Budvanska Imobilia završava luksuzni hotelski kompleks “Jadran” u Perastu (foto) – Bankar.me\nFebruary 25, 2018 Članci, CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nInsvetitor , budvanska kompanija „Imobilia“, biznismena Branka Ćupića, intezivno privodi kraju radove na ovom dijelu hotelskog kompleksa , a “Primorske novine” donose fotografije već uredjenih soba unutar ove palate.\nŠpanci posjeduje više od 100 hotela sa 33.500 soba u 30 država i više od 40 destinacija širom svijeta. Grupa koja zapošljava oko 27.000 ljudi godišnje ostvari više od dvije milijarde eura prometa.\nPalata SMEKJA, Jadran Perast, Montenegro\nPalata Smekja se nalazi u središnjem, priobalnom dijelu Perasta, neposredno uz crkvu Sv. Marka. Palata se sastoji iz dva dijela – starijeg, izgrađenog 1764. godine, koji se nalazi između obalnog i starog puta i mlađeg dijela koji je započet 1764. godine, a završen 30-ih godina XX vijeka.\nPalata Smekja je najveća palata u Perastu. Građena je u potpunosti od korčulanskog kamena. Palata ima prizemlje, dva sprata i belveder. U nivou prvog sprata je prostrana terasa, cijelom dužinom fasade, a na drugom i trećem spratu su balkoni sa balustradom. Na ulaznom dijelu palate je grb kazade Čizmai – ruka koja drži stabljiku („čičimak”) sa zvijezdama koje su znak porodice Smekja. Novi dio palate završen je 1936. godine, po uzoru na postojeće prizemlje i sprat, u istom stilu i od istog materijala. U oba dijela palate je od 1936. godine bila smještena fabrika konfekcije „Jadran Perast”. Masiv je zgrade stilski jednostavan, ali dovraci i pragovi prozora odaju djelimično renesansnu jednostavnost u potezima, dok oblik gornjih pragova sa svojim školjkastim ukrasnim motivom i uopšte ornametalna strana zgrade, pa tako i stilizacija balustrada sa renesansnim rozetama, imaju dašak baroka. Ovdje nalazimo i jednu osobenost stare primorske arhitekture, presvođen zatvoreni prelaz preko glavne ulice, kojim su dvije palate spojene. Monumentalnim prolaz sa krstastim svodovima i portalom u ” bunjatu” ima uklesanu godinu gradnje i porodični grb, a pored prolaza je manji portal, kojim se ulazi u donju palatu.\nSmekje, porodica koja je pripadala kazadi Čizmai, kao pomorci sreću se vrlo rano, već u drugoj polovini XVI vijeka. Petar Smekja dovodi svoju porodicu do ekonomskog uspona, poslije čuvenog trgovačkog poduhvata, kada je brodom „Leon Coronato” doprinio privrednom povezivanju baltičkih zemalja sa Venecijom 1746. godine. Već 1748. on postaje „konte”, a 1779. porodica je pripojena kotorskom plemstvu.\nKompleks gleda na ostrva Sveti Đorđije i Gospa od Škrpjela, koja spadaju u najdragocjenije i najviše fotografisane dijelove kulturnog blaga Crne Gore.\nPOJMOVIimobilia perast Jadran Perast palata smekja perast\nPrevious Bugarski feribot udario u brod Crnogorske plovidbe „Dvadesetprvi maj“\nSljedeći Prodaja imovine Vektra Boke – dostavljena ponuda samo za jedan poslovni prostor\nOd sjutra trgovanje akcijama Jadran Perasta


Vi ste ovdje: Home IT Novosti Ćerka mi zbog Fejsbuka pala iz tri predmeta\nKako kaže, sati provedeni na Fejsbuku uticali su na to da ova nekadašnja odlikašica i učenica generacije na prvom polugodištu ove školske godine iz tri predmeta ima negativne ocene.\nProfil je napravila prie tri godine, jer su ga imale i sve njene drugarice. Nisam se u početku bunio jer je za kompjuterom dnevno provodila sat ili dva, a sada po celu noć i dan – kaže ovaj Sarajlija.\nOn tvrdi da ćerkino ponašanje ukazuje na to da je postala zavisnik od interneta, odnosno društvenih mreža.


Građani mogu da prijave lekare - Ozon Media\nGrađani mogu da prijave lekare\nOd strane Ozon 14.10.2021.\nOd strane Ozon 14.10.2021. 2 komentari\nMinistarstvo zdravlja saopštilo je da je od četvrtka, 14. oktobra u funkciji broj 064/8811405 na koji građani putem viber aplikacije mogu da prijave lekare koji pacijentima ne preporučuju vakcinaciju, bez jasnog, opravdanog i konkretno navedenog medicinskog razloga.\nKako se navodi na sajtu Ministarstva, sve nepravilnosti koje budu dostavljene putem ovog broja biće procesuirane pred sudom časti Lekarske komore Srbije, odnosno biće podnete prijave za ugrožavanje života i zdravlja građana protiv navedenih lekara.\nMinistarstvo zdravlja još jednom je pozvalo sve građane koji se do sada nisu vakcinisali da to učine što pre, jer je to jedini način na koji se epidemija korona virusa može staviti pod potpunu kontrolu.\nKovid u Srbiji: Još 6.786 novih slučajeva, preminule 54 osobe\nMima 15.10.2021. - 6:27 pm\nMogu li da prijavim i lekare koji nisu vakcinisani\nNadam se da ih necete ni zaposljavati\nSaša 16.10.2021. - 2:40 pm\nA gde možemo da prijavimo lekare za nesavesno lečenje,za greške koje su nekoga koštale života ili im je još više narušeno zdravlje? Hoće li i njima biti oduzete licence i zabranjen rad ili će biti kao i do sada,pojeo vuk magare?


Arhiva Mladen Vojičić Tifa - Show Bizz Magazin\nGoran Bregović o tučnjavi Alena i Tife\nU nedjelju će srpska TV Pink u emisiji Premijera - Vikend specijal objaviti razgovor s Goranom Bregovićem ...\nU nedjelju će srpska TV Pink u emisiji Premijera - Vikend specijal objaviti razgovor s Goranom Bregovićem. Među ostalim temama dotaknut će se i tučnjave koja je izbila između Mladena Vojičića Tife i A ...\nIpak su se potukli! Objavljena snimka tučnjave Alena Islamovića i Tife!\nNa YouTubeu se pojavila snimka koja pobija sva negiranja da je došlo do tučnjave između dva pjevača Bijel ...\nNa YouTubeu se pojavila snimka koja pobija sva negiranja da je došlo do tučnjave između dva pjevača Bijelog dugmeta, Alena Isalamovića i Mladena Vojičića Tife. Na snimci se vidi kako je, nakon silaska ...\nMladen Vojičić Tifa i Alen Islamović fizički su se obračunali nakon novogodišnjeg koncerta u Budvi, a zat ...\nMladen Vojičić Tifa i Alen Islamović fizički su se obračunali nakon novogodišnjeg koncerta u Budvi, a zatim su sve demantirali. Tifa i Alen prvo su se verbalno sukobili, zatim su psovali, a potom i fi ...\nDvojica pjevača Bijelog Dugmeta, Alen Islamović i Mladen Vojičić Tifa, nisu mogli suspregnuti netrpeljivo ...\nDvojica pjevača Bijelog Dugmeta, Alen Islamović i Mladen Vojičić Tifa, nisu mogli suspregnuti netrpeljivost ni na dočeku Nove godine u Budvi. Kako neslužbeno doznaju crnogorske "Vijesti", na kraju nov ...\nGrupa Komuna predstavila prvu pjesmu i spot “Kad padnu mostovi”\nPjesma "Kad padnu mostovi" prvi je singl novog benda Komuna koji pored osnivača Mirka Šenkovskog Geronima ...\nPjesma "Kad padnu mostovi" prvi je singl novog benda Komuna koji pored osnivača Mirka Šenkovskog Geronima čine virtuozi na gitarama Dragomir Herendić Dragianni i Emir Hot, klavijaturista Igor Matković ...\nTifa trpi velike bolove ali ipak došao u Sarajevo\nTifa je u Sarajevu, no iako se kretao otežano pomoću štapa zbog bolova u kuku, ipak je stigao na koncert ...\nTifa je u Sarajevu, no iako se kretao otežano pomoću štapa zbog bolova u kuku, ipak je stigao na koncert „Lačnog Franza“. On je došao da pozdravi kolegu iz Ljubljane Zorana Predina, a to se desilo usr ...\n| Date: 0:22\nMladen Vojičić Tifa, zajedno s ostalim članovima "Bijelog dugmeta", u petak nastupa u Sofiji, gdje ih oče ...\nMladen Vojičić Tifa, zajedno s ostalim članovima "Bijelog dugmeta", u petak nastupa u Sofiji, gdje ih očekuje veliki i, kako kaže, rasprodati koncert u "Armeec areni". Novi je to nastup u okviru sada ...\nSpektakularna ovogodišnja koncertna turneja legendarnog Bijelog Dugmeta u sklopu koje bend nastupa u veli ...\nSpektakularna ovogodišnja koncertna turneja legendarnog Bijelog Dugmeta u sklopu koje bend nastupa u velikim dvoranama Stuttgarta, Londona, Istanbula, Sofije i Skoplja, bilježi streloviti početak jer ...


SKOK cena gasa u Evropi nije povezan sa deficitom ponude, već sa skladištima gasa koja nisu dovoljno puna, izjavio je potpredsednik vlade Rusije Aleksandar Novak u intervjuu za „Biznis FM“ u okviru foruma „Ruska energetska nedelja“.\n- Evropsko tržište je trenutno obezbeđeno gasom u potpunosti, jer gas iz uvoza plus sopstvena proizvodnja obezbeđuju potrebe evropskog tržišta. Pritom, delimično se gas pumpa i u podzemna skladišta, odnosno nikakvog deficita gasa nema - rekao je on.\n- Naravno da to izaziva zabrinutost učesnika na tržištu, postoje rizici i kao rezultat toga tržište reaguje i cene rastu - smatra Novak.\nOn je podvukao da će „Gasprom“ povećati kapacitete ako evropski partneri povećaju obim dugoročnih ugovora.\nTvrdnje da Rusija ne povećava isporuke gasa u Evropu zbog želje da ubrza sertifikaciju „Severnog toka 2“ su neosnovane, rekao je Novak.\n- Nikakva veza ne postoji između „Severnog toka 2“ i isporuka. Zašto? Zato što je to infrastruktura, a ne ugovor - rekao je on.\nNovak je naveo da Rusija ispunjava sve isporuke gasa u punom obimu kao što je predviđeno ugovorima i dodao, da ako je potrebno isporučiti više gasa, onda je neophodno da postoje odgovarajući zahtevi i ugovori.\nRusija EU kriza Severni tok 2 Rusija vesti gasna kriza


Upisivanje u knjigu žalosti u konzularnim predstavništvima u Hrvatskoj | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Susedne zemlje Hrvatska Upisivanje u knjigu žalosti u konzularnim predstavništvima u Hrvatskoj\nPoslednji pozdrav srpskom patrijarhu uputio je i predsednik Zajedničkog veća opština Srđan Jeremić koji je istakao važnost i značaj lika i dela blaženopočivšeg atrijarha.\n– Sigurno je da je odlazak patrijarha Irineja veliki udarac za srpski narod ma gde se on nalazio. Isto tako činjenica je da je taj gubitak težak i bolan za sve pripadnike našeg naroda pa tako i za naš narod koji se nalazi na ovom području. Odlazak velikih ljudi ostavlja jednu prazninu u srcima, ali baš zato trebamo da sledimo put takvih ljudi kao što je to bio patrijarh Irinej – istakao je Jeremić.\nKonzulat u Vukovaru knjigu žalosti otvorio je u ponedeljak 23. novembra, a zbog epidemiološke situacije svi koji izraze želju da se na ovaj način oproste od patrijarha mogu to da urade i putem elektronske pošte na adresi generalni.konzulat@gk-srbije-vukovar.hr i poštom na adresu Ivana Gundulića br.19, 32000 Vukovar.\nPredsednik ZVO-a Srđan Jeremić\n– Knjiga žalosti povodom smrti našeg patrijarha Irinieja je otvorena za sve ljude koji žele da se u nju upišu. Ovo je svakako obaveza naše države prema patrijarhu, a na ovaj način dajemo mogućnost pripadnicima našeg naroda na ovom području da izraze saučešće povodom smrti patrijarha – naglasio je generalni konzul Milan Šapić.\nKnjiga žalosti povodom patrijarhove smrti otvorena je u sva tri srpska diplomatsko-konzularna predstavništva u Hrvatskoj pa tako pored Vukovara svi zainteresovani poslednju poštu srpskom patrijarhu mogu uputiti u srpskoj ambasadi u Zagrebu i Generalnom konzulatu u Rijeci.\nThe post Upisivanje u knjigu žalosti u konzularnim predstavništvima u Hrvatskoj appeared first on srbi hr.


Ovo su čista bahaćenja novcem. Nažalost amerika raspolaže sa ogromnim resursima što ih čini glupljim. Ti avioni su preveliki ogroman trup mala krila to jest ogromna potrošnja goriva. A ostalim logičkim stvarima da nepričamo. Budućnost je u malim dronovima preciznim i nevidljivim\nHahaha. U Americi se MILIJARDA zove BILION. Kakvih crnih 1700 milijardi, i pitanju je 1.7 milijarda. Ovo je kao kad je onaj ministar Bačevič rekao da Kina ovde ulaže 10000 milijardi, sećate se? Mnogo ste bre nepismeni i glupi.\nveć bi naselili i mesec i mars i teraformirali veneru, sa tim parama unazad 50 godina. a onda bi bila velika seoba.\nMa ruski su najkvalitetniji i najbolji...\nCena ne cudi, kad se pogleda vlasnicka struktura firme koja proizvodi avion. Cisto ispumpavanje novca iz budzeta USA zarad licnog profita najmocnijih ljudi na svetu.\nE, to se zove ugradnja, a ne ovi naši šibicari. Uzeli ljudi najmanje 100 milijardi, a naši ne mogu da pokupe ni milijardu.\nglupost-bacila? evo ko je narucio i kolko: Japan - 147 United Kingdom-138 Italy-90 South Korea-80 Australia-72 Netherlands-46 Canada-65 Norway-52 Israel-50 Denmark-27 Belgium-34 Poland -32 biznis samo takav + sto ce da ga iskoriste u nekom sukobu ,da ga dokazu\nF22 Raptor je najbolji njihov avion a ne F16 ili F35. Od F35 su probali da naprave konkurenciju Suhoju, i mnogo su se zeznuli. Miraz je bolji od F35, sta dalje da se prica. Ali ono gde su ameri jaki je brojnost aviona, tu im nema ravnih, i to im je najveca prednost.\nSuhoi drugovi nepobediv!\nsta ih briga, samo nastampaju para kolko im treba\nPa mogu da bace i 20 puta vise kada stapaju dolar bez pokrića... Zato i luduje berza i stvaraju se bitkoini\nNije bacila, vec je otislo legalno, tamo gde je namenjeno. Avion je bio samo paravan.


Svi smo kao klinci želeli leteći skejt iz "Povratka u budućnost", a oni su na njemu uspeli da polete - Telegraf.rs\n18/01/21 | 16:59 ≫ 18:03\nSvi smo kao klinci želeli leteći skejt iz "Povratka u budućnost", a oni su na njemu uspeli da polete\nPopularni jutjuberi su se upustili u ambiciozni poduhvat pravljenja funkcionalne replike hoverborda po uzoru na onaj iz kultnog filma\nPrintscreen: YouTube/Hacksmith Industries\nMomci sa YouTube kanala Hacksmith poznati su po svojim genijalnim "majstorijama", koje često zahtevaju ozbiljno inženjersko umeće i trud.\nNakon što su prethodno napravili svoju verziju Tesla Cybertrucka i svetlosne sablje iz "Ratova zvezda", koja može da se usija do temperature od čak 1.400 stepeni Celzijusa, sada su se bacili na još jedan kultni filmski gedžet.\nPopularni jutjuberi su se ovoga upustili u pravljenje "letećeg skejtborda", odnosno funkcionalne replike hoverborda po uzoru na onaj iz filma "Povratak u budućnost 2".\n"Leteći skejt" je zasnovan na principu rotirajućih magneta, postavljenih sa donje strane "daske", koji stvaraju snažno magnetno polje. Oni, takođe, indukuju suprotno magnetno polje u samoj podlozi, što uspešno omogućava lebdenje daske, i to sa velikim teretom na njoj.\nIako je primena principa magnetne levitacije potpuno uspela i hoverbord je u stanju da ponese odraslog čoveka, on ima i jedno ograničenje. Mala "lebdelica" je u stanju da lebdi samo iznad posebne metalne podloge, što su njeni kreatori i demonstrirali.\nKako sve to izgleda pogledaje u njihova dva videa, od kojih prvi objašnjava tehničke i konstrukcione detalje hoverborda, prenosi Bug. Ako vas to ne zanima toliko, preskočite odmah na drugi video i pogledajte kako "filmsko letenje na dasci" izlgleda u praksi.\nAmerikanci tvrde: Ruski "dron-ubica" opremljen veštačkom inteligencijom postaje potpuno autonoman\nKo se još seća VHS-a?\nScenario apokalipse: Veštačku inteligenciju budućnosti će biti nemoguće kontrolisati\nŠta je bre ovo? Kako se na tome vozi?\nDevojka nestala tokom putovanja kombijem sa verenikom: On se vratio kući, odbija da kaže gde je\n18. januar 2021 | 20:52\n(POLUVREME, LŠ): Atalanta drži čas na Old Trafordu, Ronaldo ne može da se sastavi\nSnežanu Đurišić voditelj isprovocirao intimnim pitanjem: Au brate, otišao si predaleko


Montenomaks C&L – najbolja kompanija Jugoistočne i Srednje Evrope u oblasti logistike – PRIVREDNI PORTAL\nMontenomaks C&L – najbolja kompanija Jugoistočne i Srednje Evrope u oblasti logistike\n17/11/2016 /in Featured, Lokalne vijesti /by admin\nFOTO: MONTENOMAKS / AUTOR: Biznis plus\nNagrada najmenadžer i najkompanija u oblasti logistike je Montenomaks Control & Logisticsu i izvršnom direktoru Radovanu Raduloviću pripala u konkurenciji oko 1.000 menadžera i kompanija iz svih privrednih oblasti.\nU Sarajevu je, u prisustvu najuspješnijih menadžera iz desetak zemalja Evrope i većeg broja privrednih, političkih i javnih ličnosti iz BiH i regiona, održana trideset četvrta po redu ceremonija dodjele nagrada za najmenadžera i najkompaniju regiona jugoistočne i srednje Evrope, po izboru Evropskog udruženja menadžera i Regionalne nezavisne agencije Euromanager.\nU kategoriji najkompanije i najboljeg menadžera u oblasti logistike za 2016. godinu, nagrada “Najkompanija i najmenadžer ” je pripala kompaniji “Montenomaks Control & Logistics” doo iz Danilovgrada i izvršnom direktoru kompanije, gospodinu Radovanu Raduloviću.\nSa dodjele nagrade\nZa ovu prestižnu nagradu je ove godine nominovano oko 1.000 menadžera i kompanija iz svih privrednih oblasti, a priznanje je na svečanosti u Gradskoj vijećnici dobilo njih dvadeset dvoje. Kompanija “Montenomaks C&L” jedan je od lidera u poslu logistike i špedicije u Crnoj Gori.\nRazvoj kompanije kontinuiran je od 1999. godine do danas, a kretao se u pravcu zaokruživanja procesa i postizanja svjetski priznatih standarda. Kompletna logistička usluga omogućava da klijenti o svojoj robi, od trenutka kada je prepuste ovoj kompaniji, ne brinu: od transporta, regulisanja carinskih dokumenata, skladištenja, manipulacije robom, sve do distribucije do krajnjeg korisnika.\n“Meni i kompaniji Montenomaks C&L je ukazana velika čast. Nagrade za najmenadžera i najkompaniju su priznanje i satisfakcija za poslovne uspjehe koje bilježimo proteklih 16 godina”, izjavio je Radulović.\nPočeci Montenomaksa su vezani za granični prelaz Debeli brijeg, između Republike Hrvatske i Crne Gore.\n“Moram istaći da niko nije mogao ni slutiti ovakve domete u poslovanju. Dakle, u samom početku radilo se u neuslovnim prostorijama, takozvanim kontejnerima, sa tri zaposlena radnika. Sjedište firme je bilo u Herceg Novom. Korak po korak, postepeno, kompanija se razvila, pa tako danas imamo dvanaest poslovnica na teritoriji Crne Gore i preko 130 zaposlenih. Nakon što smo ‘oslušnuli’ potrebe tržišta i klijenata, opredijelili smo se da Distributivno-logistički centar pravimo u Danilovgradu, prevashodno zato jer geografski ima centralnu poziciju u Crnoj Gori, na dobroj je transferzali puteva.\nU okviru DLC-a funkcioniše i Carinska ispostava Danilovgrad, koja se za jako kratko vrijeme pozicionirala kao druga u Crnoj Gori po broju predmeta za puštanje robe u slobodan promet, odmah iza CI Podgorica”, rekao je Radulović.\nUkupna investicija u terminal gdje se nalazi firma i 12.000 kvadratnih metara uređenog prostora je oko tri miliona eura. Za uspjeh, osim dobrih poslovnih odluka, presudni su ljudi – trudili smo se da u svim sektorima kompanije šansu damo mladim ljudima i, uz stalno ulaganje u edukaciju i stručno osposobljavanje zaposlenih, stvorimo kadar koji može da se izbori sa izazovima koje nosi djelatnost kojom se bavimo. Uz nagradu “Najmenadžer i najkompanija”, posebno mjesto zauzimaju i plaketa za najbolje pre duzeće koje podržava porodicu, kao i zahvalnica “Iskra” za doprinos opštem dobru, koje je kompanija Montenomaks C&L dobila tokom 2015. godine. Svaka je nagrada ujedno i obavezujuća – nastojaćemo da zadržimo lidersku poziciju na lokalnom tržištu i da se, eventualno, na pravi način pokažemo i na ostalim tržištima” istakao je Radulović.\nŠirimo terminalski i skladišni prostor\n“Posebno smo ponosni na činjenicu da se, nakon nepunih pet godina poslovanja u Distribitivno-logističkom centru, zbog pune uposlenosti kapaciteta stvorila potreba za proširenjem – kako terminalskog, tako i skladišnog prostora. Trenutno smo u fazi obezbjeđenja zem lj i šta potrebnog za tu svrhu, kao i pripremi projekta neophodnog za dogradnju, kojom ćemo obezbjediti dodatna parking mjesta za korisnike terminala, te 2000m2 s kla d i šnog prostora, odnosno 4000 paletnih mjesta.\nMožemo se pohvaliti i time da smo “iznjedrili ” osam kargo agenata, sposobnih da organizuju avioprevoz svih vrsta p ošiljki. Uz samostalno članstvo naše kompanije u međunarodnom udruženju avioprevoznika IATA, zatim saradnju sa renomiranim avio kompanijama poput Turkish Airlinesa, Lufthansae, Adria Airways, Montenegro Airlinesa i Air Serbia, m ožemo ponuditi najkraće tranzitno vrijeme p ošiljki uz poštovanje najviših međunarodnih standarda u aviotransportu.\nMONTENOMAKS JE ČLAN REGIONALNOG POSLOVNOG KLUBA BIZNIS PLUS\nTags: logistika, montenomax\nEnergoinvest u Tanzaniji potpisao ugovor vrijedan 39,5 miliona dolara Najviše naftnih derivata potrošeno u saobraćaju


Korak po korak do franšize - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nDomaći maloprodajni lanac obuće Shoestar nedavno je otvorio prvu franšiznu radnju i ima u planu da mrežu i dalje širi kroz franšizu.\nPilot-franšiza maloprodaje obuće Shoestar otvorena je nedavno u tržnom centru Plaza u Kragujevcu. Vladimir Pavelšek, generalni direktor lanca Shoestar, kaže da su, pre svega, franšizu želeli da ponude svojim kupcima na veliko. – Pored maloprodaje, kompanija se bavi i veleprodajom, te smo želeli našim boljim kupcima na veliko da ponudimo mogućnost uzimanja franšize. Procenili smo da bi to bilo bolje i za nas i za njih, pošto bi mogli da ostvare veću zaradu. Franšiza u Kragujevcu je praktično test, a ako se pokaže uspešnim, ideja je da nastavimo dalje sa širenjem franšizne mreže. Primalac franšize iz Kragujevca poseduje još dve radnje, u Čačku i Jagodini, i plan je da polako i njih prevedemo u franšize – objašanjava Pavelšek.\nKompanija Shoestar je uradila analizu tržišta i napravila plan gde bi želela da otvara radnje samostalno, a gde su poželjne franšize – uglavnom tamo gde imaju velekupce, a zatim i u manjim mestima.\nFranšizne radnje moraju da budu opremljene po Shoestar standardima. Primalac preuzima i softverski sistem kompanije, a radnici prolaze kroz obuku kako bi i usluga bila kao u radnjama davaoca. – U radnji u Kragujevcu su, na primer, naši radnici proveli desetak dana kako bi prodavce uveli u posao. Prenos znanja će se nastaviti, jer je odnos prema kupcima izuzetno važan i želimo da bude isti u svakoj našoj radnji. Kao dokaz tom našem cilju je i to što smo primaoca franšize odmah uključili u program lojalnosti, te je za potrošača potpuno nebitno da li će ući u našu ili franšiznu radnju – ostvariće iste pogodnosti pri kupovini – objašnjava Pavelšek.\nBudući da je franšiza u Kragujevcu pilot-projekat, posebnih uslovljavanja u pogledu količine robe nije bilo. – Nismo želeli ugovorom da obavezujemo primaoca jer nam je cilj da projekat uspe, a međusobno poverenje svakako postoji. On već sada uzima više robe nego što je to činio kao velekupac. Od jeseni biće definisani svi detalji i u tom pogledu. Ono što sada možemo da kažemo jeste da je obaveza primaoca da 70 odsto asortimana bude naša roba – kaže on.\nPosebna pogodnost za primaoce franšize je, prema njegovim rečima, to što će dobijati proizvode koji se inače prodaju samo u Shoestar radnjama, a na kojima je zarada najveća. – Reč je o nešto klasičnijoj obući i koja nikada ne izlazi iz mode, kao što su baletanke, ravne cipele sa pertlom – ono što se u svetu obuće naziva „baza“. Takva obuća se proizvodi kada je obim posla u fabrici manji – u vreme smena sezona. Materijali za njih se nabavljaju ranije i povoljniji su, nema novih formi, što sve utiče da njihova cena bude niža, a marža veća –za razliku od modne i „trendi“ obuće koja je i u nabavci skuplja. Od pomenute obuće svi živimo, ostalo je „šminka“ – kaže šaljivo Pavelšek.\nShoestar je nedavno otvorio i prodavnicu u Knez Mihajlovoj u Beogradu, a Pavelšek kaže da im je cilj da samostalno uđu i u dva velika beogradska tržna centra, ali da čekaju dobar prostor koji bi zadovoljio njihove potrebe. – Došli smo u poziciju da nas zovu tržni centri, ali zakupci se retko menjaju. U tržnim centrima su ugovori dugoročni, tako da čekamo – dobar lokal – kaže on.


Cjenovnik – JKP "Čistoća" Čelić\nJKP "Čistoća" Čelić\nDostava računa putem elektronske pošte\nYou are here: JKP "Čistoća" Čelić > Cjenovnik\nNa osnovu člana 51. Statuta Javnog komunalnog preduzeća «Čistoća» doo Čelić, Nadzorni odbor JKP «Čistoća» doo Čelić na sjednici održanoj dana: 09.10.2015. god. donosi:\nCJENOVNIK KOMUNALNIH USLUGA KOJE PRUŽA JAVNO KOMUNALNO\nPREDUZEĆE «ČISTOĆA» DOO ČELIĆ\nA/ Organizacionajedinica VODOVOD I KANALIZACIJA\nCIJENA VODE ZA DOMAĆINSTVA\nCijena vode za domaćinstvo za potrošnju vode do 20 m3 vode mjesečno po domaćinstvu…………………………………………………………………………………………1,20 KM/m3\nCijena vode za domaćinstva koja troše od 20 m3 do 40 m3 mjesečno, obračunava se po cijeni od……………………………………………………………………………………………….1,50 KM/m3\nCijena vode za domaćinstva koja troše preko 40 m3 mjesećno,obračunava se po cijeni od …………………………………………………………………………………………………………. 1,80 KM/m3\nUkoliko korisnik ima više od jednog vodomjera u svom vlasništvu, cjelokupna potrošnja vode na svim vodomjerima se obračunava po cijeni od ………………………………….1,50 KM/m3 izuzev vodomjera koji se vodi na adresi prebivališta vlasnika-korisnika gdje se potrošnja vode obračunava po cijeni iz stavke 1.1, 1.2 i 1.3.\nZa potrošnju koja se mjeri preko jednog vodomjera za više domaćinstava (kolektivno stanovanje), utrošak vode se raspodjeljuje i fakturiše posebno za svako domaćinstvo, a na osnovu broja članova u domaćinstvu. To jeste ukupan mjesečni utrošak vode evidentiran na zajedničkom vodomjeru dijeli se sa ukupnim brojem članova svih domaćinstava. Tako dobiveni utrošak po članu množi se sa brojem članova dotičnog domaćinstva. Na taj način dobiva se mjesečni utrošak vode za predmetno domaćinstvo, na koji se primjenjuju cijene vode iz gore navedenih stavki 1.1.i 1.2.\nSamo u posebnim okolnostima i u trajanju maksimalno do 3 mjeseca, može se obračun utroška vode za domaćinstvo vršiti paušalno na bazi potrošnje od 4 m3 vode po članu domaćinstva. Na tako dobiveni mjesečni utrošak vode primjenjuju se cijene vode iz stavke 1.1. i 1.2.\nCijena vode za domaćinstva u Koraju obračunava se po cijeni od ……………………0,80 KM/m3\nU cijenu vode je uračunat PDV i posebne vodne naknade.\nCIJENA VODE ZA OSTALE KORISNIKE KOJI NE SPADAJU U KATEGORIJU DOMAĆINSTAVA\nCijena vode za javne ustanove\n(škole, obdaništa, socijalne i zdravstvene ustanove,sportske, vjerske institucije i ostale\nJavne ustanove) ……………………………………………………………………………………1,70 KM/m3\nCijena vode za pravna lica (privredne subjekte),\nzanatlije (obrtničke djelatnosti) i javna preduzeća ……………………………………..2,00 KM/m3\nSamo u posebnim okolnostima u slučaju da preko istoga vodomjera imamo mjerenje utroška vode za domaćinstvo i pravno lice iz stavke 2.2. , raspodjela utroška vode vršit će se na slijedeći način:\n2.3.1.Mjesečni utrošak vode za domaćinstvo obračunavat će se i posebno fakturisati na bazi potrošnje od 4m3 vode po članu domaćinstva. Na tako dobiveni ukupni utrošak vode za predmetno domaćinstvo primjenjivat će se cijene vode iz stavke 1.1., 1.2.i 1.3.\n2.3.2. Mjesečni utrošak vode za pravno lice iz stava 2.3. obračunavat će se i posebno fakturisati na taj način što će se od ukupnoga mjesečnoga utroška vode evidentiranoga na vodomjeru umanjivati mjesečni utrošak vode za domaćinstvo iz stavke 2.3.1. Na tako dobiveni mjesečni utrošak vode primjenjivat će se cijene iz stavke 2.2.\nMJESEČNA NADOKNADA ZA ODRŽAVANJE-BAŽDARENJE I ZAMJENU VODOMJERA NAKON DOTRAJALOSTI\nR.B. Profil priključka Cijena za domaćinstva u KM Cijena za ostale korisnike u KM\nDo 1” 1,50 2,00\nOd 1“ do 2” 5,00 8,00\nVeći od 2“ 10,00 15,00\nNapomena: Gore navedene nadoknade se mjesečno obračunavaju i fakturišu uz svaki račun za vodu. Cijena uključuje PDV.\nNADOKNADA ZA ISPUŠTANJE OTPADNIH VODA\nNadoknada za ispuštene otpadne vode iz\nDomaćinstva preko septičke jame (prečistača)……………………….0,30KM/m3utrošene vode\nDomaćinstva direktno bez prečistaća……………………………………0,50KM/m3utrošene vode\nNadoknada za ispuštene otpadne vode ostalih\nKorisnika koji ne spadaju u kategoriju domaćinstva ispuštene preko odgovarajućeg prečistača…………………………………………………………………………………………….0,30KM/m3utrošene-ispuštene vode.\nNadoknada za ispuštene otpadne vode ostalih korisnika koji ne spadaju u kategoriju domaćinstva ispuštene bez odgovarajućeg prečistača……………………………………………………………………………………………..0,60KM/m3\nNapomena: Nadoknada za ispuštanje otpadnih voda obračunava se i fakturiše mjesečno svakom korisniku uz račun za vodu kao posebna stavka. Cijena uključuje PDV.\nNAKNADA I TAKSA ZA PRIKLJUČENJE OBJEKATA NA MJESNE VODOVODE.\ndo ¾“ 150 300\n1“ 290 580\n5/4“ 490 980\n6/4“ 790 1.580\n2“ 1.300 2.600\n80 mm 3.000 6.000\nNapomena: Priključak preko 80 mm na mjesni vodovod nije dozvoljen.\nNAKNADA I TAKSA ZA PRIKLJUČAK NA POSTOJEČE MJESNE KANALIZACIONE SISTEME\ndo 150mm 300 600\n200mm 500 1.000\nNapomena: Naknada i taksa za priključke urađene bez prethodne saglasnosti i prisustva odgovornoga lica iz JKP «Čistoća» doo Čelić uvećava se za 100% od stvarne cijene naknade za predmetni priključak, ako je isti moguće legalizovati.\nNAKNADA TROŠKOVA ZA RADOVE PONOVNOGA UKLJUČIVANJA NA VODOVOD I KANALIZACIJU\nCijena obuhvata rad na skidanju vodomjera i zatvaranju vode korisnicima koji ne plaćaju\nIskorištene komunalne usluge i ponovno puštanje iste:\nostali korisnici……………………………………………………………………………………….. 200,00KM\nIZDAVANJE SAGLASNOSTI, POTVRDA, ZAHTJEVI I PROMJENE VLASNIŠTVA -KORISNIKA\nCijena za domaćinstva u KM Cijena za ostale korisnike u KM\nPodnošenje zahtjeva za priključak (snimanje priključka) 10 20\nIzdavanje komunalne saglasnosti 10 20\nPromjena vlasnika (korisnika usluga) 10 20\nTaksa za učešće u javnim nabavkama / 20\nTaksa za privremenu odjavu priključka sa gradskog vodovoda (maksimalno 3 god) 10 20\nTaksa za ponovnu prijavu priključka na gradski vodovod 10 20\nIzdavanje potvrda na osnovu zahtjeva 10 20\nB/ Organizacionajedinica PRIKUPLJANJE I ODVOZ KOMUNALNOG OTPADA\nMJESEČNA CIJENE USLUGE ODVOZA SMEĆA ZA DOMAĆINSTVA\nZa domaćinstva……………………………………………………………………………8,00 KM/mjesečno\nMJESEČNA CIJENA USLUGE ODVOZA SMEĆA ZA OSTALE KORISNIKE\nPravni subjekti koj iimaju pripadajuću veličinu poslovnoga prostora preko\n400 m2obračun se vrši po m2 prostora……………………………………………………0,10KM/m2\nPRAVNI I FIZIČKI SUBJEKTI KOJI IMAJU PRIPADAJUĆU POVRŠINU POSLOVNOG PROSTORA MANJU OD 400 m2\nUgostiteljski objekti (restorani, caffebarovi, aščinice, ćevabdžince, buregdžince i sl.) prodajni prostori – diskonti, veleprodaje, samoposluge i djelatnosti slične namjene ………………………………………………………………………………………………..30,00KM/mjesečno\nMesnice kao i djelatnosti slične namjene………………………………….100,00KM/mjesečno\nBenzinske pumpe ………………………………………………………………….30,00KM/mjesečno\nProizvođači hljeba, peciva i sličnih proizvoda ………………………………………………………………………………………………. 30,00KM/mjesečno\nAutomehaničari, autolimari, autoelektričari, vulkanizeri, autopraone, staklari, limari,\nbravari, stolari, servisi za opravku kućnih aparata, prodavnice namještaja, specijalizovane trgovine, prodavnice mješovite robe i sl. djelatnosti………………………………………………………………………………20,00KM/mjesečno\nKnjižare, butici, hemijskečistione, kafeslastičarne, salonizabave, apoteke,\nKnjgovodstveni servisi, udruženja građana i stranaka, kancelarijski prostori i slično…………………………………………………………………………………….15,00KM/mjesečno\nObućari, fotografi, sajdžije, zlatari, optičari,krojači, brijački i frizerski saloni,\nfirmopisci, videoteke, privatne zdravstvene ordinacije, cvjećare, kiosci i slično…………………………………………………………………………………….10,00KM/mjesečno\n10.9 Vanredni odvoz otpada koji ne spada u komunalni otpad (građevinski šut, šljaka i sl.)\nFakturisat će se na posebnoj fakturi na osnovu narudžbenice po cijeni od 100,00 KM za kontejner zapremine 5m3. U cijenu uračunat PDV.\nNapomena: Cijena usluga odvoza smeća za korisnike koji nisu navedeni u Cjenovniku, biće formirana po osnovu datog Cjenovnika, gdje će se najpribližnije odrediti kategorija kojoj pripada korisnik usluga.\nCJENOVNIK KORIŠTENJA DEPONIJE ZA ODLAGANJE SMEĆA\nKolica, vreće i drugi paketi lično doneseni……………………………………………..BESPLATNO\nAuto-prikolica, zaprežna kola…………………………………………………………………..5,00 KM\nTraktorska prikolica-tamić……………………………………………………………………..10,00 KM\nKamioni-teretna motorna vozila do 5 tona nosivosti…………………………………..40,00KM\nVozila nosivosti preko 5 tona………………………………………………………………po ugovoru\nNAPOMENA: Prilikom izdavanja odobrenja za odlaganje smeća odnosno izdavanja računa za odlaganje, obavezno utvrditi i naznačiti vrstu i količinu otpadnog materijala, vlasnika otpadnoga materijala, registarski broj vozila, ime i prezime vozača i po potrebi druge podatke.\nCJENOVNIK TRŽNO-PIJAČNIH USLUGA NA ZELENIM PIJACAMA\nKORIŠĆENJE PIJAČNOG PROSTORA NA PAZARNI DAN\n12.1 Rezervacija prodajnog mjesta na Zelenoj pijaci…………………………………15,00 KM/mjesečno\n12.2 Placarina na Zelenoj pijaci……………………………………………………………………5,00 KM/ po ulazu\n12.3 Parking na Zelenoj pijaci………………………………………………………………………1,00KM/h\nKORIŠĆENJE PIJAČNOGA PROSTORA ZA SEZONSKU KUPOPRODAJU VOĆA I POVRĆA\n12.4 Prodaja iz vlastitog putničkog vozila………..………………………………………………………………..2,00 KM\nProdaja iz vlastitog kombija…………………………………………………………………………….5,00 KM\nProdaja sa kamiona do 5 tona nosivosti-dnevno…………………………..10,00KM/kamionu\nProdaja sa kamiona preko 5 tona nosivosti-dnevno………………………15,00KM/kamionu\nKupovina sa vlastitim kombijem ili kedi vozilom………………………………….10,00 KM/vozilo\nKupovina sa kamionom do 5 tona nosivosti – dnevno………………………….20,00 KM/vozilo\n12.10 Kupovina sa kamionom preko 5 tona nosivosti – dnevno……………………..30,00 KM/vozilo\nCIJENE KORIŠĆENJA JAVNIH POVRŠINA ZA OBAVLJANJE DJELATNOSTI OD STRANE PRAVNIH I FIZIČKIH LICA\nKorištenje javnih površina u urbanim zonama naselja (trotoari, pješačke staze, zelene površine, parkovske površine i druge javne površine) za obavljanje djelatnosti (ugostiteljstvo, trgovine, piljare, tezge, zabava, parkiranja, odlaganja i drugi vidovi zauzimanja javnih površina) od strane pravnih i fizičkih lica………………………………………………………………………….0,20KM/m2površine dnevno\nKorištenje javnih površina van naseljenih mjesta za obavljanje djelatnosti (ugostiteljstvo, trgovine, piljare, tezge, zabava, parkiranja, odlaganja i drugi vidovi zauzimanja javnih površina) od strane pravnih i fizičkih lica………………………………………………………………………….0,10KM/m2 površine dnevno\nNAPOMENA: Na zahtjev zainteresirane stranke, ovakav način korištenja javnih površina odobrava JKP «ČISTOĆA» doo Čelić uz prethodnu saglasnost nadležnoga općinskoga organa. Ovakav način korištenja javnih površina odobrava se samo u izuzetnim slučajevima. Ako stranka bez odobrenja koristi ili je koristila javnu površinu dužna je za taj period korištenja uplatiti JKP «ČISTOĆA» doo Čelić odgovarajući iznos obračunat na osnovu gore navedenih cijena.\nCIJENE RADNE SNAGE I MEHANIZACIJE U OBAVLJANJU KOMUNALNIH USLUGA\nNK radnik …………………………………………………………………………..8,00KM/satu\nRovokopač skip JCB 4CX (za treća lica)………………………………………….100KM/h\nRovokopač skip JCB 4CX (za općinu)………………………………………………70KM/h\nSpecijalno vozilo VOMA efektivni sat…………………………………………………120KM/h\nSpecijalno vozilo VOMA izlazak na teren……………………………………………..30KM/h\nSpecijalno vozilo za čišćenje snijega ………………………………………… po ugovoru\nNAPOMENA: U okviru navedenih cijena pod stavkama 15.1. do 15.3. uračunati su odgovarajući doprinosi i porezi na radnu snagu. U cijene iskazane pod tačkama 15.4. do 15.9. uključen je porez na dodatu vrijednost.\nOva Odluka će se početi primjenjivati od dana dobijanja saglasnosti od strane Općinskog vijeća Čelić.\nČelić: 09.10.2015. godine\nV.D. Direktor: Predsjednik Nadzornog odbora:\nNermin Smajić, dipl.ecc Zejćirović Zemir, dipl.ing.maš.\nJKP „Čistoća“ doo Čelić\nUl. Alije Izetbegovića 53-2\nISPRAVKA KONKURSA za prijem u radni odnos na neodređeno vrijeme\nKonkurs za popunu radnog mjesta\nPreporuke Kriznog štaba ministarstva zdravstva TK-a\nCopyright © 2022 JKP "Čistoća" Čelić. All rights reserved. Theme Spacious by ThemeGrill. Powered by: WordPress.


Zvezde, vatromet i pesme bez publike | Novine Toronto\nTom Henks, Brus Springstin, Keti Peri i druge zvezde okupile su se u Vašingtonu da proslave stupanje na prtedsedničku dužnost Džoa Bajdena u večeri bez publike završenoj vatrometom, koju su prenosile velike američke televizije.\nProgram nazvan "Celebrating America" (Slavljenje Amerike) zamenio je tradicionalne balove i koncerte koji se obično održavaju u glavnom gradu SAD prilikom svake predsedničke inauguracije, a ove godine su otkazani zbog pandemije.\nTokom 90-minutne emisije smenjivalo se više pevača, neki od kojih su snimljeni sa drugih mesta u SAD, ali takođe i obični ljudi kao što je vozač, nastavnica ili devojčica koja pomaže ljudima.\nProgram je takođe osmišljen kao "omaž muškarcima i ženama Amerike koji su joj dali snagu i koji su doprineli da ona funkcioniše u ovim teškim vremenima", rekao je voditelj programa Oskarovac Tom Henks.\nU podnožju statue bivšeg amerilkog predsednika Ebrahama Linkolna, pevali su Brus Springstin, Džon Ledžend i Keti Peri a novi predsednik Džo Bajden se ponovo obratio zemlji Americi.\nKao i u svom inauguracionom govoru predsednik države je pozvao na "jedinstvo" i zatražio od Amerikanaca da se "okupe".\nU unapred snimljenim izjavama tri bivša američka predsednika koja su ranije tog dana prisustvovala inauguraciji Džoa Bajdena odala su priznanje američkoj demokratiji.\n"Kao Amerikance više stvari nas okuplja nego što nas dele", rekao je bivši demokratski predsednik Barak Obama koji je bio u društvu Džordža Buša i Bila Klintona.\nBivši republikanski predsednik Džordž Buš rekao je: "Gospodine predsedniče želim vam uspeh. Vaš uspeh će biti uspeh naše zemlje".\nIzabrane numere su sve nosile pozitivnu poruku, okrenutu ka budućnosti kao što je "Feeling Good", pesmu koju je proslavila Nina Simon a koju je ovog puta interpretirao Džon Ledžend.\nVeče je završeno pesmom"Firenjork" Kejti Peri koju je ona otpevala u trenutku kada je priređen veliki vatromet iznad Vašingtona.\nIako je većina američkih televizija prenosila ovu emisiju konzervativni Foks Njus nije i nastvio je svoj program sa svojim poznatim voditeljima koji su se ismejavali Bajdenovim porukama.


Mogu li spermatozoidi da plivaju brzinom od 20 Mahova?\n27. avgust. 2008.\nJednom davno napisao sam jako zanimljiv članak o ekstremnim brzinama kosmičkih letilica. To mi se dopalo, pa sam u jednom prethodnom tekstu pisao o jednom "problemu" koji mi je iskrsao dok sam istraživao epsko putovanje svemirskih sondi Voyager 1 i 2. Međutim, sa time se nije iscrpelo moje interesovanje za brzine, pa sam rešio da toj problematici priđem i sa druge strane. Elem ...\nŠta misliš, kojom brzinom se kreću, recimo, bakterije? Ili naše najbrže ćelije, spermatozoidi?\nTortora, Funke, & Case. Microbiology: An Introduction. Redwood City, CA: Benjamin Cumming, 1995: 275.\n"Međutim, bakterije se u proseku prelaze oko 100 puta veću udaljenost od dužine svog tela u sekundi (oko 50 µm/s), dok za isto vreme velike ribe poput tune mogu da prevale samo oko 10 svojih dužina."\n"Bacteria." The World Book Encyclopedia. Chicago: Field Enterprises, 1973: 18.\n"Većina bakterija može da pliva brzinom od oko 50 mikrona u sekundi."\nPleczar & Chan. Microbiology. 4th edition. New York: McGraw–Hill, 1977: 86.\n"Objavljeno je da flagella [bič] Spirillum serpens može da rotira brzinom od 2.400 krugova/min, kok im se telo okreće brzinom od 800 krugova/min, pokrećući ćeliju napred brzinom od 50 µm/s. Ima izveštaja da se Vibrio comma, polarna flagelata, kreće brzinom od 200 µm/s."\n"Bacterial motility." McGraw-Hill Encyclopedia of Science and Technology. New York: McGraw Hill, 1960: 63.\nGuinness Book of World Records. New York: Bantam. 1991: 128.\n"Štapićasti bacil Bellovibrio bacteriovorus, koji povremeno rotira oko 100 puta/sec., može da pređe 50 puta svoju dužinu brzinom od 2 µm u sekundi."\nBakterije su najmanji samostalni mikroorganizmi. Mada se po klasifikaciji nalaze zajedno sa algama, one nemaju filogenetske afinitete kao one. Moguće ih je pronaći bilo gde na našoj planeti (računa se da u 1 gramu plodne zemlje ima oko 2,5 mld. bakterija), pa čak i na visinama od 41.000 metara. Za razliku od drugih jednoćelijskih organizama, bakterije nemaju jedro, endoplazmatični retikulum, mitohondrije, niti druge organele. Njiihovu strukturu čine DNK i ribozomi okruženi citoplazmom. Oni se nalaze okruženi semipermeabilnim (polupropustljivim) membranama. Bakterije mogu da poseduju flagelle i pillie (pipke), koji izlaze iz ćelijskog zida. Za razliku od bičeva, pilije ne učestvuju u kretanju bakterija.\nPribližno, jedna polovina svih nama poznatih bakterija je pokretna. One to rade uz pomoć bičeva, dugačkih končića od proteina zvanog flagelin. Bičevi su jednim krajem vezani za ćeliju i svojom rotacijom pokreću domaćina napred. Kod polarnih bakterija, flagele se nalaze na polovima, odn. na krajevima ćelija. Monotrihne bakterije su one koje imaju bič samo na jednom polu, a amfitrihne su one koje imaju bičeve na oba pola. Dva ili više bičeva na jednom ili oba pola su pronađena kod tzv. lofotrihnih bakterija, a peritrihne su one koje imaju flagele po čitavoj površini.\nPostoje i atrihne bakterije, i one su potpuno bez bičeva. Kreću se klizanjem (npr. Beggiatoa), ili se ne kreću uopšte (npr. cocci). Klizajuće bakterije se pokreću jedino ako su u kontaktu sa čvrstom površinom. Jedan primer takvih jedrećih bakterija je Myxococcus. One su u stanju da smanje površinski napon između sebe i tla uz pomoć lučenja posebne sapunjave supstance.\nBakterije mogu da postignu brzinu od oko 2 mikrona u sekundi, 0,000002 m/s (Beggiatoa, klizeća bakterija) do oko 200 mikrona u sekundi ((Vibrio comma, polarna bakterija). Brzina varira od vrste bakterija, ali generalno, flagelate su brže od "jedrenjaka".\nA šta je sa našim "sprinterima", muškim spermatozoida? Da li su oni makar malo brži od tih dosadnih bakretija? Da li su životinjski spermatozoidi brži od naših? Daj da vidimo i to:\nBray, Dennis. Cell Movements. New York: Garland, 1992: 6.\n"Ako ćelija ima radijus 1 µm i kreće se brzinom od 10 µm/sec, potroši energiju od 2 × 10-11 erga/s (2 × 10-18 J/s)."\n(tipična ćelija s bičem)\nKita, Joe. "Your Privates: An Owner's Manual." Men's Health Magazine. 11, 2 (March 1996): 90.\n"Spermatozoid: Prosečna brzina: 1–4 milimetara u minutu"\nBates, Karl Leif. New Breed of Fertility Therapy. Detroit News. 12 February 1996.\n"Prosečna brzina plivanja spermatozoida: 8 inča na sat, ili 56.44 µm/s"\nVan der Berghl, Marc et al. A first prospective study of the individual straight line velocity of the spermatozoon and its influences on the fertilization rate after intracytoplasmic sperm injection. Human Reproduction. 13, 11 (November 1998): 3103-3107.\n"Brzina u pravoj liniji [Straight Line Velocity (VSL)] nije pravilno raspoređena (P < 0.01) i iznosi između 0 i 35 µm/s."\nMoore, R.W., M.C. Wilson & D.M. Duganzich. Swimming speed and fertilisation rates of ram sperm from high and low prolificacy populations. Proceedings of the New Zealand Society of Animal Production. 45 (1985): 55-58.\n"Prosečna brzina plivanja spermatozoida Waihora ovnova je u obe godine bila sporija (99 v 144 µm/s, P < 0.01, 1981; 11 v 144 µm/s, P < 0.05, 1982)"\nKatz, D.F. & H.M. Dott. "Methods of measuring swimming speed of spermatozoa." Journal of Reproductive Fertility. 45, 2 (November 1975): 263-72.\n"Predviđene prosečne brzine dobijene metodom 'probability after' dali su bolje rezultate od drugih metoda (raspon od 68 µm/s do 162 µm/s)."\n(bik i ovan)\nBrzina spermatozoida nije nikad konstantna i najviše zavisi od njihove fiziologije i okruženja. Ćelije sperme uvek putuju kroz tečni medijum, bez obzira da li se nalaze u muškom ili ženskom reproduktivnom sistemu. One imaju samo jedan vid transporta – uz pomoć flagelluma, koga pokreće mitohondrija. Baš je dužina tog flagelluma (biča) jedan od najbitnijih faktora koji određuju brzinu plivanja ćelija sperme.\nSpermatozoidi koriste flagellum, koga mi zovemo "rep", i uz pomoć njega se kreću ka ženskom oocitu, ili "jajašcu". Rep je najduži deo 25 µm duge ćelije, i poseduje zapanjujuće malu snagu za svoje kretanje – samo 2 × 10–18 vati. Hidrolizom samo jednog molekula adenozin–trifosfata (ATP) stvara se 10–19 džula energije, tako da kretanje ovih ćelija zahteva vrlo malu količinu energije.\nZašto je ikome važno da utvrdi tačnu brzinu plivanja naših malih bioloških Čavića? Ako naučnici utvrde tačnu, ili bar približnu vrednost, to će dovesti do novih proboja u aktuelnoj tehnologiji kontracepcije. Ako bi spermatozoidi mogli da se hemijskim putem toliko uspore da postanu nepokretni i nesposobni da obavljaju životne funkcije, pilula "jutro posle" mogla bi da postane ona pilula "odmah nakon" odnosa. Brzina spermatozoida je neophodna i za utvrđivanje količine hemijskog inhibitora potrebnog za njihovo zaustavljanje. Njihova imobilizacija će se takođe postići i sticanjem novih saznanja o razmeni hemijskih signala emitovanih sa površine jajašca i nadolazeće ćelije spermatozoida.\nAnderson, Laurie. "Mach 20." United States Live. CD. Warner Brothers, 1984.\n"Mnogi od vas će uskoro biti jako iznenađeni kada uskoro saznaju da kada bi spermatozoid bio veličine lososa, on bi svoj put od nekih 7 inča preplivao brzinom od pet stotina milja na sat. Kada bi ćelija sperme bila veličine kita, svoj put bi prevaljivala brzinom od petnaest hiljada milja na sat, ili 20 Mahova.\nOvo bi bio logični kraj ovog zanimljivog teksta, da nedavno nisam služao CD Amerikanke Laurie Anderson iz 1984. Radi se o pesmi "Mach 20" sa albuma "United States Live". I inače je među diskofilima Laurie više poznata po svojim performansima nego po muzici, ali ova "pesma" (jer ona to nije) odlično se uklopila u moju temu.\n"Mach 20" sadrži kratak govorni segment koji ide preko vokodera, glasovnog procesora, dok je sve praćeno jedinstvenom elektronskom muzikom u pozadini. Tekst predstavlja humorističku fuziju biologije i informatike.\n"Ladies and Gentlemen. Ovo što vidite je uveličani uzorak, ili faksimil, ljudske sperme.\nGeneracije i generacije ovih malih kreatura se žrtviju u svojoj neprestanoj, često uzaludnoj želji da prenesu osnovni muški genetski kod. Ali odakle oni crpu informacije? Oni nemaju oči. Nemaju uši. Ali neki od njih već znaju da će biti ćelavi. Neki od njih znaju da će imati male i krive zube. Više od pola njih završiće kao žene. Svako od tih četiri stotine miliona živih bića tačno zna jednu istu stvar. Fotokopije ove rase kamikaza u borbi s vremenom...\nMnogi od vas će se uskoro jako iznenaiti kada saznaju da kada bi spermatozoid bio veličine lososa, on bi svoj put od nekih 7 inča (18 cm) preplivao brzinom od pet stotina milja na sat (800 km/h). A kada bi ćelija sperme bila veličine kita, svoj put bi prevaljivala brzinom od petnaest hiljada milja na sat (24.000 km/h), ili 20 Mahova.\nZamislite sada, ako možete, 400.000.000 slepih i očajnih ulješura  koji kreću sa pacifičkih obala Severne Amerike, plivaju 15.000 milja na sat, i stižu do obala Japana za samo 45 minuta ... Kako će tamo biti dočekani? Da li će uspeti da realizuju ono za šta su programirani? Poruke? Da li će tamo biti mesta za tolike milione? Znaju li oni da su tamo poslati sa svrhom? [mp3]\nDa vidimo koliko je tačno Lorino upoređivanje spermatozoida sa lososom i ulješurom. Da bih odgovorio na to pitanje, neophodno je odrediti njihove tipične veličine. Njih sam uzimao sa jednog istog izvora, ne treba ih proveravati, mada se i o tome može diskutovati (ko voli).\n· Tipična ćelija sperme ima glavu od 5 µm i rep od 50 µm, te joj je ukupna dužina oko 55 µm.\n· Kao reprezent pacifičkih lososa izabrao sam vrstu činok (Oncorhynchus tshawytscha). U proseku, odrasli činok je dug oko 70 cm.\n· Prosečan kit ulješura dug je oko 19 metara.\nBrzine lososa i kita koje se pominju u pesmi "Mach 20" izražene su u dužinama tela u sekundi. Rezultat kazuje da losos prelazi 320 dužina svog tela u sekundi, a kit 353.\nPredpostavimo sada da je brzina ćelije sperme 336 njenih dužina u sekundi (to je srednja brzina lososa i kita). Pomnoživši taj broj sa dužinom spermatozoida dobijamo 18.500 µm/s, ili 18,5 mm/s. To je za dva ili tri reda veličina (100 ili 1.000 puta) brže nego što su to izračunali studenti u gorenavedenom tekstu. Plivajući tom brzinom, oni bi svoje "putovanje od 7 inča" do ovuma (180 mm) prebalili za manje od 10 sekundi!\nRezultat ove analize je sumiran u donjoj tabeli.\n"Mach 20" Upoređivanje veličine i brzine\n500 mph = 22.400 cm/s\n15,000 mph = 6.700 m/s\nIzvor: *Encyclopædia Britannica, **University of Wisconsin\nKoliko brzo plivaju spermatozoidi, mereno u odnosu dužinu tela? Prema brojevima koje su prikupili studenti u navedenom tekstu, usvojena brzina je reda veličine 35 µm, ili malo manje od dve trećine dužžine tela u sekundi. Ako bi gledali u razmeri, onda bi losos plivao 45 cm/s (1 mps) a kit 12 m/s (27 mps).\nČinok losos spermatozoid\nv = 45 cm/s\n1.0 mph = 45 cm/s\n27 mph = 12 m/s\nKada ih uporedimo, ispada da bi se losos kretao brzinom nekog invalida koji se oporavlja posle operacije, dok bi se kit kretao poput automobila preko ležećeg policajca. Pošto sam kod Memedovića u emisiji gledao da lososi u vodi plivaju kudikamo brže od čoveka na kopnu, a takođe sam gledao i da kitovi lako plivaju uz bok srednje brzih čamaca, definitivno je da su navedeni brojevi u songu premali, pa samim tim i netačni.\nPošto je Laurie Anderson jedno vreme u mojoj mladosti bila jedna od mojih favorita, zapitao sam se odakle joj ovi brojevi od kojih je kasnije nastao "Mach 20"? Smatrao sam je obrazovanom umetnicom, ali kada sam bolje razmislio shvatio sam da nema razloga da verujem da je ona upućenija u nauku, ili da više proverava podatke od bilo koga drugog. Ima li ikog među nama ko može da tvrdi da nije poklekao pred naučnim glasinama? One čak imaju i svoje ime – zovu se "faktoidi". Na isti način na koji u SF knjigama humanoidi liče na ljude, i faktoidi liče na činjenice. Faktoidi predstavljaju nauku za sve "one". Faktoidi govore da mikrotalasne pećnice i mobiteli izazivaju kancer, da Armstrong & Baz zapravo nisu bili na Mesecu, da Pluton iz treće kućice deluje na Sašu ali ne i na Enu, i slične neverovatne priče. Ako uzmemo da "Language is a Virus" (naziv još jedne pesme sa istog albuma "United States Live"), onda je "Mach 20" siguran dokaz za to. Ko li je zarazio Lori virusom Mah 20?\nPosle svega, ostalo mi je da se pitam koje li je živo biće najbrže ako se mere pređene dužine tela u sekundi? Da li postoji možda korelacija između veličine i brzine? To su pitanja za neki možda sledeći tekst ... moj ili nečiji tuđi.\nNastanak spermatozoida kod spermatogeneza, traje 64 dana. Nakon ejakulacije, u ženskom reproduktivnom sistemu, u stanju su žive još dva ili tri dana.\n Kod životinja, ATP se stvara u mitohondrijama, a kod biljaka u hloroplastima. Taj proces se naziva oksidaciona fosforilacija. Mada se najveći deo ATP stvara u mitohondrijama odn. hloroplastima, jedan deo molekula se stvara i drugim metaboličkim procesima, kao što je razgradnja glukoze i tzv. Krebov proces.\n To su zubati kitovi iz porodice Physeteridae, (zovu ih i kašalotima) koji žive u tropskim i umerenim okeanima. U ogromnoj glavi (u odnosu na telo) imaju veliku količinu kitovog ulja, a daju i ambru (sastojak mnogih parfema i začina).\nRakete nose bakterije ka zvezdama


Cijene stanova nisu pale za vrijeme pandemije | Infomedia Balkan\nBiznis i ekonomija | 09.Aug.2020 - 11:54 h\nCijene nekretnina, kako novogradnje tako i ranije izgrađenih objekata, nisu se mijenjale za vrijeme pandemije koronavirusa. Međutim, nesigurnost građana da ulažu, u narednom razdoblju moglo bi dovesti do promjena i u ovom sektoru.\nPrema podacima agencije za prodaju nekretnina Remax najveći broj stanova u Bosni i Hercegovini proda se u Istočnom Sarajevu. Najskuplji stanovi u Republici Srpskoj su u Banjoj Luci, a najjeftiniji stanovi mogu se pronaći u Zvorniku. Ukoliko ipak želite jeftiniji stan u Federaciji BiH, najbolje ćete proći u Orašju.\nCijena stanova i poslovnih prostora po kvadratu porasla je unazad nekoliko godina, a razlog toga se krije u porastu cijena materijala, ali i povećanih plata građevinskim radnicima s ciljem da ostanu u Bosni i Hercegovini.\nU proteklih nekoliko godina na području Zenice izgrađen je veliki broj zgrada, a cijena u konačnici ovisi od lokacije, kvadrature stana, položaja, pristupnog puta i slično. Iz Remaxa su kazali da ovisnosti od ekonomske razvijenosti grada variraju i cijene. Tako je cijena kvadrata stana viša u Federaciji BiH nego u Republici Srpskoj. “Cijene nekretnina nisu se mijenjale za vrijeme pandemije, ali trenutna situacija i nesigurnost kod građana da ulažu, u narednom razdoblju bi mogli dovesti i do promjene u ovom sektoru. U Zenici cijene po metru kvadratnom se kreću od 2.000 do 2.500 KM novogradnja te od 1.400 do 1.700 polovni stanovi“, kazao je predstavnik Remaxa Adnan Jašarević te dodao: “Cijene su porasle zbog manjka nekretnina, povoljnijih kredita, bolje kupovne moći, priloga kapitala iz dijaspore, gradnje autoputa. Na kraju, ipak, cijene nekretnina određuju njihovi vlasnici“, kazao je Jašarević.\nU razgovoru za Klix.ba Alen Seferović, portparol kompanije Almy Zenica koja se između ostalog bavi i izgradnjom i prodajom stambenih zgrada i poslovnih prostora, kazao je da je Almy Gradnja u proteklih pet godina izgradila 20.000 kvadratnih metara stambeno-poslovnog prostora. “Trenutno završavamo gradnju četvrtog samostalnog projekta, stambeno-poslovnog objekta Residence u naselju Crkvice u Zenici ukupne površine 5.300 kvadratnih metara. Cijena novogradnje po kvadratnom metru je porasla unazad nekoliko godina, što zbog poskupljenja materijala koji se koristi u izgradnji, tako i zbog poskupljenja radne snage te ostalih faktora kao što su zemljišne rente, priključci za struju i druge“, kazao je Seferović uz objašnjenje da u njihovoj ponudi novogradnja sa 1.600 KM po kvadratnom metru danas iznosi 2.000 KM.


22. april – Pokrenuta kampanja na društvenim mrežama o koristima vakcinacije | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika april 2019 22. april – Pokrenuta kampanja na društvenim mrežama o koristima vakcinacije\n. Povodom Svjetske nedjelje imunizacije (24-30. april), 22. aprila u UN Eko zgradi, UNICEF je pokrenuo kampanju o značaju medijske pismenosti za javno zdravlje.\nŠirenje dezinformacija o vakcinama putem digitalnih i društvenih platformi jedan je od faktora koji stoje iza porasta broja nevakcinisane djece i izbijanja bolesti širom svijeta. Štaviše, u nizu zemalja u kojima su skoro bili nestali slučajevi malih boginja nedavno su se opet pojavili usljed pada broja vakcinisane djece.\nZbog toga UNICEF, 24. aprila, pokreće globalnu kampanju s ciljem podizanja svijesti roditelja i korisnika društvenih mreža o bezbjednosti vakcina. Kampanja će kroz mnogobrojne objave na društvenim medijima obezbijediti pouzdane, naučno zasnovane informacije o bezbjednosti vakcina i značaju vakcinacije za spašavanje miliona života djece širom svijeta.\nU Crnoj Gori, u okviru kampanje medijske pismenosti Birajmo šta gledamo koju su UNICEF i Agencija za elektronske medije Crne Gore pokrenuli prošle godine, istraživačka agencija Ipsos sprovela je nacionalno reprezentativno istraživanje sa roditeljima koje je između ostalog pokazalo da je skoro svaki drugi roditelj (46%) povjerovao u neku informaciju iz medija za koju se kasnije ispostavilo da nije tačna. Takođe su došli do podatka da svaki drugi roditelj nije čuo za pojam fejk njuz ili lažne vijesti, svakom trećem roditelju teško je da procijeni da li je neka informacija iz medija tačna, kada su u dilemi da li je neka informacija na internetu tačna, roditelji u najvećem broju nastave da pretražuju internet i smatraju tačnom onu informaciju koja se češće pojavljuje.\n– Da bi prepoznali lažne vijesti o imunizaciji i drugim temama, treba vidjeti ko je izvor informacije i koliko je pouzdan, kao i šta kažu drugi izvori na tu temu i koliko su oni pouzdani, a posebno je bitno potražiti mišljenje stručnjaka, u ovom slučaju ljekara – napominju u saopštenju.\nPrethodni tekst21. april – Završili obuku za novi vid rehabilitacije\nSledeći tekst23. april – U Nikšiću izgrađena 63 stana za zaposlene u zdravstvu


kadribašić zahvalio na donaciji\n"Znači nam mnogo simbolika tog gesta i biće nam ogromno zadovoljstvo i čast da članove porodice Glendžo ugostimo kad god su u Crnoj Gori", kazao je glavni imam Medžlisa Islamske zajednice u Pljevljima Samir Kadribašić\n11474 pregleda\t79 reakcija\t7 komentar(a)\nStakla u prostorijama Islamske zajednice polomljena prije par dana, Foto: Privatna arhiva\nPored toga što posredstvom Crvenog krsta (CK) pomažu najugroženijim, dobročinitelji finansiraju i rad Narodne kuhinje Mitropolije crnogorsko- primorske (MCP) na Cetinju, Narodnu kuhinju u Nikšiću, a donacijama su pomogli, Dječju bolnicu, ali i liječenje dječaka iz Kolašina...\n“Uz ogromno poštovanje prema porodici Glendžo, zahvalan sam na donaciji. Time su pokazali da njeguju vrijednosti koje se i mi zagovaramo, a to je podrška, solidarnost, ljubav… Znači nam mnogo simbolika tog gesta i biće nam ogromno zadovoljstvo i čast da članove porodice Glendžo ugostimo kad god su u Crnoj Gori", kazao je glavni imam Medžlisa Islamske zajednice u Pljevljima Samir Kadribašić.\nporodica GlendžoPljevljaIslamska zajednica PljevljaSamir Kadribašićdonacija


Sava osiguranje je sponzor 5. Serbian open indoor meeting-a u organizaciji ASS | Sava neživotno osiguranje a.d.o.\nSava osiguranje je sponzor 5. Serbian open indoor meeting-a u organizaciji ASS\nUoči 5. Serbian Open Indoor Meetinga koji će se održati u četvrtak 27. februara, danas je u prostorijama Skupštine grada Beograda, održana Konferencija za medije.\nSava osiguranje je podržalo organizaciju ovog značajnog sportskog događaja koji se održava 5. put u našoj zemlji. Odnosno, Sava osiguranje je Zvanično osiguranje 5. Serbian open indoor meeting-a, koji se održava 27.02.2020. godine u Atletskoj dvorani ASS, sa početkom u 17h.\nKonferenciji su prisustvovali: Goran Vesić -zamenik gradonačelnika Beograda, Veselin Jevrosimović - predsednik Atletskog saveza Srbije, Slobodan Popović - direktor metting-a, Strahinja Jovančević - atletičar, Đanmarko Tamberi - atletičar i Dragana Pešić Belojević - gradska sekretarka za sport i omladinu grada Beograda.\nNa takmičenju se očekuje učešće preko 100 domaćih i inostranih takmičara iz: Slovenije, Hrvatske, BiH, Turske, Italije, Švedske Francuske, Ukrajine, Grčke, Norveške, Crne Gore, Bugarske,... Nadmetaće se u ukupno 11 disciplina.\nPredsednik ASS Veselin Jevrosimović se zahvalio svima koji su došli na konferenciju i sponzorima i najavio izuzetno takmičenje.\n“Serbia Open je već postao tradicionalan, zahvalio bih se svim sponzorima koji su podržali ovu manifestaciju: Sava Osiguranju, Red Bulu, Volkswagenu, Bel Medicu, a naručito gradu Beogradu koji je najviše pomogao, kao i Ministarstvu omladine i sporta”,poručio je Jevrosimović.\nSrpski atletičar, Strahinja Jovančević poručio je da je srećan zbog nastupa u Beogradu i najavljuje pobedu u svojoj kući.\n“Puno je bitno da ovaj miting postoji 5 godina, da ima tradiciju i da mi imamo priliku da takmičimo u jakoj konkurenciji iz inostranstva. Nadam se novom državnom rekordu i pobedi”, rekao je Jovančević.\nOstalo je još malo ulaznica za jubilarno peto izdanje mitinga, a karte se mogu kupiti na biletarnici Atletske dvorane od 07h do 21h.


Zbog problema u zgradi stanari traže pomoć nadležnih - Radio Tivat\nZbog problema u zgradi stanari traže pomoć nadležnih\nIz Centra za socijalni rad ističu da su upoznati sa pritužbama građana, te da postupaju po urgentnom postupku\nStanari zgrade u ulici Palih boraca, kako ističu, već duži niz godina imaju problem sa jednom od stanarki, čiji je staratelj Centar za socijalni rad Tivat.\nPredsjednica stanara Marica Deretić i stanarka Ivana Kovačević ističu da se problem vuče godinama i da su više puta kontaktirale Centar za socijalni rad, ali i druge službe.\n“Sa gospođom koja živi na drugom spratu godinama se nešto dešava, te zapušene cijevi, te poplava, a sad nam iz njenog stana po cijelom stepeništu cure fekalije, dobićemo koleru. Kontaktiramo sve službe, mi komšije smo ranije i pokušavali da pomognemo, ali tu nije bilo pomoći”- ističu Deretić i Kovačević.\nKovačević apeluje na sve nadležne organe da što prije riješe ovaj problem.\n“Apelujemo prvenstveno na Centar za socijalni rad, pošto su oni staratelji, da što prije ovaj problem riješe jer su svi stanari ugroženi. Ne možemo da ispaštamo više, direktnu štetu trpe stanari koji su ispod njenog stana, ali i ostali koji moraju prolaziti stepeništem. Ovo se dešava u 21. vijeku u centru grada”-navodi Kovačević.\nKako dodaje, ranije im je iz Centra za socijalno rečeno da u Domu starih nema mjesta.\n“Ako nema mjesta u Domu starih oni moraju da riješe ovo i za njeno dobro, ali i dobro svih nas stanara, jer nas definitivno sve ugrožava. Uslovi u kojima ona živi su katastrofa”- navode Deretić i Kovačević.\nKako ističu, sa ovim se bore godinama, pokušavajući da riješe problem tiho i uz pomoć institucija, ali da je ovo kap koja je prelila čašu.\n“Mi smo ćutali i pokušali da sami riješimo, ali smo nemoćni. Niko o njoj ne vodi računa, ne znamo kako da izađemo iz ove situacije. Pozvali smo vatrogasce i policiju jer je gospođa zaključana, ne može se ući kod nje, a fekalije toče na sve strane. Još jednom pozivamo nadležne da rješe ovaj problem”- ističe Kovačević.\nOdgovore na pitanja o ovom slučaju tražili smo i u Centru za socijalni rad koji je nadležan.\nIz Centra ističu da su upoznati sa pritužbama građana, te da u ovom slučaju postupaju po urgentnom postupku.\n“Shodno Zakonu o socijalnoj i dječjoj zaštiti (čl. 150) sve informacije o ličnim i porodičnim prilikama korisnika smatraju se povjerljivim, te Centar nije u prilici da pruži detaljnije odgovore javnosti.\nCentar za socijalni rad samoinicijativno, i u saradnji sa drugim institucijama, preduzima mjere kako bi se organizovao optimalan način zbrinjavanja sugrađanke, te spriječilo nanošenje štete sustanarima”-odgovoreno je našem radiju iz Centra za socijalni rad Tivat.\nApel za pomoć: Za Irenino započeto liječenje neophodno još 50.000 eura\nPremijer šahovska liga na Cetinju od 9. do 16. jula


Deset ključnih pitanja o online prodaji karata | Polazak\nDeset ključnih pitanja o online prodaji karata\nPre par godina su automati za prodaju karata u Evropi bili poslednje čudo tehnologije, a sada su na mnogim stanicama već prevaziđeni. Znate li zašto? Zato što svaki putnik ima sopstveni automat za kupovinu karata u svom džepu - mobilni telefon.\nNa tržištu u našem regionu je ova skupa faza razvoja sa automatima za prodaju karata preskočena. Prodaja karata putem interneta konačno otvara mogućnost uključivanja u savremene tokove uz mnogo manja ulaganja.\nDa li vi razmišljate o uvođenju online prodaje autobuskih karata? Ukoliko planirate da svoju uslugu razvijete u ovom smeru, evo deset ključnih pitanja koje treba da postavite svom budućem provajderu prodaje karata putem mobilnog telefona:\n1. Da li je komplikovano ispratiti online prodaju karata?\nOvaj sistem treba da olakša radne procese u vašem preduzeću, a ne da donese glavobolju vašem kolektivu. Nove tehnologije treba da budu razumljive i jednostavne za sve one zaposlene, koji u radu koriste računar.\n2. Koliko brzo putnik može kupiti kartu?\nOvo je veoma važno pitanje. Putniku koji je odlučio da ne čeka u redu na autobuskoj stanici da bi kupio kartu, mora biti pružena jasna i brza usluga kupovine putem mobilnog telefona. Važno je da taj proces može obaviti bilo ko, bez obzira da li je ikada ranije kupovao nešto putem interneta ili ne. Poželjno trajanje kupovine: manje od minut!\n3. Koliko je aktivna korisnička podrška?\nI kada je sistem savršeno jednostavan i jasan, pojaviće se pitanja korisnika. Bilo da želi da pomeri datum putovanja ili da mu bude bliže objašnjena lokacija polazne stanice, putnik mora imati kome da se obrati i mora dobiti blagovremen odgovor. Važno je pitanje da li je korisnička podrška dostupna 24/7 i kako može biti kontaktirana. Telefon, mejl, društvene mreže?\n4. Sa kojim uređajima je kompatibilna usluga mobilnog ticketinga?\nPodrazumeva se da će prodaji autobuskih karata na vašem sajtu moći da pristupe korisnici desktop i lap top računara, ali uvođenje ticketing sistema koji nema responsivan dizajn bilo bi potpuno besmisleno. To znači da vašeg budućeg provajdera treba da pitate sa kojim sve uređajima (mobilnim telefonima i tabletima) je moguće obaviti kupovinu. Na koje operativne sisteme će aplikacija moći da se instalira? Android je svakako najzastupljeniji, ali pristup mora biti omogućen i korisnicima drugih operativnih sistema: iPhone, Microsoft, Blackberry...\n5. Da li je to samo aplikacija za online prodaju ili nešto više?\nVrlo je važno da vam, uvođenjem sistema za online prodaju karata, budu omogućene dodatne usluge. U suprotnom, to bi bilo kao da kupujete double-decker da biste njime prevozili desetak putnika. Pitajte vašeg provajdera koje sve prateće usluge dobijate implementacijom ovakvog sistema. Dobar provajder bi trebalo da vam omogući praćenje stanja prodatih karata u realnom vremenu, analitiku prodaje i pouzdanu korisničku podršku.\n6. Da li imate plan za budućnost?\nTehnologija se brzo menja. Šta ako uvedete online prodaju sada, a za tri godine se pojavi neki trend koji zahteva modifikaciju ovoga što sada uvodite? Na primer, Polazak.com već ima mogućnost verifikacije karata uz pomoć QR koda. Iako se kod nas još uvek ne koriste QR verifikatori, mi smo već spremni za taj izazov.\n7. Šta je sa putnicima koji nemaju pametne telefone?\nOnline ticketing treba da bude jednostavan i na vašem sajtu za one koji još uvek nemaju pametne telefona. Ovde je opet veoma važna podrška korisničkog servisa koji će biti na raspolaganju putnicima za asistenciju i davanje uputstava.\n8. Kako proveravate karte?\nUkoliko proces provere karte putnika nije maksimalno olakšan, onda sve ostale olakšice prilikom kupovine nemaju smisla. Nema potrebe komplikovati sa slanjem putnika u poslovnicu za obavljanje dodatnih formalnosti. Proces provere karte treba da bude jednostavan. Idealna situacija u današnjim uslovima je da putnik pri ulasku pokaže identifikacioni dokument i odštampanu kartu koju je dobio putem mejla ili QR kod na telefonu koji skenira prevoznik.\n9. Koliko kompanija ima iskustva?\nVažno je da znate koliko dugo posluje kompanija i koliko korisnika ima. Ako želite da investirate u unapređenje svog posla, nećete to poveriti provajderu koji je na tržištu relativno kratko i za kog ne znate da li će za dve godine postojati. Polazak.com se od početka ove decenije bavi procesiranjem kompletnog autobuskog i železničkog reda vožnje Srbije i Crne Gore. Sa bazom od blizu 100.000 korisnika (sajta i aplikacije) kontinuirano radimo na razvijanju ticketing rešenja, koje je prilagođeno uslovima i potrebama srpskog tržišta. Kroz našu platformu već vršimo prodaju karata za nekolicinu renomiranih prevoznika.\n10. Da li sistem za online prodaju karata ispunjava međunarodne standarde i kako komunicira sa ostalim rezervacionim sistemima?\nZašto vas ovo zanima? Ukoliko želite da uložite u svoj posao, onda vas interesuje da li vas vaša investicija predstaviti na nekom novom tržištu i dovesti vam nove putnike. Bitno je da vaš sistem bude interoperabilan i da se lako umrežava u sve platforme za rezervaciju i prodaju karata, bez obzira da li se radi o offline agentu u komšiluku, o autobuskoj stanici u drugom gradu ili online prodaji u najvećim rezervacionim sistemima Evrope i sveta.\nPogledajte našu ponudu za izradu Android aplikacije.


Milutin Savić Milutko – Rokenrol prodavac | LICEULICE\nMilutin Savić Milutko – Rokenrol prodavac\nMilutin Savić zvani Milutko nosilac je laskave titule najkreativnijeg prodavca magazina Liceulice. Ovaj živahni pedesetogodišnjak nekada je radio u fabrici „Ivo Lola Ribar“, ali je već punih dvadeset godina u invalidskoj penziji. Od penzije, povremene socijalne pomoći i novca od prodaje magazina, uspeva da samostalno živi i plaća račune. Pročitajte deo razgovora sa Milutinom, koji je za novi broj spremila naša stalna saradnica Dragana Nikoletić, a onda ga obavezno potražite na ulici: njegovo stalno prodajno mesto su kafići u Cetinjskoj.\nMilutin je stari roker, takav mu je imidž bio i u mladosti – kožna jakna, izbledele farmerke, robusne cipele. Veselost mu je zarazna, odnosno „širi dobre vibracije“, što bi on rekao. Novinarstvo je bilo njegova željena profesija: „To je težak posao“, citira čuvenog Đoku Vješticu. Da je postao novinar, samo bi o muzici pisao, ali Milutin je radio u fabrici „Ivo Lola Ribar“, kao mašinac. Završivši srednju školu danas anahronog usmerenja „horizontalno metalo-bušač-glodač“, devet godina je obavljao posao koji ni najmanje nije voleo.\nVeć punih dvadeset godina, Milutin je u invalidskoj penziji. U prvo vreme je radio preko omladinske zadruge, a potom se zakon promenio. Budući da su mu primanja mala (14.000 dinara penzije, plus povremena socijalna pomoć), morao je da nađe dodatno zaposlenje i kako kaže „ sreća mu se osmehnula pa je postao prodavac našeg časopisa. Opet mu tu nije toliko važan novac, koliko „rokenrol način života“, ili „život u pokretu“. Novac je, naprosto, nužan, što u njegovom slučaju znači oko 700 dinara dnevno. Pakla i po cigareta, nešto za prezalogajiti, da se plate računi, i jedva ostane nešto za prosjake. Njih ne zaobilazi, čak ni kad probije budžet.\n„Kad sam prvi put izašao na ulicu, samo sam pevao i ljudima delio mančmelou“, opisuje svoju „inicijaciju“. Nadalje je video kao svoju misiju da ljudima prenese sadržaj magazina. Pročitao ga je od korica do korica i primenio to kao marketing, a uvek naglasi i da su naši prodavci deo globalne mreže. Ulična prodaja se nekad završi i poslovnim angažmanom, pa je par puta puštao ploče u kafiću „Zaokret“ u Cetinjskoj.\nUz sve navedeno, Milutin ima i dijagnozu šizofrenije. Baš jutros je dobio injekciju u bolnici „Laza Lazarević“, i posle pojeo marendu od četiri jajeta. Pre toga galeb čokoladu, dok se sad sprema za porciju krompira – nabraja da bi ilustrovao kako mu je apetit dobar, iako je mršav. „Krompir nas je održao, njemu hvala“, duhovito preinačuje umotvorinu Jovana Jovanovića Zmaja, a deo zasluge za opstanak imaju i pasulj i grašak. Tako se, snalazi u dane vikenda i „crvenih slova“, kad ne radi narodna kuhinja pri Vaznesenjskoj crkvi u Žarkovu.\n← S ponosom vam predstavljamo Liceulice br. 35\nNovi i stari prijatelji: Telekom, Eurobanka, Hajat, Delta siti, RTS →


Adaptacija Akire uskoro počinje sa snimanjem - Akira\nAkira / 03 04 2019\nPoenta dobre adaptacije jeste da se uz što manje izmena snimi film ili serija, poštujući srž dela na kojem se bazira.\nZato se novi live action Akire snima ceo u Kaliforniji! Šalimo se naravno, ali je činjenica da će ova vest teško pasti zagriženim fanovima izvornog materijala.\nWarner Bros je odobrio $92 milliona za projekat, čije bi snimanje trebalo da traje 72 dana. Deo od $43 milliona je namenjen tzv. "below the line" ekipi od oko 200 članova i 5000 statista. Ovde se ne računaju glumci, režiser, produkcija, scenarist(i) i casting. Druga novina jeste da će od poreza biti odbijeno $18.5 miliona dolara, pod uslovom da se krene sa produkcijom u roku od 180 dana. U prevodu - snimanje mora da počne uskoro.\nProsečan fan Akire u momentu čitanja ove vesti\nU produkciju su uključeni Andrew Lazar, kao i producentska kuća Appian Way Productions koju drže Leonardo DiCaprio i Jennifer Davisson. Taika Waititi (Thor: Ragnarok) je uključen u projekat, ali (za sada) u nepoznatoj poziciji. Nije isključeno da će režirati.\nPrethodno je film trebalo da režira Jaume Collett-Serra (Unknown, Orphan, House of Wax) 2011. godine, ali je produkcija prekinuta zbog dorada na scenariju. Pored njega, potencijalni režiseri na projektu su trebali da budu i Justin Lin, George Miller, pa i Christopher Nolan.\nDok čekamo nove vesti o Akiri, pogledajte listu našeg kolege o najboljim (klasičnim) Anime naslovima koje valja obrnuti za života. Sa druge strane Netflix radi na svojim Anime naslovima, baziranim na Pacific Rim franšizi i knjizi/serijalu Altered Carbon.


S problemom masovne gladi u Istočnoj Africi suočena 23 miliona ljudi\nPodaci UN-a pokazuju da je za oko 23 miliona ljudi u Somaliji, Južnom Sudanu, Etiopiji, Keniji, Džibutiju, Sudanu, Ugandi i Burundiju hitno je potrebna pomoć u hrani\nnaslovnica > svijet, analiza vijesti, dnevni naslovi 09.03.2017 Tufan Aktaş Addis Abeba\nADDIS ABABA (AA) - Zbog nedostatka hrane u zemljama Istočne Afrike s problemom masovne gladi suočeno je oko 23 miliona ljudi, a sve su prisutniji i slučajevi umiranja. U slučaju da međunarodna zajednica u skorije vrijeme ne poduzme potrebne mjere, moglo bi doći do velike humanitarne tragedije.\nNedostatku hrane i masovnoj gladi doprinijela je suša i građanski rat u Istočnoj Africi, a ova problem dobio je novu dimenziju nakon što su se pojavili slučajevi umiranja od gladi.\nPrema podacima koje je novinar Anadolu Agency (AA) dobio iz Ujedinjenih naroda (UN), za oko 23 miliona ljudi u Somaliji, Južnom Sudanu, Etiopiji, Keniji, Džibutiju, Sudanu, Ugandi i Burundiju hitno je potrebna pomoć u hrani.\nSomalija je već četvrt stoljeća suočena sa građanskim ratom, a nakon katastrofalne suše 2011. godine u kojoj su život izgubile desetine hiljada ljudi, ova zemlja se nalazi na korak od nove humanitarne katastrofe.\nU Somaliji je tokom protekle sedmice zbog suše proglašeno stanje "nacionalne katastrofe", a u ovoj zemlji do sada je od gladi umrlo najmanje 110 osoba. Prema UN-u, za oko 6,2 miliona stanovnika Somalije potrebna je pomoć u hrani, što je polovina somalijskog stanovništva. Četvrtini stanovništva, odnosno za 2,9 miliona osoba hitno je potrebna pomoć u hrani.\nNavedeno je kako je za pružanje osnovnih namirnica za život stanovnicima Somalije potrebno oko 450 miliona dolara.\nNimalo drugačija situacija nije ni u Južnom Sudanu. I pored podzemnih bogatstava i obradive površine, za najmanje 4,9 miliona stanovnika Južnog Sudana neophodna je pomoć. Zbog građanskog rata koji traje u toj zemlji, stanovništvo nastavlja odlaziti u susjedne zemlje. Broj izbjeglica iz Južnog Sudana u okolne zemlje dosegao je 1,5 miliona.\nIntenzivna suša u posljednjih nekoliko godina zahvatila je istočne i južne dijelove Etiopije, gdje 5,6 miliona ljudi treba pomoć u hrani. Za pružanje pomoći stanovništvu te zemlje potrebno je 948 miliona dolara.\nU 578 škola je otkazana nastava, a 228.000 učenika zbog suše ne ide školu.\nSušom je najviše pogođena Kenija gdje se 2,7 miliona ljudi suočava sa nestašicom hrane.\nSa ekonomskom i političkom nestabilnošću suočava se 1,5 miliona ljudi u Burundiju, 3,6 miliona ljudi u Sudanu, 200.000 u Džibutiju, te 1,6 miliona ljudi u Ugandi.\nSuša je uzrokovala porast cijena namirnica što je za posljedicu imalo rast krize.\nPodaci Organizacije za hranu i agrokulturu (FAO) pri UN-u pokazuju kako su cijene hrane u posljednjih godinu dana u Etiopiji, Keniji, Somaliji, Južnim Sudanu, Ugandi i Tanzaniji dosegli rekordne razine.


Croatian Political Science Review, Vol. 36 No. 2, 1999\nFulltext: croatian, pdf (242 KB) pages 68-89 downloads: 1.210* cite\nBarišić, A. (1999). NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta. Politička misao, 36 (2), 68-89. Retrieved from https://hrcak.srce.hr/32018\nBarišić, Ante. "NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta." Politička misao, vol. 36, no. 2, 1999, pp. 68-89. https://hrcak.srce.hr/32018. Accessed 25 Oct. 2021.\nBarišić, Ante. "NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta." Politička misao 36, no. 2 (1999): 68-89. https://hrcak.srce.hr/32018\nBarišić, A. (1999). 'NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta', Politička misao, 36(2), pp. 68-89. Available at: https://hrcak.srce.hr/32018 (Accessed 25 October 2021)\nBarišić A. NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta. Politička misao [Internet]. 1999 [cited 2021 October 25];36(2):68-89. Available from: https://hrcak.srce.hr/32018\nA. Barišić, "NATO i vanjska politika SAD: Povodom pedesete godišnjice formiranja, kosovske krize i novoga strategijskog koncepta", Politička misao, vol.36, no. 2, pp. 68-89, 1999. [Online]. Available: https://hrcak.srce.hr/32018. [Accessed: 25 October 2021]


Crna Gora » Letovanje » Kotor\nVrsta : Odmaraliste\nNasi apartmani se nalaze u mjestu zvanom Dobrota , 2 km su udaljeni od centra starog grada Kotora a od mora su udaljeni samo 20 metara.\nApartmani su kompletno opremljeni ukljucujuci ADSL, SAT, ves masinu, peglu,fen za kosu itd…, voda 24h i obezbijedjeno parking mjesto.\nVelicine su 38m2 a sastoje se od spavace sobe sa bracnim krevetom, hodnik ...\nApartmani na plaži - Kostanjica, Kotor\nIzdajem apartmane na obali mora cijene su povoljne i pristupacne.Imamo u ponudi 2 apartmana jedan sa 5 kreveta i drugi sa 4 kreveta svi imaju zasebnu kuhinju kupatilo imaju tv i pristup internetu.\nVrsta : Apartmani, Privatni smeštaj\nIzdajem apartmane u Kostanjici, opstina Kotor\nIzdajem apartmane u Kostanjici, opstina Kotor, na samoj obali mora.\nSopstvena plaza (ponta i pesak).\nApartmani su opremljeni klima uredjajima, TV, DVD, internet, kuhinja, kupatilo, terasa.\nBesplatne su lezaljke i suncobrani.\n069/663-270 069/345-077 082/373-044 Vesna Vukovic\nApartmani Kotor Vista\nPluto stanovi za izdavanje su pravi izbor za vas.\nNasi tanovi se nalaze 50 metara udaljenosti od obale mora,u naselju Muo,sa prelepim pogledom na stari grad Kotor i Boko-kotorski zaliv.\nNasi vec nagradjivani stanovi pruzaju savrseno mesto za vas odmor, u zemlji koja je poznata po svojim prirodnim lepotama, izvanrednim klimatskim uslovima i ...\nkuca za ljetovanje u Kotoru - Dobrota\nljetovanje u Kotoru - Dobrota\nkuca sa dvije spavace sobe, klima, internet, kablovska, ogradjen parking i dvoriste.\nSobe i apartmani Vukasović\nApartmani Vukasović se nalaze u privatnoj kući sa dvorištem u zelenilu na oko 35 metara od mora i 1000 metara od Starog grada Kotora, na adresi Dobrota 99.\nU ponudi su 2 apartmana i 4 dvokrevetne sobe.\nApartmani (studio) su identični i imaju po 35 m2.\nSvaki apartman sadrži: spavaću sobu sa bračnim krevetom ( francuski ležaj), ...\nApartmani Lucic u Prcnju\nPrivatni apartmani Lucic, nalaze se 5 km od Starog grada Kotora, u prelijepom primorskom mjestu Prcnju.\nPredio u kojem su apartmani pozicionirani karakteristican je po vazdusnim strujanjima, koja su izuzetno pogodna ljudima koji imaju probleme sa disajnim organima, prevashodno asmaticarima.\nApartmani su udaljeni 50 m od obale mora.\nApartmani su smjesteni na samoj obali i opremljeni su TV klimom kuhinjom kupatilom I balkonom as pogledom na more.\nMore je do apartmana udaljeno 20 metara a market I restoran 50 metara.\nApartmani imaju vlastiti parking I slatku vodu 24 Casa dnevno.\nRaspolazemo dvokrevetnim, trokrevetnim i cetvorokrevetnim apartmanima.\nPansion Pana nalazi se u Dobroti na samoj obali mora, u prekrasnom mediteranskom ambijentu, udaljen svega 5km od Starog grada Kotora.\nObjekat ima 12 komforno opremljenih soba (30 ležaja) od kojih svaka ima kupatilo i direktan pogled na more.\nObjekat raspolaže uređenim pontama i plažama, čistim i toplim morem sa najvećim brojem ...\nkuca u Kotoru, komplet opremljena\nizdajem kucu komplet opremljena, dvije spavace sobe, dnevna soba, trpezarija, kuhinja, kupatilo, terasa sa rostiljem, parking, internet, kablovska, klima, 120m od mora.\ncijena: 30e dnevno ili 750e mjesecno\nForza Mare is located in Dobrota, 3 km away from the town centre, at the shore of the Bay of Kotor.\nStriking five stars Hotel with warm and friendly atmosphere, is a place where you can find everything that suits your needs and that will make you wish come and stay here once again! Forza Mare has ten double suites.\nEach air-conditioned suite is ...


Trening Archives - NUNS\nTrening o naučnom novinarstvu – Vakcina za medije\nTrening će biti održan 20. i 21. decembra na Zoom platformi, a detaljna agenda dostupna je na linku. Na primerima iz prakse koji se odnose na kovid 19 i vakcine,\nOdržana obuka o kreiranju video kampanje za članove Safejournalists Mreže u Petrovcu\nUčesnici su bili predstavnici regionalnih partnerskih organizacija, članovi mreže Safejournalists: Udruženja novinara Makedonije, Udruženja novinara Kosova, Udruženja “BH novinari”, Hrvatskog novinarskog društva, Nezavisnog udruženja novinara Srbije i Sindikata medija Crne\nTrening „Saznaj i razaznaj“\nTrening obuhvata edukaciju o vrstama medisjkih sadržaja, uticaju informacija na naš svakodnevni život i nivo stresa, novinarski kodeks, fotoforenziku i ostale alate koji se koriste u formiranju kritičkog mišljenja polaznika.\nSeminar o alatima za verodostojno izveštavanje, proveru činjenica i vizualizaciju\nKoje veštine i znanja možete unaprediti na ovom treningu: kakve grafike postoje, kada se koriste, šta je važno da svaka grafika ima, dobri primeri; alat za interaktivne grafike: Infogram;\nSeminar o digitalnoj bezbednosti za medijske profesionalce\nKoje veštine i znanja možete unaprediti na ovom treningu: kako funkcioniše globalna mreža, kuda sve putuju naši ‘paketi’ podataka, gde ih i ko analizira ili zadržava; kako kreirati jake lozinke\nSHARE: Trening zaštite podataka o ličnosti\nCilj treninga je da unapredi poštovanje zaštite podataka o ličnosti i pomogne medijima da implementiraju propise, standarde i dobre prakse u skladu sa njihovim mogućnostima. Sprovođenje treninga je podržano u


Зашто нема правде за 305 убијених Срба из Скелана? (ВИДЕО) | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nZašto nema pravde za 305 ubijenih Srba iz Skelana? (VIDEO)\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv šest Srba sa područja Skelana zbog zločina protiv čovječnosti.\nNema pravde za Srbe u Skelanima Foto: RTRS\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Blagomira Jovanovića, Milenka Čanića, Stevana Lukića , Dragojla Filipovića, Radomira Katanića i Slavka Milovanovića. Porodice srpskih žrtava sa ovog područja pitaju: Šta je sa optužnicama za zločine nad Srbima?\nOptužnica šestoricu Srba tereti da su od aprila do avgusta 1992. godine kao pripadnici Kriznog štaba Srpske opštine Skelani, učestvovali u napadu i progonu Bošnjaka i Roma sa šireg područja Srebrenice i Skelana.\nS druge strane, srpske porodice s ovog područja decenijama traže pravdu. U istom tužilaštvu godinama stoji pet predmeta za počinjeni zločin nad Srbima.\n– Koliko godina porodice treba da čekaju da ti predmeti dobiju svoj epilog – pita Radojka Filipović, predsjednica Skupštine Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila RS.\nU Skelanima je tokom rata ubijeno 305 Srba, najveći zločini počinjeni su 16. januara 1993. godine kada je ubijeno 69 mještana.\nNajmlađa žrtva bio je petogodišnji Aleksandar Dimitrijević, a njegov brat Radislav imao je 11 godina. Većina civila ubijena je na mostu na Drini u zasjedi dok su pokušavali da pobjegnu u Srbiju.\n– U napadima 28. divizije tzv. Armije BiH, Skelani su nekoliko puta napadani gdje nisu birani ni civili. Nema pravde. Pitam se da li Tužilaštvo BiH može podići optužnice protiv Naserovih koljača – izjavio je Gojko Simić iz Boračke organizacija Srebrenica.\nZa nešto više od mjesec u Skelanima će biti obilježene 23 godine od stradanja Srba. Njihove porodice isto toliko godina čekaju pravdu.


Torontu istorijska titula za kraj dominacije Voriorsa! - Sportklub\nNBA Autor:Branimir Smilić14. jun. 20192:11 > 5:40\nLachlan Cunningham, Getty Images Sport\nKošarkaši Toronta prvi put u istoriji postali su šampioni najjače lige sveta. Reptorsi su u šestoj utakmici velikog finala pobedili dvostrukog uzastopnog prvaka Golden Stejt u Orakl areni 114:110 i ukupnim rezultatom 4-2 došli do prvog pehara u 24 godine dugoj istoriji franšize.\nGostima je u šestom meču na ruku išla i verovatno teža povreda Kleja Tompsona u finišu treće četvrtine, koji je nešto kasnije dvoranu napustio uz pomoć štaka. Voriorsi nisu mogli da računaju ni na Kevina Durenta, koji će zbog operacije ahilove tetive verovatno propustiti celu sledeću sezonu.\nU poslednjoj NBA utakmici u Orakl areni (Voriorsi se sele u dvoranu u San Francisku) Toronto je najvećih 9 poena viška imao na startu (0:9), što dovoljno govori koliko je uzbudljivo bilo u Kaliforniji.\nReptorse je u prvom poluvremenu predvodio sjajni Kajl Lauri, dok je u nastavku utakmice, pogotovo u poslednjoj četvrtini, odgovornost preuzeo ‘čovek iz senke’ Fred Vanvlit i gotovo bez greške poveo svoj tim do istorijskog uspeha.\nGosti iz Kanade su kao i u prethodnom meču i u Orakl areni mogli da prokockaju značajnu prednost u finišu, ali je sreća ovoga puta bila na njihovoj strani. Reptorsi su na minut i 55 sekundi pre kraja vodili 108:102, Voriorsi su se vratili i čak su imali napad za pobedu. Napad je, naravno, bio za Stefa Karija, ali odlični strelac nije bio precizan.\nTačku na neverovatnu sezonu tima Nika Nursa, čoveka kome je ovo bila prva samostalna sezona u NBA i čoveka koji je godinama radio u engleskoj košarci, stavio je Lenard da penala za veliko slavlje malobrojnih navijača Toronta u dvorani.\nKod Voriorsa, koji nisu uspeli četvrti put u poslednjih pet sezona da osvoje titulu, Tompson je do povrede postigao 30 poena (4/6 za tri), Andre Iguodala je zabeležio 22, Kari 21 (3/11 za tri), a Drejmond Grin 11, uz 19 skokova i 13 asistencija.\nMeč u Orakl areni je u znaku teško povređenog Durenta i oproštaja od čuvene dvorane (najstarije u NBA) u kojoj Voriorsi igraju poslednji meč.\nToronto je sjajno počeo meč i posle samo minut i poveo je 8:0, uz trojke Kavaja Lenarda i Kajla Laurija. Kavaj je ubacio još jednu trojku za 11:2, ali su Voriorsi uzvratili mini-serijom 4:0.\nReptorsi trojke šutiraju 5/6 i u 5. minutu vode 17:8.\nRazigrao se Klej Tompson i sa dve trojke vratio je svoj tim sa samo dva poena minusa u 8. minutu – 20:22. Sjajni strelac izbio je na treće mesto večne liste ‘trojkaša’ u mečevima doigravanja.\nVoriorsi su serijom 7:0 prvi put poveli u 10. minutu – 27:26. Lauri trojkom prekida nalet domaćeg tima, ali na drugoj strani i Kari pogađa prvu trojku.\nReptorsi imaju pola koša prednosti posle prve četvrtine – 33:32. Lauri je blistao sa 15 poena (4/4 za tri), dok je na drugoj strani 10 upisao Tompson.\n🇺🇸: ABC 🇨🇦: TSN pic.twitter.com/Y3f4Ui78Mx\nVanvlit je trojkom za 43:38 ponovo ‘odlepi’ svoj tim, ali u mnogo sporijem ritmu se igra u drugoj četvrtini. Voriorsi serijom 6:0 dolaze do prednosti 44:43 u 19. minutu, a trener gostiju Nik Nurs odgovara tajm-autom.\nIguadala je postigao tek četvrtu trojku za domaći tim na nešto manje od dva minuta pre kraja poluvremena za 54:53, ali je odlični Lauri uzvratio, a onda i Lenard uz dodatno slobodno bacanje – 54:58.\nToronto na poluvremenu vodi 60:57, uz sjajno izdanje Laurija – 21 poen, (3/4 za dva, 4/5 za tri), uz po 6 skokova i asistencija, Siakam je dodao 13, a Ibaka 10. Na drugoj strani Tomspon prednjači sa 18 poena, dok je Iguodala upisao 11.\n#TripleDoubleWatch for Kyle Lowry with 19 PTS, 6 AST, 6 REB! #NBAFinals#WeTheNorth 58#StrengthInNumbers 54\nKlej Tompson u finalu trojke šutira 22/38 (57.9%) što je najbolje u istoriji!\nKlay is 22-38 from deep in the Finals (57.9%)\nThat’d be the best 3PT% in Finals history, per @bball_ref 😳 pic.twitter.com/21w7zfUAgB\nLenard se ‘probudio’ na počeklu drugog poluvremena i uz koš i dodatno bacanje gosti su u 28. minutu imali 6 poena viška – 72:66. Ipak, Golden Stejt je brzo odgovorio…\nVoriorsi uzvraćaju serijom 14:4 i na četiri i po minuta pre kraja trećeg perioda ponovo vode – 80:76. Nalet domaćeg tima prekinuo je Lenard, uz dodatan penal – 80:79.\nKLAY PULLS UP FROM DEEP! 💦#StrengthInNumbers 78#WeTheNorth 76\n🇺🇸: ABC 🇨🇦: TSN pic.twitter.com/mnCKO3Q8Zo\nAli usledila je nova trojka neverovatnog Topmsona…\nKauri i Lenard imaju po četiri lične greške, što bi mogao da bude veliki problem za Reptorse.\nKod rezultata 83:80 na 2:22 minuta pre kraja Tompson je ostao na parketu posle pokušaja da zakuca i prekršaja Denija Grina. Klej se uhvatio za levo koleno i uz pomoć saigrača izašao sa terena. Na putu do svlačionice ipak se oslonio na nogu i vrlo brzo vratio na parket i stao na linuju slobodnih bacanja.\nOdlični bek je pogodio oba penala, a onda za svaki slučaj trčeći otišao do svlačionice. Povreda Tompsona pogodila je i velikog navijača Reptorsa, repera Drejka.\nIguodala je pogodio treću trojku iz šest pokušaja za 88:83 na nešto više od minut pre kraja treće četvrtine. Ukupno 20 za njega.\nLenard u poslednjim trenucima trećeg perioda pogađa iz odbojke, ali prekasno – Voriorsi u odlučujućih 12 minuta ulaze sa 2 poena prednosti – 88:86.\nTompson se više neće vraćati na parket! Voriorsi su poslednju četvrtinu počeli i bez Karija, koji je morao malo da odmori.\nVenvlit ubacuje trojku za izjednačenje 91:91 na tačno 9 minuta pre kraja.\nKlej Tompson je na štakama napustio Orakl arenu!\nKlay Thompson deixando o ginásio de muletas #NBAnaESPN #NBAnaBand pic.twitter.com/HlSd7uAda7\n— 4theWin (@_4thewin) June 14, 2019\nNa pola poslednje deonice Voriorsi vode 99:96. Venvlit sa tri penala izjednačuje – 99:99. Kod rezultata 101:99 Grin je tražio prekršaj, ali sudije nisu mislile kao krilni igrač domaćeg tima.\nSjajni Venvlit na 3:44 pre kraja ubacuje petu trojku iz desetog pokušaja – 104:101. Tajm-aut za Voriorse.\nIbaka posle ofanzivnog skoka povećava prednost gostiju – 106:102. U poslednjim trenucima sledećeg napada Lauri postiže koš u mnogo sreće za 108:102, a Drejmond Grin na 1:55 minuta trojkom vraća nadu svom timu – 108:105.\nSiakam pogađa jedan od dva penala – 109:105 na nešto više od minut i po pre kraja. Na drugoj strani Kazins takođe jedan od dva sa linije slobodnih bacanja – 109:106.\nKazins polaže za 109:108 na 47 sekundi pre kraja. Tajm-aut za goste 38 sekudni pre kraja. SIakam postiže koš (111:108), do kraja je 26 sekundi.\nNa drugoj strani Kari sa penala pogađa oba puita – 111:110. Još 18 sekundi… Lauri ima problem da vrati loptu u igru – tajm-aut Reptorsa.\nToronto je izgubio loptu – presing Voriorsa urodio je plodom. Grin je pokušao da pronađe Siakama, ali je lopta završila u autu. Do kraja je još 9.6 sekundi. Tajm-aut za domaće.\nKari je iz solidne pozicije pokušao za tri, ali nije pogodio. Drejmond Grin traži tajm-aut i dobija tehničku jer nijedan od timova više nema pravo na odmor. Do kraja je još 0,9 sekundi, Reptorsi imaju jedno slobodno bacanje i loptu sa strane.\nKavaj Lenard pogađa penal – 112:110. Lopta sa strane je za Reptorse, lopta dolazi do Lenarda koji je fauliran. Lenard pogađa oba slobodna bacanja – 114:110!\nToronto Reptorsi su prvi put u istoriji šampioni NBA lige. Prvi tim iz Kanade na vrhu najjače lige sveta.\nGolden State WarriorsNBANBA FinalsToronto Raptors


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - SLZ: Metalac (K) - Morava (VP) 4:1\nUtorak, 22.01.2019 16:40\n26.09.2009 A. Daišević 2185\nSLZ: Metalac (K) - Morava (VP) 4:1\nStrpljenje se isplatilo. Fudbaleri sa stadiono kod kraljevačke Ložionice očigledno su prebrodili krizu sa početka sezone i u najboljoj igri dosadašnjeg toka prvenstva prosto pregazili Moravu iz Velike Plane. Sve je bilo rešeno u prvih devet minuta kada je sa dva majstorska poteza najbolji akter utakmice Stefan Živković doneo domaćinu prednost od 2:0. U 3. minutu posle akcije koja nije mnogo obećavala odlučio se na udarac sa ivice šesnaesterca i pogodio donji levi ugao vratara gostiju Ćurčića. Samo šest minuta kasnije sve je Živković uradio sam, posle odličnog driblinga, pa lažnjaka, stvorio je sebi prostor za udarac i novi gol je bio neizbežan. Imali su domaći u prvih 45 minuta još prilika, a anemični gosti zapretili su dva puta sredinom voog dela igre. Prvo je Stojanović šutirao sa sedam metara od gola visko preko prečke, a nešto kasnije je i Maksimović bio neprecizan iz povoljne situacije.\nU drugom poluvremenu ista slika na terenu. Posle slobodniog udarca lopta se odbila do Draškovića koji snažno šutira, golman gostiju odbija loptu,a napadač Tufegdžić lucidno pogađa mrežu. Najlepši trenutak utakmice desio se u 60.minutu. Otašević je izveo slobodan udarac sa blizu 30 metara iskosa, skoro kod aut linije,a lopta je pogodila same rašlje gola Planjana i priča je bila gotova. Sve što se do kraja desilo bio je utešni gol Morave koji je iz slobodnog udarca postigao najzapaženiji gostujući fudbaler Maksimović.\nStadion: Kod Ložionice. Gledalaca: 300. Sudija: Marjan Janković (Petrovac na Mlavi). Strelci: 1:0 Živković u 3., 2:0 Živković u 9., 3:0 Tufegdžić u 50., 4:0 Otašević u 60. i 4:1 Maksimović u 84. minutu. Žuti kartoni: Đorđević, Tufegdžić (Metalac), Orlović, Maksimović (Morava). Igrač utakmice: Stefan Živković (Metalac).\nMetalac: Milenković , Mladenović, Đorđević, Kolaković, Drašković, Opančina, Marković (Ivanović), Radovančević, Tufegdžić (Bižić), Živković (Simić), Otašević.\nMorava: Ćurčić, Stanojlović, Stojanović, Trailović, Orlović, Jančić, Vlašković (Ristić), Milojević (Stoiljković), Maksimović, N. Petrović, Ličina (M. Petrović).\nFudbal Muškarci Srpska liga "Zapad" Metalac (K) Morava (VP) Srbija Raški okrug Kraljevo\nMarkićević u potrazi za novim klubom\nŠumadija iz Arandjelovca je ostvarila ovogodišnji plan\nJoš jedna pobeda Železničara\nŽelja pobedio u Valjevu\nMačva koracima od 7 milja korača ka Prvoj Telekom ligi\nSrpska liga "Zapad": Metalac – Sloga (PM) 2:1\nMFL Kraljevo: Metalac i Lasta na ravne časti\nMFL Kraljevo: Metalac u velikom usponu!\nMFL Kraljevo: Dve prednosti Metalca, na kraju egal epilog\nKraljevački fudbalski teleks\nFk metalac: Finiš delo pokvario\nGružani ponovo kolo vode\nSloboda iz Lipa pobednik Kup-a Podunavskog okruga\nFinale KUP-a Podunavskog okruga: GFK Jasenica 1911 – Morava (VP) 5:2\nZona Dunav: Jasenica 1911 - Morava (VP) 1:0\nFinale KUP-a Podunavskog okruga: Selevac - Morava (VP) 1:0\nRadnički (K) - Morava (VP) 2:1\n7 .kolo Srpska liga "Zapad"\nMačva 3 : 1 Sloga (P)\nMetalac (K) 4 : 1 Morava (VP)\nVujić voda 2 : 1 Sloga (PM)\nFAP 0 : 2 Sloboda (Č)\nRudar (K) 0 : 1 Jedinstvo\nŽelezničar 0 : 1 Budućnost (V)\nŠumadija (A) 1 : 2 Sloboda (U)\nŠumadija Radnički 1923 3 : 0 Radnički Stobeks\n1 Šumadija Radnički 1923 7 5 2 0 17\n2 Mačva 7 5 2 0 17\n3 Sloboda (U) 7 4 2 1 14\n4 Vujić voda 7 4 2 1 14\n5 Sloga (PM) 7 3 2 2 11\n6 Morava (VP) 7 3 1 3 10\n7 Sloboda (Č) 7 3 1 3 10\n8 Jedinstvo 7 3 1 3 10\n9 Železničar 7 3 0 4 9\n10 FAP 7 2 2 3 8\n11 Radnički Stobeks 7 2 2 3 8\n12 Metalac (K) 7 2 1 4 7\n13 Rudar (K) 7 2 1 4 7\n14 Budućnost (V) 7 2 1 4 7\n15 Šumadija (A) 7 2 0 5 6\n16 Sloga (P) 7 1 0 6 3


Dyson V10 Motorhead štapni usisivač | Štapni usisivači | Usisivači i oprema | Mali kućni aparati | Kućni aparati | eKupi.rs - Vaša Internet prodavnica\nDyson V10 Motorhead štapni usisivač\nDyson V10 Motorhead štapni usisivačIDEK000374721\nDyson V10 Motorhead štapni usisivačID:EK000374721\nDyson V10 Motorhead štapni usisivač Skladištenje prašine: posuda za prašinu Vreme rada: 60 min Vreme punj... Saznaj više\nVreme punjenja: 3.5 sati\nNivo buke: Akustički napravljeno\nAerodinamično kućište reguliše put vazduha oko motora, smanjujući bučne turbulencije.\n150 Air watta – to je 20% više nego kod usisivača Dyson V8™\nDyson digitalni motor V10\nMotor do 125000rpm\nLi-ionska baterija sa 7 ćelija\nTransformiše se u ručni usisivač\nProtok vazduha- Položaj motora, posude za prašinu i ciklona, omogućava uvlačenje vazduha direktno iz glave usisivača u ciklone u jednom redu.Ovo, kombinovano sa snažnijim Dyson digitalnim motorom V10 povećava usisnu snagu.\nUsisivač zadržava 99,97% sitne prašine do 0,3 mikrona i izbacuje vazduh čistiji od onog koji udišemo.\nPred i post motorni filter kombinovani su u jednom uređaju radi lakšeg održavanja.\nZidni nosač za jednostavno odlaganje i punjenje: Dyson Cyclone V10™ usisivač lako uleže u zidni nosač kako bi se napunio, a takođe zidni nosač služi i za uredno držanje nastavaka, uvek spremih za upotrebu.\n14 ciklona, svaki generiše silu veću od 79000 G-sile, i prikuplja mikroskopski sitne čestice kao polen i bakterije.\nSvaki ciklon je raspoređen oko ose uređaja, a kada se cikloni nakose, vazduh ubrzava od 70Km/h do 190 Km/h stvarajući centrifugalne sile koje sakupljaju i najfinije čestice polena i prašine\nTip proizvoda Štapni usisivači\nNaziv i vrsta robe Dyson V10 Motorhead štapni usisivač\nTip i model Štapni usisivači