Jasmina Demirović (37) I ona je ispričala da je joj je motiv prijave na ovu obuku bio to što voli da pomaže ljudima.\n„Meni je obuka puno značila. U početku je bilo malo straha kako će korisnici da me prihvate. Prezadovoljna sam kako je sve to prošlo i kako smo radili i sa korisnicima.Nadam se da ću naći posao. Sa njima je saradnja bila dobra. Pomagala sam im u poslovima u kući”, objasnila je Jasmina.\nLicencirani gerontodomaćin Džani Zorćić (30) već dve godine preko Crvenog krsta pomaže starijim osobama u gradu, a pre nego što je počeo da radi prošao je istu obuku kao i Jasmina.\n“ Prošli smo obuku za pomoć onima kojima je ona potrebna. Jasmina je sve to jako brzo savladala. Imali smo koordinatora iz Crvenog krsta koji nam pomaže oko realizacije ovog projekta. Korisnicima pomažemo u kući, posebno starijim osobama koje žive same. Nabavljamo im namirnice, kupujemo lekove, plaćamo račune. Posebno im znači druženje, jer žive sami”, kaže Džani.\nDa joj najviše znači druženje potvrđuje i baka Radmila Milenković (86) koja već devet godina živi sama i kojoj pomažu gerontodomaćice.\n“Pomažu mi oko svega. To što dolaze tri puta nedeljno i budu sa mnom po dva sata je za mene veliki stvar, jer osim pomoći u kući, sa njima pričam i za mene je radost kad one dođu . Živim godinama sama. Moju kuću lepo održavaju”, kaže Milenkovićeva.\nPosao veoma odgovoran, polaznice spremne da rade\nSekretarka Crvenog krsta Pirot Sanja Stanković kaže da je posao gerontodomaćice veoma ozbiljan i da traži stalnu obuku\n“ Svaki naš korisnik je individua za sebe. Gerontodomaćice moraju da budu veoma odgovorne i ozbiljne u obavljanju ovog posla, a ovih pet devojaka su se dobro pokazale tokom obuke”, kaže Sanja Stanković\n“Imali smo i razne radionioce o komunikaciji pre svega sa starijim osobama jer je ovo specifičan posao. S obzirom da su prošle i obuku prve pomoći, obučene su i da mere vitalne funkcije korisnicima ove usluge. Dobro su se uklopile”, kaže saradnica Crvenog krsta Pirot KristinaVasilov.\nKorisnici usluge “Pomoć u kući” u Pirotu su gradjani stariji od 65 godina.


Srušen američki špijunski avion u Acganistanu | Info | Svijet\n18. January, 05:18\n02.02.2020. / 13:55\nAutori mondo.rs Autori Beta 02.02.2020. / 13:55\nPodrška načelnici Drvara iz Glamoča i Bosanskog Petrovca\nRičard Abulafia, potpredsednik kompanije za analize vazduhoplovstva "Teal Group" u Virdžiniji u SAD-u, rekao je za RSE da je taj avion bio jedan od samo četiri "Bombardier E-11A" koje je kupilo Ratno vazduhoplovstvo SAD i "opremilo paketom opreme koji omogućava obaveštavanje i prenos signala" - BACN (Battlefield Airborne Communications Node).\nSa nadmorske visine iznad dometa bilo kojeg talibanskog oružja, Abulafia kaže da bi E-11A izvodio "kombinaciju funkcija upravljanja borbama, komunikacijskih funkcija i nešto obaveštajnih signala - što uključuje i određeni nadzor".\nGrađen za letenje na visini iznad 40.000 stopa (iznad 12.000 metara), Abulafia je rekao da E-11A nije avion za nadgledanje talibanske radio ili komunikacije putem mobilnih telefona, jer taj zadatak obično obavljalju manji avioni koji vrše "nadgledanje signala nižeg nivoa", uključujući turbo-propelerske letelice.\nAli, s mesta visoko iznad ratišta i planina Avganistana, Abulafia je rekao da bi posada E-11A primala i prenosila obaveštajne podatke koje su niželeteći nadzorni avioni ili osmatračnice na tlu izvlačile iz talibanskih komunikacija, time taj avion služi da se prikupi što više signala - bilo šta, od radija do mobilnih poziva - i prebace te informacije.\nAbulafia kaže da nije jasno da li se avion sam zapalio na tlu ili je neko od članova posade aktivirao mehanizam za samouništavanje posle sletanja, da bi se osiguralo da ta oprema ne padne u ruke talibanskih boraca, od kojih je nekoliko stiglo do tog mesta ubrzo posle pada.\nAmeričko ministarstvo odbrane je dodalo je da su američke snage potom uništile ostatke aviona, a portparol talibana Zabiulah Mudžahid rekao je istog dana da su talibanski borci izbrojali šest leševa na mestu pada.\nNeidentifikovani američki zvaničnici u početku su rekli da je u avionu pri padu bilo "manje od pet osoba", a kasnije su američki vojni zvaničnici rekli da se cela posada sastoji od dve osobe koje su poginule, preneo je RSE.\nSAD: Kina je centralna prijetnja našeg doba!\navion Avganistan SAD špijunaža