https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Lucidni snovi?!\nOPŠTE TEME => Paranormalno => Temu započeo: أحدث الأرق من النو 27.09.2007. 12:14:41\nNaslov: Lucidni snovi?!\nPoruka od: أحدث الأرق من النو 27.09.2007. 12:14:41\nza one koje ne znaju sta je to:\nLucidni snovi su oni snovi kada je osoba svesna da sanja, čega obično postaje svesna kada sanja neku nemoguću ili neverovatnu pojavu, ili bez ikakvog jasnog razloga jednostavno shvati da sanja.\nU takvim snovima moguće je biti lucidan i imati malo kontrole nad sadržajem snova i obratno, imati mnogo kontrole bez čiste svesnosti da sanjamo. Ako smo lucidni i imamo dobru kontrolu, onda možemo birati neku aktivnost koja je moguća samo u snovima, postići ono što u budnom stanju ne bismo nikada mogli ostvariti. Iako se takvi snovi tokom života spontano događaju, moguće ih je posebnim metodama i vežbama (pisanje dnevnika snova isl.) potaknuti, te isto tako i pojačati stanje lucidnosti i time dobiti veću kontrolu nad vlastitim lucidnim snovima.\nneko imao iskustva?\nNaslov: Odg: Lucidni snovi?!\nPoruka od: Pedja 27.09.2007. 12:35:28\nO da, cak ponekad kad mi se ne sidikako se stvar odvija, premotam nazad, pa odsanjam situaciju iznova.\nPoruka od: Top 27.09.2007. 13:13:20\nMa da... programirate se pre spavanja shta cete da sanjate. Ajde ne prichajte gluposti :P\nPoruka od: Pedja 27.09.2007. 13:50:56\nHoces da kazes da ti se nikada nije desilo da dok sanjas postanes svestan da sanjas?\nPoruka od: DJ_Uro_UE 27.09.2007. 13:57:50\nPoruka od: fon Manštajn 27.09.2007. 13:58:33\ncinjenica je da postoje ljudi koji nikada ne sanjaju, tj. ne secaju se svojih snova... moja reakcija na lucidne snove je budjenje, hocu da kazem da mi se ne desava da sam svestan i da nastavim sa istim snom... mada je to iskustvo shit nemali broj puta sam sanjao da sam polozio ispit i shvatim da sanjam tek kada dam ogovor na pitanje koje nisam naucio ili ako resim zadatak metodom koji nisam vezbao, tj. taj trenutak dovodi me do budjenja... u fazonu, cek, cek pa ja ovo ne znam i paf probudim se... ovo ne izmiljmisljma vec stavrno mi se to desava, pa ne mogu da kazem cesto, ali mi se desava.... mada ovo verovatno i nema veze sa lucidnim snovima... :(\nPoruka od: DJ_Uro_UE 27.09.2007. 14:02:51\nJedino shto mi se deshavalo je to da ako sanjam neshto, probudim se i kad nastavim da spavam, sanjam nastavak sna. To mi se jednu noc dogodilo kad sam sanjao neke duhove, groblja i ostalo. Nisam celu noc mogao da se otresem tog sna! :(\nPoruka od: Pedja 27.09.2007. 14:06:28\nMeni se vise puta desavaloda sam resavao neke probleme u snu. Ono, pravim neki program ili tako nestoi ne mogu da smislim resenje, i onda dokspava, sanjam kako to resavam i resim... Tada sam potpuno svestan da sam to sanjao, probudim se, ustanem, zapisem resenje i onda nastavim da spavam.\nPoruka od: black_angel_421 03.10.2007. 11:13:59\nchesto sanjam lucidne snove\nnazhalost, to traje jako kratko.. par minuta nakon shto osetim da sam svesno upletena u san, budim se. ali skroz je jak osetjaj :) :) :)\nchini mi se da mi je neko prichao da lucidne snove dovode u vezu sa astralnom projekcijom, no ne mogu se setiti tachnih detalja..\nPoruka od: jelenica_ue 03.10.2007. 11:22:47\nCitat: black_angel_421 03.10.2007. 11:13:59\ni meni se desi ovo ... sanjam postanem svesna da sanjam i probudim se\nPoruka od: black_angel_421 03.10.2007. 11:38:41\ne da, zanimljivo je da se uveliko koristi vezhbanje lucidnog sanjanja da bi se lakshe dolazilo do reshavanja problema, da bi se probalo sve shto se zheli, bez rizika, sa jedinim ogranichenjima u oblasti imaginacije, znachi bez fizichkih i ljudskih zakona..\njosh kazhu da ljudi koji imaju cheste lucidne snove imaju potencijal za reshavanje mnogih slozhenih problema i za posebna umetnichka nadahnutja, a i da razviju vishe psihosposobnosti jer vetj u sebi imaju naznake kontrole podsvesti..\nPoruka od: Vertigo 03.10.2007. 11:52:55\nO da, vrlo cesto sanjam takve snove. Desava mi se neka situacija (ruzna, lepa, nemoguca...) i kontam da sanjam, ali problem je sto ne mogu da se probudim. Znam da sanjam, i opet osecam neverovatan REALAN strah npr. ako je u pitanju ruzan san. Tek kasnije se budim, kad se lepo sve izdesava, kad se isprestravim do iznemoglosti.\nTakodje mi se desavalo da radim u snu stvari koje u stvarnosti ne mogu. Da pricam strane jezike, da objasnjavam zadatke. Bude mi krivo posle sto ne mogu da se setim tacno sta sam pricala u snu. :)\nStvarno ne znam koji je gori osecaj-kad sanjas nesto, i izgleda vrlo stvarno, ubedljivo, sa puno emocija, pa se ceo dan tripujes, ili kad sanjas, svestan si, a opet ne mozes nista?! Blago vama koji se odmah probudite!\nA imala sam i momente sa snovima u nastavcima. Opet sanjam nesto ruzno, probudim se, i nastavim to isto da sanjam :(. Ili nesto lepo, pa se probudim, i zatim sama sebe vratim na poslednju scenu koje se secam i nastavljam pricu. Malo truda, i super je. :D\nBtw, najjace mi je kad znam da sanjam, i neko me juri, a ja u potpunoj slow motion varijanti. Uzas!\nPoruka od: أحدث الأرق من النو 16.10.2007. 19:38:08\ne da i ja odgovorim!\nda, desavaju mi se ovi snovi!\ni jako mi je zanimljivo ovo... i mnogo mi se svidja :)\ni kad se probudim, i vratim se da spavam i sasvim svesno da sanjam, nastavljam onde gde sam stala! :)\nPoruka od: GradjaniN 17.10.2007. 02:55:00\nImam iskustva sa ovom pojavom, ali imam i jedno nekako slichno iskustvo, naime da imam odredjenu kontrolu u snu, ne neshto kao "motanje filma", vec pre kao sposobnost veoma brzog kretanja kroz prostorvreme ali bez svesti o tome da sanjam i da je sve to samo san. Sa druge strane obichno kada postanem svestan da sanjam san ne potraje dugo i prilichno brzo se probudim. Blizhi sam ovakvim iskustvima kada dugo vremena provedem budan - duzhe nego shto je normalno, nego kada imam normalan ritam spavanja.\nPoruka od: fon Manštajn 17.10.2007. 21:42:32\nvise ne znam da li sanjam da svako jutro gasim el.peci u kuci zbog skupe struje ili ih stvarno gasim, posto sam poprilicno ne svestan tog mog ranojutarnjeg "bauljanja" po kuci zbog peci... :icon6:


Jagodinac dao krv èak 160 puta: "Duži humanitarni nego radni staž" VIDEO - Jagodina - Društvo - B92 Lokal\nJagodinac dao krv èak 160 puta: "Duži humanitarni nego radni staž" VIDEO\nDobrovoljno dati krv i na taj naèin pomoæi u spašavanju neèijeg života jedan je od najlepših ljudskih gestova. Milan Petroviæ (70) iz Jagodine je to shvatio vrlo rano, odmah po završetku školovanja. Zbog toga nije èasio èasa, te je veæ sa 18 godina, davne 1969. godine, hrabro zavrnuo rukav i seo na stolicu za dobrovoljne davaoce.\nIzvor: KCN online utorak, 6.04.2021. | 10:25 Jagodina\nFoto: Saša Joviæ (TV Kopernikus) /KCN online\n"Bilo je malo zebnje i treme, jer prvi put tako nešto radiš u životu. Kod starijih davalaca je to veæ bila rutina, a ja sam svako malo brinuo o tome hoæe li boleti, hoæe li biti velika igla… Onda sam krenuo da dajem krv sa društvom i da pomažem onima kojima je to potrebno", rekao je Milan za KCN online, inaèe bivši fudbaler i trener, ali i uèesnik mnogobrojnih radnih akcija.\nMilan je radio kao kalionièar u "Elmosu". Kada se "Elmos" spojio sa Fabrikom kablova, njihova podružnica dobrovoljnih davalaca bila je jedna od najjaèih u Jugoslaviji, a on je bio njihov ponosan èlan. Kako je odmah po završetku zanata poèeo da radi, rano je otišao i u penziju, kada je ispunio èetiri decenije radnog staža. Meðutim, njegova knjižica za dobrovoljno davanje krvi se nije tada zatvorila. Ona se i narednih sedam godina punila peèatima i potpisima lekara. On voli da kaže da ima duži humanitarni, nego radni staž. To je rezultiralo time da je do svoje 65. godine èak 160 puta dobrovoljno donirao dragocenu teènost.\n"Imam neko unutrašnje ispunjenje zbog toga. Jednostavno, našao sam se u moguænosti da pomognem nekome kome je potrebno. Bog je meni pomogao tako što mi je dao dobro zdravlje, da ja mogu drugima da pomognem. Zahvalan sam i porodici što me je u svemu tome podržavala. Treba ostati zdrav sve ove godine. Mene je sport održao, a bio sam i dugogodišnji uèesnik na radnim akcijama", istakao je Milan, kome u Pomoravskom okrugu po ovom pitanju nema ravnog.\nKrv nije davao samo u Jagodini. Gde god je trebalo, rado se odazivao, a to je bilo i u Srbiji, ali i u regionu. Tako je dosta proputovao i upoznao mnogo njemu dragih ljudi sa kojima je i danas u kontaktu. Kaže, želja mu je bila da ostavi traga u dobrovoljnom davalaštvu i u tome je uspeo. Za iskazanu humanost, Petroviæ je dobio dosta nagrada. U njegovoj privatnoj kolekciji, nalazi se veliki broj znaèki i medalja Crvenog krsta i drugih organizacija, ali i Oktobarska nagrada grada Jagodine, na koje je on izuzetno ponosan.\n"Dobio sam ih dosta i sve su mi drage. Kada ih vidim, probude mi emocije iz prošlih dana. Ne mogu da izdvojim nijednu posebno. Svaka je donela svoju radost na svoj naèin. Ipak, kada sam donirao krv, nisam o priznanjima razmišljao. Nisam mislio da æu stiæi do ove cifre. Nekada smo davali krv za poznatog primaoca, ali sada je to drugaèije. Mnogo puta su mi se zahvaljivali. Nudili su i novac, ali sam ja odbijao. Desilo se da odemo da popijemo i pojedemo nešto u to ime, ali novac nisam uzimao. Davaoci su skromni, pa tako i ja. Ne oseæam se posebno važno zbog toga", kaže on.\nMilan kaže da mu je drago što se mladi ljudi odazivaju akcijama dobrovoljnog davanja krvi.\n"To je veliki uspeh i to daje nadu da æe dobrovoljno davalaštvo opstati u ovim teškim vremenima. Mladi bi trebalo da se dozovu pameti, a ne samo da razmišljaju kako æe da budu u kafiæima i na ulici. Naravno, i to je deo mladosti, ali postoji naèin da se prepoznaju u društvu po humanim stvarima. Neka podare osmeh osobi kojoj je izraz lica smrknut, da i on bude sreæan i radostan. Nekome naša krv pomaže. To moramo uvek da imamo u glavi ", poruèio je Milan i dodao da bi država trebalo malo više pažnje da posveti dobrovoljnim davaocima krvi.\nSin Ivan i æerka Irena nisu krenuli oèevim stopama, iako su svi porodièno bili aktivni kada je bila potrebna pomoæ drugima. Meðutim, Milana raduje što se za njegovu humanitarnu aktivnost ineteresuju unuci Strahinja (11), Stefan (10) i Nemanja (9):\n"Aktivni su u podmlatku Crvenog krsta, u sektoru za njihov uzrast. Vole sport i zdrav naèin života i to me raduje. Iver ne pada daleko od klade (smeh). Oni su moje ispunjenje", kaže on sa širokim osmehom na licu.\nMilan, zbog svojih godina, više nije u moguænosti da daje krv. Danas je aktivan u Upravnom odboru jagodinskog Crvenog krsta i kroz svoj primer pokazuje mladima da se radi o bezbolnom i lepom iskustvu. Kako svi dobrovoljni davaoci krvi kažu, tako i on – naših pet minuta nekome može da spasi život.\nVelika zainteresovanost: Poèela vakcinacija u seoskim sredinama u Jagodini VIDEO\nVakcinacija u jagodinskim selima poèinje u sredu\nJagodina dobija pametne klupe - gde æe se nalaziti?\nJagodina: Izgradnja još tri kružna toka\nProdavci drva u Jagodini prate vremensku prognozu: Cena 40 do 45 evra po kubnom metru


Politika privatnosti - webordinacija\nWebOrdinacija.rs i kompanije koje se oglašavaju na našem sajtu poštuju privatnost korisnika Interneta i spremni su da je zaštite u svakom trenutku..\nPromene usluga, servisa i uslova korišćenja sajta WebOrdinacija.rs\nWebOrdinacija.rs zadržava pravo da svoje servise s vremena na vreme promeni ili u potpunosti ukine iz bilo kog razloga i bez prethodne najave, bez odgovornosti prema Vama ili bilo kom trećem licu. Zadržavamo pravo da s vremena na vreme menjamo i uslove korišćenja sajta. U svakom trenutku ćete na ovoj stranici moći da se upoznate sa trenutno važećim uslovima korišćenja i eventualnim promenama.\nWebOrdinacija.rs ne daje nikakve garancije niti je odgovoran za tačnost, sadržinu, kompletnost, zakonitost, pouzdanost, ispravnost ili dostupnost informacija ili sadržaja prikazanih na WebOrdinacija.rs. Nismo odgovorni za brisanje, neuspešno skladištenje, pogrešno ili neblagovremeno dostavljanje bilo kakvih informacija ili sadržaja. WebOrdinacija.rs ne snosi odgovornost za bilo kakvu štetu nastalu skidanjem fajlova ili pristupom bilo kakvom sadržaju na Internetu do koga se došlo upotrebom servisa sajta WebOrdinacija.rs na bilo koji način. WebOrdinacija.rs ne snosi odgovornost za sadržaj komentara postavljenih na sadržaj od strane posetilaca.\nWebOrdinacija.rs i svi sadržaji, informacije, proizvodi i servisi koji se pojavljuju u okviru našeg sajta dostupni su u viđenom stanju, bez ikakvih garancija u bilo kom smislu. WebOrdinacija.rs se izričito odriče svih izraženih, podrazumevanih ili propisanih garancija, uključujući, bez ograničenja, garancije trgovine, pogodnosti za odgovarajuću namenu ili protiv prekršaja intelektualnih prava. Ne garantujemo sigurnost, pouzdanost, neprekidnost i performanse sajta. Ne garantujemo za usluge ili proizvode do kojih se došlo direktno preko WebOrdinacija.rs ili preko linkova i/ili reklama na našem sajtu, kao ni za bilo kakve informacije ili savete do kojih se došlo korišćenjem WebOrdinacija.rs i njegovih pratećih servisa. Vi prihvate punu odgovornost za bilo kakvu štetu nastalu zbog informacija do kojih ste došli pomoću WebOrdinacija.rs, bez obzira da li je ta šteta nastala učitavanjem fajlova na Vaš računar ili ona ima bilo kakav drugi oblik.\nWebOrdinacija.rs ni pod kakvim okolnostima neće biti odgovoran nijednom korisniku, u smislu njegovog pravilnog ili nepravilnog korišćenja ili oslanjanja na WebOrdinacija.rs na bilo koji način. Na zahteve koji proizilaze iz ovih uslova koriscenja ili su njihova tema primenjuje se ovo ograničenje odgovornosti u smislu sprečavanja naknada za direktnu, indirektnu, havarijsku, posledičnu, specijalnu, kaznenu, slučajnu ili bilo koju drugu štetu, bilo da je takav zahtev baziran na garanciji, ugovoru, uvredi (uključujući nemar) ili na drugi način (čak i ako je WebOrdinacija.rs obavešten o mogućnosti nastanka takvih šteta). Ovakvo ograničenje odgovornosti primenjuje se bilo da šteta proističe iz pravilnog i nepravilnog korišćenja WebOrdinacija.rs ili oslanjanja na WebOrdinacija.rs, zbog nemogućnosti da se koriste servisi WebOrdinacija.rs ili njihovog prekida, obustavljanja ili okončanja rada (uključujući i slučajeve gde je razlog za to treće lice). Ograničenje odgovornosti primenjuje se u smislu štete zbog drugih informacija, servisa, usluga, saveta ili proizvoda do kojih se došlo pomoću linkova ili reklama na WebOrdinacija.rs. Ograničenje odgovornosti takođe se odnosi na troškove nabavke ili zamene proizvoda i usluga, gubitak profita ili gubitak podataka, bez obzira na pravilno ili nepravilno funkcionisanje WebOrdinacija.rs. Takvo ograničenje odgovornosti dalje se odnosi na sve informacije, usluge i proizvode koji se pojavljuju na WebOrdinacija.rs ili su na bilo koji način povezani sa WebOrdinacija.rs. Ni pod kojim uslovima WebOrdinacija.rs nije odgovoran za nepravilno funkcionisanje ili prekid rada servisa, prouzrokovanih direktno ili indirektno prirodnim silama, elementarnim nepogodama ili uzrocima koji su van razumne moći kontrole, u šta spadaju, između ostalog, i problemi u funkcionisanju Interneta, kvarovi na računarskoj opremi ili problemi sa njom, problemi u funkcionisanju telekomunikacione opreme ili neke druge vrste uređaja ili opreme, nestanci struje, štrajkovi, obustave rada, neredi, ustanci, revolucije, građanski nemiri, nestašice sadržaja ili manjak radne snage, požari, poplave, oluje, eksplozije, sve vrste prirodnih nepogoda, ratna razaranja, delovanje Vlade, naredbe domaćih i međunarodnih sudova, nekooperativnost trećih lica i problemi sa grejanjem, osvetljenjem i klimatizacijom.\nWebOrdinacija.rs prepoznaje da je u današnjem povezanom svetu pitanje zaštite intelektualne svojine veoma kompleksno i prema njemu se postavljamo ozbiljno i odgovorno. Ukoliko je na WebOrdinacija.rs bilo gde neovlašćeno postavljen bilo kakav sadržaj koji predstavlja Vašu intelektualnu svojinu, molimo Vas da nas kontaktirate. Pošaljite nam tačan opis spornog sadržaja, link ka stranici na kojoj se on nalazi i dokaz Vašeg vlasništva nad njim i uklonićemo ga u najkraćem mogućem roku i obavestiti Vas o tome pisanim putem.\nWebOrdinacija.rs ne prikuplja Vaše lične podatke kao što su ime, adresa, broj telefona ili e-mail. Sajt dolazi do određenih tehničkih informacija Vaše posete: koji operativni sistem koristite, koji pretrazivac, iz koje zemlje i kog grada pristupate sajtu i slično. Taj tip podataka se prikuplja u statističke svrhe i na osnovu njih naši oglašivači procenjuju efektivnost svoje oglasne kampanje, a WebOrdinacija.rs planira dalji razvoj sajta. U određenim slučajevima, Vi možete dobrovoljno dati neke podatke o sebi popunjavanjem upitnika na našem sajtu. WebOrdinacija.rs tada takođe prikuplja ove informacije isključivo za potrebe svojih oglašivača i svog razvojnog tima.\nKao i većina drugih sajtova na Internetu, WebOrdinacija.rs koristi tzv. “kolačiće” (eng. cookies) kako bi unapredio kvalitet Vašeg iskustva interakcije sa sajtom. WebOrdinacija.rs nikako ne može da iskoristi ove “kolačiće” da bi Vas lično identifovao vec isključivo u svrhe poboljšanja rada, odabira reklama kao i bržeg učitavanja sajta. Ukoliko ne želite da koristite prednosti “kolačića”, jednostavnom procedurom ih možete ručno obrisati. Za više informacija, molimo Vas da konsultujete prateću dokumentaciju svog web browsera.\nOve odredbe čine kompletan ugovor između WebOrdinacija.rs i svih njegovih posetilaca i nadomešta i zamenjuje sve prethodne ugovore, pismene ili usmene, koji se tiču iste tematike. Bilo kakva odstupanja od odredaba ugovora biće efektivna samo ukoliko su načinjena pismeno od strane WebOrdinacija.rs


PODGORICA - Sve vrste goriva poskupjeće od ponoći za tri do šest centi po litru, saopšteno je iz Ministarstva kapitalnih investicija u Podgorici.\n14. 01. 2022 21:17\n14. 01. 2022 12:09\nLONDON - Cijena gasa u Evropi skočila je danas za 10,6 odsto na otvaranju trgovanja, premašivši 1.100 dolara za 1.000 kubnih metara, pokazuju podaci sa londonske ICE berze.


„ExoMars“ snimio retke slike Fobosa\nDatum kreiranja: utorak, 27 decembar 2016 14:29\nNaučnički tim „ExoMars Trace Gas Orbitera“ je konačno u novembru uživao u mogućnosti da testira svoje instrumente. Letilica je uspešno ušla u orbitu oko Marsa još u oktobru, ali će će joj za podešavanje orbite biti potrebno godinu dana, za koje vreme će nežno uranjati u najviše slojeve Marsove atmosfere smanjivajući tako brzinu i ulaziti u sve nižu i kružniju orbitu. Tokom tog perioda vazdušnog kočenja neće biti moguće izvoditi naučna istraživanja. Da bi ipak nekako utolili apetite naučičkog tima za podacima (i, što je još važnije, da bi proverili da li je sve u redu nakon surovog ulaženja u orbitu), misija je timu odobrila dve orbite tokom kojih su dobili priliku da isprobaju svoje instrumenate.\nESA je već uspela da 29. novembra objavi rezultate rada nekih instrumenata i o tome sam čak nedavno pisao. Možda su najuzbudljivije od svega nove slike Fobosa, koje je napravila famozna „ExoMarsova“ kamera CaSSIS. Zbog toga što su višestruko uvećane, slike su malo mutne ali su u boji i prikazuju stranu Fobosa kakav nismo u mogućnosti često da vidimo.\nPrateća hemisfera Fobosa u boji. Čim je stigao na Mars, orbiter TGO je iskoristio nekoliko početnih dugačkih, eliptičnih orbita za testiranje instrumenataTokom prvih testova, kamera CaSSIS je slikala u boji Fobos. Snimljena je prateća polulopta, deo satelita koji nije moguće snimiti drugim Esinim orbiterom, „Mars Expressom“.\nBoja se zasniva na vidljivom i blisko-infracrvenom spektru, kao većina slika instrumenta HiRISE „Mars Reconnaissance Orbitera“; razlike u boji su više preterane nego što su stvarne. Možeš da vidiš da je zona s leve strane – deo izbačenog materijala iz Stickney kratera, koji se ovde ne vidi – više siva od okoline, koja je žućkasto-braonkasta. (Možeš da uočiš da se na nekim mestima pojavljuje jača boja, tamo gde se kolor kanali ne preklapaju savršeno; to pokazuje na koji način radi kamera u boji CaSSIS, koja svaki put posmatra Fobos iz mali drugačijeg pravca za svaki kolor kanal.) Uobičajeno je da je materijal izbačen iz kratera jače sivih ili plavičastih tonova od okolnog terena, zato što su površine svih nebeskih tela braonkastija usled dužeg izlaganja kosmičkim uticajima, a da je svežiji materijal donekle svetliji.\nSlike su interesantne same po sebi jer je vrlo neuobičajeno videti Fobos iz tog ugla. Većina Marsovih orbitera operiše sa orbita koje su mnogo bliže Marsu od Fobosove. Pošto Fobos, kao i naš Mesec, uvek ima isto lice okrenuto ka Marsu, proizilazi da većina orbitera može da slika jedino onu stranu koja je uvek okrenuta ka Marsu. Od poslednjih misija, ona koja je najviše fotografisala Fobos je „Mars Express“. Ova sonda već godinama redovno puni folder sa imenom Fobos, ali tu nema prateće hemisfere. Slede slike “Mars Expressa”:\nHRSC slike Fobosa od aprila 2008. Montaža 44 slike Fobosa (bezmalo čitav katalog) koje je načinio „Mars Express“ a objavila ESA u aprilu 2008. Složene su i orijentisane na osnovu geometrije snimanja. U centru se vide slike ekvatorskih regiona vodeće hemisfere, dole je južni a gore severni pol. Sve do aprila 2008. godine „Express“ nije nijednom snimio Fobosovu prateću hemisferu.\nNaravno, to je bilo pre osam godina – sigurno je od tada „Mars Express“ uspeo da snimi i prateću hemisferu? Nema puno dostupnih podataka ali postoji tekst iz 2014. Marite Wählische i koautora o formiranju globalne mape Fobosa na osnovu fotografija “Mars Expressa” (PDF), a u uvodu se navodi da je “prateća hemisfera, koju HRSC ne može da snimi zbog uslova osvetljenosti, uhvaćena na ‘Vikingovim’ ortoslikama”. Odatle izgleda kao da je to bilo nemoguće “Mars Expressu”, te bi možda bilo potrebno te mape Fobosa apdejtovati novim CaSSIS-ovim podacima.\nDok ne pronađem(o) neke druge slike Fobosove slike prateće hemisfere, pogledajmo slike “Mars Global Surveyora”, napravljene još 2003. godine. Bila je to velika mala sonda!\nSnimak prateće strane Fobosa kako ju je 23. juna 2003. video „Mars Global Surveyora“ sa udaljenosti od 9.650 km.\nTGO nosi nekoliko vrlo dobrih instrumenata u čijoj izgradnji su učestvovali Evropljani (NOMAD) i Rusi (ACS). Za sada sve radi kako valja. Očekuje se da će raditi najmanje do 2017. ili 2018.\n Polulopta meseca koji se nalazi u sinhronoj rotaciji koje je uvek okrenuta na suprotnu stranu od pravca kretanja po orbiti.\n Prvobitna orbita je dovodila sondu na 230-310 km iznad površine pa do oko 98.000 km svakih 4,2 dana.\n Do sada je bilo 14 veštačkih satelita oko Marsa, a trenutno ih radi 6.\n Udaljen je od Marsa 9.380 km.\nExoMars 2016 – veliki uspjeh u sjeni neuspjeha\nEXOMARS: Slavlje i tuga na Marsu\nEXOMARS 2016 neizvjesna završnica misije\n2018-05-25 - MAsteroid 2015 BZ509ogući uljez iz drugog solarnog sistema?\n2018-05-23 - BUDUĆNOST KOJA NIKAD NIJE DOŠLA


Najbolja modna izdanja Angeline JolieFashionela\nHome » STYLE » Najbolja modna izdanja Angeline Jolie\nPosted by: admin Tags: Angelina Jolie, Top 5 Posted date: September 2, 2014 | No comment\nPored toga što je mnogi smatraju jednom od najlepših glumica u Hollywoodu, Angelina Jolie je uspela da skrene pažnju na sebe i odličnim modnim stilom. Prefinjene i ženstvene kreacije Elie Saaba, Ralph Laurena, kao i modnih kuća Versace i Yves Saint Laurent, predstavljaju omiljene modele poznate glumice, koje rado nosi na crvenom tepihu.\nU današnjoj rubrici Top 5, predstavljamo vam najbolje outfite Angeline Jolie.\nAngelina Jolie u Versace Atelier haljini na premijeri filma Mafeficent\nAngelina Jolie na dodeli Oskara 2014. nosi haljinu Elie Saab\nAngelina Jolie na dodeli BAFTA nagrada u Yves Saint Laurent odelu\nAngelina Jolie na premijeri filma Maleficent u Atelier Versace haljini\nAngelina Jolie na premijeri filma Maleficent u kreacijama Ralph Laurena\n« Brooke Shields dizajnira paletu za MAC\nYasuragi Hasseludden – A little bit of Japan in Stockholm »


Nekretnine i zemljišta 527\n45 000,00 - 49 999,00 (121)\n50 000,00 - 54 999,00 (83)\n55 000,00 - 59 999,00 (146)\n60 000,00 - 69 999,00 (66)\n70 000,00 - 74 999,00 (111)\n1-25 od 527\niznajmljujem, poslovni prostor lokal, Kragujevac Centar preko Lepenice\nOpis Izdaje se lokal u Kragujevcu - naselje Centar\n#12869, Izdavanje, P.P., HILANDARSKA OKOLINA, 600 EUR\nOpis Komforan stan, smešten u centru grada, u mirnoj ulici, nadomak Narodne Skupštine. Predratna zgrada, odlično održavana sa liftom i sređenom fasadom. Stan se nalazi na visokom prizemlju i sastoji se od ulaznog dela, komforne dnevne sobe, spavaće sobe sa bračnim krevetom, manje spavaće sobe sa singl krevetom, kuhinje sa svim potrebnim elementima, kupatila sa tuš kabinom i toaleta. Opremljen je klasičnim nameštajem u dobrom stanju. Pogodan za život ili za poslovni prostor.\nOpis Izdaje se poslovni prostor u centru u blizini Filozofskog fakulteta, ukupne površine 200m2. U pitanju su dva objekta od po 100m2. Objekti su iste strukture i sastoje se od ulaznog hodnika, tri odvojene prostorije, kuhinje, kupatila i terase. Ima dvorište sa dva parking mesta. Postoji mogućnost iznajmljivanja i pojedinačnih objekta. Izdaje se na godinu dana. Agencijska usluga za zakupce nekretnine je polovina mesečne zakupnine. Hvala što ste pogledali oglas. Kompletnu ponudu nekretnina možete pronaći na našem sajtu www.proagent.rs. Za sve dodatne informacije možete nas kontaktirati na telefon 066/492-100 ili putem e-maila na [email protected] R-ID: #1370\nCentar, 79m2, 4.0 ID:1827-1\nOpis Poslovni prostor, 79m2, 4.0, prazan, IV sp, EG, klima, lift, interfon, internet, KATV, telefon. ID 1827-1 www.agencijavila.rs Agencijska provizija u skladu sa opštim uslovima poslovanja\nIZDAJE SE LOKAL-POSLOVNI PROSTOR NA TROŠARINI- KRAJ BULEVARA\nIzdaje se lokal- poslovni prostor u dve etaže. Prizemlje 41 m2 i sprat 54m2 , u stambenoj zgradi u blizini Trošarinske pijace. Prizemlje se sastoji od jedne kancelarije, prostora za ostavu i mokrog čvora sa pretprostorom. Stepenice povezuju gornju etažu sa jednom većom i jednom manjom kancelarijim, čajnom kuhinjom i mokrim čvorom. Grejanje je na struju (TA peć, klima i radijatori). Svaka etaža ima mogućnosti posebnog i nezavisnog ulaza. Sam prostor je prilagodljiv za razne delatnosti, a najviše delatnosti kao što su : programerske firme, kancelarijski prostor, ordinacije, kozmetički saloni, privatne škole i slično. Agencijska usluga je 50% od prve mesečne zakupnine Sama lokacija garantuje uspeh, ne propustite ovu ponudu i pozovite nasu agenciju.... Za ovu i još više ponuda, posetite naš sajt i pozovite nas, čekamo vas!\nVračar, Hram Svetog Save, Bokeljska, 2. 0, 36m2, 450EUR\nAgencijski ID: 23641, PR/V, klima, telefon(3), nov, fasada dobra, parking, lokal. opremljen i radio kao apoteka. HITNO. Jovica Više informacija na: www. beocitynekretnine. rs Telefoni: 060/328-3901 • 060/555-9720 • 011/328-3901. Kontakt van radnog vremena: [email protected] rs\nIzdaje se kuca kao poslovni prostor, Bubanj, 120m2 i vise, 500e\nIzdaje se kuca kao poslovni prostor na Bubnju u ulici Vojvode Putnika. Kuca se sastoji iz prizemlja gde je lokal povrsine 120m2, i jos dva sprata od po 120m2, tako da je ukupna povrsina kuce oko 360m2. Postoji mogucnost izdavanja jedne ili vise etaza iskljucivo kao poslovni prostor. Iznajmljivanje jedne etaze je 500e, iznajmljivanje cele kuce 1500e. Iznajmljivanje jedne etaze je minimum na 3 godine, iznajmljivanje cele kuce je minimum na 10 godina ugovorne obaveze. Agencijska usluga je 50% od prve mesecne zakupnine, jednokratno. Za ovu i jos vise nekretnina, posetite nas sajt i kontaktirajte nas. Ocekujemo Vas !!!\n+ VRAČAR SF 8658\nSlavija - Hram - ul. Svetog Save, Kancelarijski prostor je na VPR, oko 2, 5 m visine od tla u održavanoj zgradu. Ima 4 kancelarije, 2 do ulice, 2 do dvorišta, svaka sa 1 klima uređajem, prostrani ulazni hodnik, WC, čajnu kuhinju, malu ostavu i zastakljenu terasu od 5 m2 do dvorišta (služila je kao server soba) na koju se izlazi iz 2 kancelarije. Odmah useljiv, izdaje se prazan, okrečen i očišćen. Ima potrebne instalacije (interfon, rač. mreža, telefon). AG PROVIZIJA 50%\nIzdaje se poslovni prostor u centru grada ukupne površine 70m2. Poslovni prostor se nalazi na I spratu stambene zgrade. Struktura je dvoiposobna, ima ulazni hodnik, tri prostorije, kuhinju, kupatilo i terasu. Ima odličan raspored prostorija i veoma je komforan i pogodan za različite namene. Prostor zahteva renoviranje tako da je moguća kompenzacija ulaganja za renoviranje kroz cenu zakupa. Tako da zakupci imaju mogućnost da u potpunosti urede prostor prema sopstvenim potrebama. Agencijska usluga za zakupce nekretnine je polovina mesečne zakupnine. Hvala što ste pogledali oglas. Kompletnu ponudu nekretnina možete pronaći na našem sajtu www. proagent. rs. Za sve dodatne informacije možete nas kontaktirati na telefon 066/401-100 ili putem e-maila na [email protected] rs.\nIzdaje se poslovni prostor na atraktivnoj lokaciji.Sastoji se iz jedne sale sa šankom,postoji kuhinjski prostor od (30m2) i toalet.Ugrađeno je električno podno grejanje.Tel:0631041128\nIzdavanje, poslovni prostor 57m2, Centar\nOpis Izdajemo poslovni prostor u centru Podgorice, površine 57m2 na prvom spratu. Zgrada je novije gradnje. Prostor se koristio kao kancelarijski i idealan je za takvu namjenu. Cijena mjesecne zakupnine je 400 eura. Depozit u visini jedne kirije je obaverzan. R-ID: #215\nSavski venac, Palata pravde, Savska, 2. 0, 64m2, 550EUR\nAgencijski ID: 54584, II/IV, klima, telefon, luks renoviran, ulaz dobar, stara gradnja, fasada dobra, parking, pogodan za pp. Odlican stan, kompletno renoviran, dve sobe, kuhinja trpezarija kupatilo, sve je novo, dvostrano orijentisan, sa pogledom na Palatu Pravde. Idealan i za poslovni prostor. Useljiv od 01. 08. 2021. BEOCITY Više informacija na: www. beocitynekretnine. rs Telefoni: 060/328-3901 • 060/555-9720 • 011/328-3901. Kontakt van radnog vremena: [email protected] rs\n#4556, Izdavanje, P.P., ZVEZDARA, 500 EUR\nOpis Dobar prostor u suterenu stambene kuće na Zvezdari. Kuća je dobro održavana i nalazi se u neposrednoj blizini instituta Mihajla Pupina, osnovne škole kao i vrtića. Dobro organizovan gradski saobraćaj omogućava dobru povezanost sa ostalim delovima grada. Prostor od 170 m2 u suterenu pogodan je za skladištenje raznovrsne robe ili ugostiteljske i druge mirnije aktivnosti. Organizovan je kao jedan otvoren prostor, sa tri mokra čvora i sa nekoliko izdvojenih delova koji se mogu pregraditi. Prostor se greje na struju. Visina prostora u delu od 130 m2 iznosi 2,7 m, dok 30 m2 ima visinu od 2,0 m2. Ispred objekta nalazi se šest pripadajućih parking mesta sa dovoljno prostora za manervisanje.\n+ VOŽDOVAC SF 9191\nAtraktivan poslovni prostor, izdavanje , Autokomanda. Svetao, dvostrano orijentisan stan u veoma dobroj zgradi, na visokom prizemlju. Prostorije: hodnik, tri prostrane prostorije, kuhinja sa prirodnom ventilacijom, kupatilo. Dvorišno orijentisan, bez buke, sa pripadajućim parking mestom u dvorištu. Urađena termoizolacija stana, grejanje je po potrošnji (računi izuzetno niski). Odmah useljiv. AG PROVIZIJA 50%\nIzdavanje, Poslovni prostor, 70m2 , Gornji Dorćol\nStan kao poslovni ili stambeni prostor, 3 spavaće sobe i dnevna, kupatilo, kuhinja i zatvorena terasa. Prvi sprat. Klima, sanitarni čvor, internet, telefon.\nLokal - Engelsova ulica\nIzdaje se poslovni prostor od 50 kvm u Engelsovoj ulici u strogom centru grada. Poslovni Prostor se nalazi pored Fabrike burger bar-a. Ima mogućnost spajanja sa još jednim manjim lokalom od 17 kvm, tako da se dobije 67kvm. Lokal ima klimu, sanitarni čvor, izlaz u dvorište. Cena poslovnog prostora je 500e , a u slučaju spajanja sa manjim lokalom - cena po dogovoru.\nZEMUN, Tošin bunar (930)\nPoslovni prostor u dvorištu u prizemlju, jedna velika i dve manje prostorije, kuhinja i hodnik. Pogodno na mirnu delatnost, kancelarijski ili magacinski prostor. Potrebno sređivanje. Izdaje se na duže. Obavezan depozit Agencijska provizija polovina prve zakupnine\nOpis Kancelarije u dobrom stanju,odmah useljive .Nalazimo se na lokaciji B.Peka Dapcevica 32 ( bivsa Kumodraska 240-stari Vatrosprem).Prostor se sastoji od dve kancelarije ukupno 66 m2,jedna je 14m2,a druga 52m2 Kancelarije se nalaze u prizemlju upravne zgrade u kompleksu od 15000m2 koji ima vise poslovnih zgrada,obezbedjen parking kao i obezbedjenje na ulazu u kompleks. U pitanju je pravno lice,uknjiženo. Možete nas kontaktirati u toku radnog vremena od 08:00h-16:00h.\nlokal 100m2 plus 20m2 magacin ID#1023\nZemun, Atina, Dobanovačka ulica, 100m2 poslovni prostor plus 20 m2 magacina, kompletno sređen sa kuhinjskim prikljuckom, izuzetan. Pogodan za kancelarije, show room, call Centar, zanatske usluge .. Ispred lokala pripadajući prostor za više aoutomobila . Moguc prilaz vecih kamiona. Mozete nas kontaktirati na telefon 069/162-8757 ili putem mail [email protected] com Milenijum Nekretnine,\n3. 0 Poslovni prostor na Zelenom vencu, Lomina\n3. 0, 71m2 (terasa + 2 francuska balkona), 2/6, lift, TA, telefon, interfon. Renoviran, svetao poslovni prostor na odličnoj lokaciji. Sastoji se od predsoblja, dve spavaće sobe sa francuskim balkonom, radna soba, kuhinja sa trpezarijom i izlazom na terasu i ostave. Odmah useljiv. Agent Bojana Maletić 062/174 77 40


Zaštitnik potrošača – karika koja nedostaje | EurActiv Serbia\nRead time : 5 m, 53 s\nAutori: Nebojša Lazarević, član Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU i suosnivač Centra za evropske politike (CEP), i Marija Ćirić, projektna asistentkinja u CEP\nProšla je gotovo decenija otkako su Evropski parlament i Savet usvojili Direktivu o potrošačkim pravima (Direktiva 2011/83/EU). Ova direktiva, koju je Evropska komisija predložila 2008, izazvala je velike kontroverze i bila je predmet opsežne rasprave. Naime, Komisija se našla između dve vatre: s jedne strane privrednog lobija, a s druge strane lobija potrošača, a ponajviše Evropske potrošačke organizacije (BEUC). Komisija je želela da sjedini postojeće pravne tekovine EU (acquiscommunautaire) u oblasti zaštite potrošača, koje je dotad činio niz različitih direktiva, i pozvala je na potpuno usaglašavanje prava država članica sa pravom EU u ovoj oblasti. Cilj je bio da se pravne tekovine učine dobro uvezanim i da se dostigne jednak nivo zaštite potrošača širom Unije. Potpuna usaglašenost bi sprečila države članice da odstupaju od standarda propisanih novom direktivom i samim tim omogućila jačanje jedinstvenog tržišta, što bi bilo od velike koristi evropskim trgovcima, za koje bi važili isti propisi širom Evrope. S druge strane, potrošački lobi zalagao se za mešovito ili "ciljano" usaglašavanje, tj. za uvođenje minimalnih standarda koje države članice moraju da primene, uz mogućnost da ne umanjuju nacionalne standarde ako već prevazilaze one propisane Direktivom. Drugim rečima, maksimalna harmonizacija mogla je da smanji nivo zaštite potrošača u državama članicama koje su već tada sprovodile stroža pravila od onih koje je odredila EU.\nNa iznenađenje mnogih, Direktiva je po usvajanju u velikoj meri odražavala predlog BEUC. Konačni proizvod predstavljao je značajno skraćenu verziju predloga Komisije, gde su samo dve (manje značajne) od četiri tadašnje direktive potpuno usklađene i sjedinjene, dok su dve značajnije samo blago izmenjene. Ono što je posebno interesantno kod ovog slučaja jeste činjenica da je tako velika krovna organizacija koju čine 42 različite interesne grupe (nacionalne asocijacije potrošača iz 32 evropske zemlje) i koja zastupa javni interes uspela da nađača organizovaniji i, u krugovima evropskih elita, cenjeniji privredni lobi.\nU tom smislu, uspešno lobiranje BEUC u vezi s Direktivom o potrošačkim pravima predstavlja veliko dostignuće i "pobedu" za evropske potrošače. Snaga ove organizacije može se pripisati raznim faktorima, ali ono što je bez sumnje igralo značajnu ulogu jeste finansiranje koje je BEUC dobila kroz grantove EU (1,3 miliona evra godišnje u periodu između 2008. i 2012. godine). S obzirom na povoljnu finansijsku situaciju, BEUC je bila u stanju da sprovede razne aktivnosti i uključi se u rasprave o Direktivi. Štaviše, BEUC je uspela da dostigne status najuglednije i najprimećenije potrošačke organizacije u EU i da kao takva utiče na proces "iznutra", pružajući Komisiji kredibilne informacije o ovoj temi u cilju kvalitetnog kreiranja javnih politika.\nU Srbiji je unutar procesa pravne harmonizacije sa acquiscommunautaire doneto nekoliko zakona kojima se štite potrošači. Oni uvode pravila zaštite potrošača po ugledu na evropsko zakonodavstvo, ali ta pravila u praksi nisu uvek efektivna. Položaj potrošača u Srbiji nije najpovoljniji, posebno u pogledu stvarne mogućnosti da zaštite svoja prava u konkretnim situacijama kada se javljaju njihove povrede ili ograničenja u postupcima trgovaca. Najčešći problemi sa kojima se potrošači suočavaju odnose se na izostanak volje trgovaca da postupe po reklamacijama na robu ili uslugu. Takođe su česte nepoštene poslovne prakse i nepravične ugovorne odredbe, kao i kršenja obaveza trgovaca koji su pružaoci usluga od opšteg ekonomskog značaja.


Hrvatska LETO 2022 | cene letovanje 2022 Hrvatska | Istra 2022 | mapa Hrvatske | hrvatsko primorje 2022 letovanje - Hrvatska - 2022\nHrvatska\tLetovanje 2022, mapa, auto karta\nGradovi, građevine, arheološki lokaliteti, ostaci su duge i bogate istorije, svedoci visoke kulture svih civilizacija koje su naseljavale ovu teritoriju. Teško je živeti u modernom svetu a ne znati za važnost i veličinu starih primorskih gradova kao što su Split, Dubrovniki Zadar, a tu je i čitava Istra, pa ostrva Hvar, Brač, Mljet, Brioni, Kornati...\nNa UNESCO listi svetske kulturne baštine nalaze se Dioklecijanova palata u Splitu, gradsko jezgro Dubrovnika, gradsko jezgro Trogira, Eufrazijeva bazilika u Poreču, Šibenska katedrala, Starogradsko poljena Hvaru.\nTo je opet, samo deo jedinstvene lepote zbog koje hrvatsko primorje zaista predstavlja pravi biser Mediterana. Uostalom, preko 11 miliona turista godišnje su jedini i pravi pokazatelj da se radi o samom vrhu evropskih i svetskih turističkih atrakcija.\nSa druge strane, zađemo li u unutrašnjost, otkrivamo još mnogo razloga za uživanje. Pre svega to je nacionalni park jedinstvene lepote - Plitvička jezera, najstariji i najpoznatiji hrvatski nacionalni park, od 1979. godine na UNESCO listi svetske prirodne baštine. Reljef i pejzaži se neočekivano menjaju i stvaraju nekoliko značajnih parkova prirode - Medvednicu kod Zagreba, Papuk u Slavoniji, Lonjsko polje u dolini Save, Kopački rit kod ušća Drave u Dunav...\nSve to i još mnogo drugih stvari itekako vredi posetiti; zaključak se nameće sam od sebe – nemoguće je odjednom, dakle, vredi se i vratiti.


Idealni radijatori za crno-bela kupatila koja nikada ne izlaze iz mode - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nCrno-bela u svim oblicima se slobodno može nazvati nekom vrstom estetske religije.\nBilo da je reč o modi, umetnosti, filmskoj industriji ili fotografiji, crno-bele kombinacije su uvek očaravale svojom jedinstvenom formom. Dizajn enterijera nije izuzetak u tom pogledu, a jedna od prostorija koja uvek dobija na značaju kada na sebe obuče ruho ova dva opozita svakako jeste kupatilo.\nBezvremeni stil kodiran tako da se u svakom periodu iznova i iznova poigrava kako sa oblicima tako i sa materijalima, savršeno se uklapa i u današnje, moderno doba.\nZahvaljujući njegovim performansama u ambijentima, kao i izraženim teksturama te oštrim kontrasnim kombinacijama, sve veći broj arhitektonskih i dizajnerskih studija se odlučuje da baš ovakve projekte preuzme i obogati što savremenijom tehnologijom.\nDanas su našu pažnju privukli Antrax IT radijatori koji ne samo da su napravljeni od inovativnih materijala već su istovremeno krajnje originalni kada je o oblicima reč.\nSvaki radijator je najpre funkcionalan a opet i atraktivan, pa se za njega pre može reći da je deo unutrašnjeg nameštaja koji se neprimetno stapa sa svojim crno-belim okruženjem.\nOva italijanska firma je posebno ponosna na svoja četiri modela, a to su Tubone, Teso, Pioli i Tif radijatori. Svaki od ovih modela počiva na gore pomenutom dualizmu iako se zapravo može naći u preko 200 varijanti boja.\nKao što i sami možete videti, ovi radijatori se mogu instalirati kako horizontalno tako i vertikalno, a neki od njih dostupni su i u vodenoj ali i u električnoj verziji.\nBilo da se radi o klasičnoj varijanti ili o onoj proširenoj (sa nastavcima za peškire) jasno je da se radi o krajnje interesantnim i originalnim predmetima koji svakako zaslužuju da budu deo svakog kupatila.\ncrno bela kupatila |


Ostanite kod kuće ili susret sa samim sobom\nНасловна Занимљивости Из наших крајева Ostanite kod kuće ili susret sa samim sobom\n"Nekima vreme provedeno u ambijentu sopstvenog životnog prostora, dođe kao nekakva ipak podnošljiva muka".\nPomalo iziritiran, delimično začuđen i svakako već neko vreme progonjen jednom mišlju, morao sam nešto da napišem.\nBez namere da bilo koga uvredim, da bilo čiju sudbinu razotkrivam, i svakako ne smatrajući se pozvanim da bilo kome dajem savete.\nOvo i nije ništa više od samo nekoliko običnih zapažanja pretočenih u misao koja je nekako uhvaćena i za trenutak zadržana da bi se podelila.\nElem, kada naiđu ovakva vremena ljude obično možete razvrstati u tri jasne grupe. U prvoj su budale. Njima je nekako najlakše.\nNe zato što nemaju šta da izgube, nego što im je i onako svejedno – oni ništa ne razumeju.\nPriča kaže kada su jednom prilikom pitali Boga zašto je stvorio budale, on se samo nasmejao i rekao: „Pa da bi razuman čovek imao čemu da se čudi i od koga da se sklanja.“\nU drugoj grupi su unezvereni paničari. Njima je najteže jer neguju i pothranjuju subjektivne strahove do granica sopstvene neizdržljivosti .\nU trećoj je neki obični, mali svet, koji u ovakvim situacijama razapinje nevidljive zastore zabrinutosti, nadajući se da će se sve dobro i što pre završiti. Svet koji realnu strepnju tiho nosi u sebi, bez velikih priča i grandioznih rešenja.\nBilo kako bilo, u ovakvim okolnostim u čoveku se propinje jedno vrlo ozbiljno iskušenje, a to je „Kako se susresti sa samim sobom ?“.\nNaime, kako vreme odmiče tragovi nezadovoljstva sve su jasniji, pa reči : “dosadno i teško“, „sporo“, „svi smo naelektrisani i nervozni“ , „poludeti“, sve su češće na dnevnom meniju.\nDobronamerni, ali krajnje ponižavajući saveti sručnjaka tipa „Kako to treba da se ponašamo sada kada moramo da budemo svi u isto vreme u istoj kući?“\nTo u prevodu znači da nekima vreme provedeno u ambijentu sopstvenog životnog prostora, dođe kao nekakva ipak podnošljiva muka. Kao nekakva lokacija za servisiranje higijensko gastronomskih potreba. Kao nekakvo mesto gde treba odtrpeti polovinu dana- poželjno je i manje ako je ikako moguće, iseći nokte ili eventualno odgledati utakmicu i izneti smeće.\nGde raditi na sebi uglavnom znači ponoviti se – obeštetiti sebe kupovinom!\nOčigledno postoje mesta za život u kojima se ne priča kroz osmeh, u kojima se živi u iskrivljenim ogledalima prezira i sopstvenih grešaka. Mesta gde deca od uspomena najčešće imaju dugo ležanje u krevetu i čekanje da svađa prođe, ili još gore gde u mučnim tišinama odraslih mogu samo da slute šta sve tu ne valja. One zajednice u kojima svako bezobzirno i grubo živi sam i samo za sebe, prethodno banalizujući sopstvenu savest ne bi li mu bilo lakše da se samom sebi opravda. To su oni životi gde se kafa pije ćuteći, gde se na brzinu ruča i odmah ustaje, gde se ništa lepo ne planira, gde se ništa prijatno ne očekuje, gde se reči razmenjuju „službeno“ zarad servisiranja tehničkih obaveza. Tamo gde u pogledima izostaje sve ono što bi trebalo da postoji, gde je miris dnevne sobe odavno izvetrio, tamo gde su čak i sećanja postala ružna, a humor ima obrise kajanja.\nSa druge strane, postoji i drugačije. Naravno ne idealno, ne savršeno, ne bez objektivnih mana i nedostataka iz realnog života, ali suštinski drugačije. To neko zove porodicom, ali to nikako ne mora da znači da istu čine uvek i samo mama, tata, deca, pas i mačka. To je zajednice izukrštanih dobrih odnosa u kojima navijamo jedni za druge.\nKako je rekao neko „to je u stvari kao jedna velika cirkuska mreža za trapez, koju svi moramo dobro da zapnemo da bi izdržala sve naše padove. Niti ko može drugom da pomaže, niti ko može tuđu stranu da drži, jer će odlaskom olabaviti sopstvenu poziciju.“\nDrugim rečima u ovoj zajednici svako može da igra samo svoju ulogu i to ne bilo kako, već iskreno, odgovorno i čvrsto. To su mesta gde svađa ne znači kraj već način da se pokažu razlike, gde izvinjenje ne znači biti pobeđen. Mesto gde ne bežimo kao divljaci od otvorenog razgovora, gde pomoć znači mnogo više od odlaska do prodavnice. Tamo gde može i sme da se pogreši, gde se uglavnom sve razume, gde se prećuti sa razlogom, kaže sa razlogom i oprosti uvek kada treba.\nOno kada izgovorite: „Mi“ i posle toga ne treba ništa da pojašnjavate.\nSvojevremeno čitajući „Bekstvo od slobode“ slavnog Eriha Froma, mogu po ko zna koji put samo skromno da se poklonim njegovoj tvrdnji „ . . . da je čoveku koji je izgubio sopstveno središte najteža muka na svetu da ostane sam sa sobom .“ To središte je u stvari ono mesto gde sa svim svojim životnim prtljagom dolazite sami sebi na naplatu. Mesto koje ne može da se preskoči, da se izvara, da se izbegne.\nGubitkom središta, čovek samo bezuspešno pokušava da u isto vreme bude ovde, tamo i onamo.\nValjda zato postoje ljudi kojima ovo stanje toliko teško pada, da boravak u sopstvenoj kući vulgarizuju do podsmeha, pri tom gubeći iz vida da estetika sopstvenog života nije isto što i vožnja bicikla. Ljudi koji su problematnični sami sebi, nesređeni i neposlagani u suštinskim stvarima, samo zbunjeni. Oni koji su u sopstvenoj kući završili sve razgovore, ispričali sve priče, ponizili sve uspomene, zažmurili na sve zajedničke fotografije. Oni koji žive u trivijalnim zonama od ponedeljka ujutro do nedelje uveče, ostaljavajući nešto što bi mogao biti život. To su oni „mađioničari-amateri “ koji su sposobni da sve lepo pretvore u dosadu i mrzovoljnost kao jedino sigurno utočište sopstvene gluposti.\nNegde sam pročitao da “Ako se izgubite u šumi, samo treba da nastavite istim putem. Sigurno ćete naići na neku reku, selo, raskršće . . . na neke ljude. Bićete spašeni! A ako se izgubite u životu, onda je potrebno da stanete, dobro pogledate oko sebe i promislite. Jedino što je sigurno tačno da bi ste se možda spasili jeste da morate promeniti pravac kojim ste do tada išli!“\nNe znam zašto je ovo baš sada toliko važno? Valjda zbog toga što između budale koja nema šta da izgubi i suprotnosti ovome istom, postoji samo jedna tanana jedva vidljiva nit.\nZato u to ime budite dobro i čuvajte se. Ima puno razloga da jedan mali, običan čovek bude srećan, pod uslovom da je dovoljno hrabar da se prethodno susretne sam sa sobom. Ma koliko to bilo teško potrebno je samo da se dovoljno duboko zagledate u sopstveno srce. Tamo ćete najbolje naučiti koje se suze i koji se osmesi broje, a nisu sve suze iste i nisu svi osmesi jednako važni.\nPogledaj: Šta je izolacija, samoizolacija, a šta karantin – pojmovi u vezi sa korona virusom\nИзворAutor: Rade Vujičić\nПретходни текст: Gojković: U Vojvodini više od 400 obolelih, Vojvođani među ugroženijima zbog gojaznosti i dijabetesa\nСледећи текстSrbija među zemljama sa najstrožim merama u borbi protiv kovida-19


SERVIS: U posljednja 24 sata evidentirano 7 saobraćajnih nesreća – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nSERVIS: U posljednja 24 sata evidentirano 7 saobraćajnih nesreća\n- 19. Januara 2021.\nU Srebreniku jutros oblačno. Temperatura izmjerena u 7:00 sati iznosila je -6°C. Najviša dnevna temperatura zraka 3°C.\nMUP TK – U protekla 24 sata javni red i mir narušen je sedam puta, evidentirano je izvršenje osam krivičnih djela, dogodilo se sedam saobraćajnih nesreća.\nHITNA POMOĆ – U protekla 24 sata u službi Hitne pomoći Srebrenik obavljeno je 37 pregleda pacijenata, od toga jedna intervencija za UKC Tuzla, a ekipa Hitne pomoći Srebrenik 3 puta je izlazila na teren.\nPORODILIŠTE – Rođeno je 10 beba, sedam djevojčica i tri dječaka.\n– u ulici Albina Heljevića broj: 4,6,8 i 10 u vremenu od 13:00 do 15:00 sati,\n– u ulici Mije Keroševića guje broj: 2, 4 i 6 u vremenu od 12:00 do15:00 sati.\nTRANSFUZIOLOGIJA –Akciji doborovoljnog darivanja krvi možete se odazvati svaki radni dan u Poliklinici za transfuziologiju JZU UKC Tuzla od 8 do 15 sati.\nMEĐUNARODNI AERODROM TUZLA –Planirani dolazni i odlazni letovi odvijaju se po planu letenja.\nSTANJE NA CESTAMA – Na putevima u BiH jutros se saobraća po mjestimično vlažnom kolovozu. Zbog niskih temperatura upozoravamo na moguću poledicu, posebno u planinskim predjelima, kao i na mostovima, vijaduktima i prilazima tunelima.\nApelujemo na vozače da vožnju prilagode uslovima na putu i podsjećamo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno\nEPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA: Prema podacima službe civilne zaštite Srebrenik, u našem gradu je trenutno 16 osoba zaraženo korona virusom, a 2 se nalaze na bolničkom liječenju na UKC-u Tuzla.\nPrevious article TK: U protekla 24 sata testirana 101 osoba, korona virus potvrđen kod 9 osoba\nNext article Zemljotres jačine 3,8 stepeni prema Richteru potresao Hrvatsku


KAMPANJA "POVEDITE DETE U POZORIŠTE DANAS" 2014.\nPoznata je sledeća izjava Nelsona Mendele: "Mi smatramo i zalažemo se za ideju da osim što je deci potrebno da se o njima staramo, ona imaju i rođenjem stečeno pravo da budu šta god požele, a to mogu da postignu samo ako im damo prostora da sanjaju i da ižive svoje snove". ASSTEJ veruje da upravo pozorište stvara ovakve prostore.\nMendelini stavovi o deci bili su od najvećeg značaja i njemu kao ljudskom biću i kao političkom vođi. U njegovom odnosu prema deci najbolje se vide i njegova ljudska širina i dubina. Njegova radost i smisao za humor, njegovo poštovanje prema deci, uvažavanje njihovih stavova, njegova čvrsta vera u značaj obrazovanja kao najmoćnijeg oruđa koje posedujemo, njegova rešenost da uvek nađe vremena za decu čak i u prisustvu svetskih političkih vođa, i njegova posvećensot deci kroz razne dobrotvorne akcije, su najvažnija obeležja njegove zaostavštine.\nKao pozorišni umetnici koji stvaraju prostore za snove, da li prilazimo našoj publici sa podjednakim poštovanjem, razigranošću, verom u njihove sposobnosti i humorom koje je on pokazivao? I uopšte, da li smo sigurni da je deci - SVOJ deci bez obzira na klasu, rasu, jezik ili bilo koji drugi faktor - dato dosta i dovoljno dobrih prostora za snove?\n2014. je 25. godišnjica Deklaracije o pravima deteta. To je najkompletnije saopštenje o dečjim pravima i najšire priznat međunarodni ugovor o ljudskim pravima u istoriji. Ali ipak, iako su mnoge nacije potpisale ovaj ugovor, koliko njih ga shvata ozbiljno? Koliko njih razume član 31, o pravu deteta na "odmor i slobodno vreme, na učešće u igri i rekreativnim aktivnostima koje odgovaraju uzrastu deteta, i na slobodno učešće u kulturnom životu i umetnosti." Koliko njih se zalaže da se ova prava sprovode u realnosti?\nAli ovo nije samo odgovornost naših država. To je i u našoj moći. 20. marta, na Svetski dan pozorišta za decu i mlade, ASSITEJ poziva sve da se pridruže našoj akciji koja je već u toku - "Povedite dete u pozorište danas". VI ste ti koji možete da promenite nešto u životima dece i mladih iz vašeg okruženja. Dajte im prostora da sanjaju, odvedite ih u pozorište, ili dovedite pozorište do njih, ali svakako pomozite da se magični susret dogodi!\nKao što je Mendela govorio: "Istorija će o nama suditi prema onome koliko smo uspeli da poboljšamo svakodnevni život dece".\nIvet Hardi (Yvette Hardie) je pozorišna producentkinja, rediteljka, dramska spisateljica i edukatorka, predsednica Svetskog ASITEŽa, nacionalnog ASITEŽa Južne Afrike, zamenik predsednika Arterial mreže, direktorka OutBox lutkarskog festivala vizuelnih umetnosti i kuratorka Family Festival u Južnoj Africi.


Parlamentarni izbori 2012. godine\nNedelja, 01 april 2012 18:09\nPredsednik Republike Srbije, Boris Tadić doneo je Odluku o raspisivanju izbora za narodne poslanike Narodne skupštine Republike Srbije, koji će se održati 6. maja 2012.godine.\nBiračko pravo imaju punoletni i poslovno sposobni državljani Republike Srbije sa prijavljenim prebivalištem u R. Srbiji. Glasanje na izborima će biti organizovano i u diplomatsko-konzularnim predstavništvima Republike Srbije u inostranstvu.\nDržavljani Republike Srbije koji borave u inostranstvu i žele da glasaju u Generalnom konzulatu RS u Diseldorfu potrebno je da najkasnije do 14. aprila o.g. podnesu zahtev za upis u birački spisak lica koja će glasati u inostranstvu. Navedeni zahtev za glasanje se može dobiti u GK RS u Diseldorfu, kao i na sajtu ovog GK.\nUvid u jedinstveni birački spisak elektronskim putem je moguć od 20. marta 2012. godine na zvaničnoj internet stranici Ministarstva za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu - http://www.drzavnauprava.gov.rs, a provera se vrši na osnovu jedinstvenog matičnog broja gradjana (JMBG).\nU slučaju da lice koje ima biračko pravo nije upisano u jedinstveni birački spisak (koji se vodi u Srbiji), neophodno je da podnese zahtev za upis u jedinstveni birački spisak istovremeno sa prijavom za glasanje. Zahtevi (sa kopijom pasoša ili lične karte) se podnose Generalnom konzulatu RS u Diseldorfu (poštom, faksom ili lično) ili direktno kod nadležne opštinske, odnosno gradske uprave prema mestu prebivališta u Srbiji.\nSkrećemo pažnju da će u GK RS u Diseldorfu moći da glasaju samo lica koja su se blagovremeno prijavila za glasanje u inostranstvu, jer birački spiskovi sa prošlih izbora ne važe. Glasa se lično (nije moguće glasati preko punomoćnika ili putem pisma).\nZa dodatne informacije se može kontaktirati Generalni konzulat RS u Diseldorfu na tel: 0211-239 550 271, fax: 0211-679 86 36 ili na e-mail: Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je videli.


Konzum d.o.o. Sarajevo upriličio je danas ramazansku podjelu donacija narodnim kuhinjama u Tuzli, Travniku, Zenici, Visokom i Sarajevu.Na ovaj način Konzum je osigurao korisnicimaovih humanitarnih institucija obilnije i kvalitetnije obroke, te iftare za one koji poste.\n„Donacija se sastoji od osnovnih prehrambenih namirnica koje su potrebne za pripremanje iftara. Zaista smo sretni što u danima Ramazana, mjeseca kojeg muslimani dočekuju ispunjeni posebnom radošću, možemo pomoći građanima koji jednim dijelom ovise i od dobre volje drugih ljudi. Želja nam je da i najugroženiji članovi našeg društva, kojih je nažalost iz dana u dan sve više,osjete blagodeti najsvetijeg i najdražeg mjeseca za pripadnike islamske vjere", poručila je Irena Milićević, direktorica Sektora marketinga u Konzumu.


Welthungerhlife - Konkurišite za poziciju eksperta za učenje i obuku - CAT BiH\nDobrotvorna organizacija za humanitarnu pomoć, Welthungerhlife, raspisuje konkurs za radno mjesto na poziciji ekspert za učenje i obuku, u Bonu.\nKao ekspert za učenje i obuku, uspješan kandidat će rukovoditi i koordinisati globalnim programom za učenje i obuku i biće odgovoran za strateški razvoj i primjenu menadžment sistema za digitalno učenje. Ekspert će, takođe, biti dio tima za ljudske resurse u Bonu, koji pokriva operativne, strateške i poslovne segmente. Radno mjesto je privremenog karaktera, u trajanju od 6 mjeseci.\nDa bi aplicirali, kandidati moraju posjedovati univerzitetsku diplomu iz oblasti ekonomije, obrazovanja, psihologije ili komparativnih studija, relevantno profesionalno iskustvo, visok nivo znanja engleskog i njemačkog jezika.\nRegistracija i prijava za radno mjesto je omogućena putem sledećeg linka: https://career5.successfactors.eu/career…\nDetaljnije na: https://career5.successfactors.eu/sfcareer/jobreqcareer…\nKonkurišite za stipendiju u oblasti finansija i menadžmenta Konsultantska pozicija za Lokalnog eksperta za izradu mape puta Lisbon+21 JAVNI OGLAS za angažman eksperta Konkurišite za stažiranje na poziciji saradnika za razvoj


Nelt Group - Nelt među 350 najuspešnijih kompanija na Kongresu kontrolera u Beogradu\nNelt među 350 najuspešnijih kompanija na Kongresu kontrolera u Beogradu >\nDigitalizacija procesa poslovanja, uz kvalitetne, visokoobrazovane i obučene ljude, ključni su za budućnost kontrolinga, poručeno je sa sedmog kongresa kontrolera u Beogradu koji se održao u hotelu Crowne Plaza. Ispred kompanije Nelt je učestvovala Marijana Krička, menadžer finansija logistike Nelt Grupe.\nKongres je okupio oko 400 učesnika iz 350 vodećih kompanija iz Srbije i inostranstva, a organizator kongresa i direktor Menadžment centra Beograd, Bojan Šćepanović kaže da je cilj da se razmene iskustva u oblasti kontrolinga. "Od prvog kongresa kontrolera koji je održan pre sedam godina i na kojem je bilo 120 učesnika veoma smo napredovali. Ključna tema koja se danas nameće jesu budući trendovi i kako da se najbolje pripremimo za budućnost koja je sve zahtevnija, a sa druge strane, radna snaga je manje kvalitetna", kaže Šćepanović.\nKontroling kao nemački pristup u ostvarivanju finansijskih ciljeva sve više pažnje dobija i u domaćim kompanijama, čiji su generalni direktori otkrili šta se zapravo očekuje od kontrolera u kompaniji. Predstavlja novi način analize poslovanja, koji pomaže menadžerima u donošenju najboljih tržišnih odluka, a omogućio je da kontroler danas može da analizira finansijske izveštaje za samo pet minuta, dok mu je nekada bilo potrebno 60 dana za izveštaj na 30 strana papira.\nU ime kompanije Nelt je učestvovala Marijana Krička, menadžer finansija logistike Nelt Grupe. Na 7. kongresu CFO i kontrolera učestvovali su, između ostalih i predstavnici kompanija: Microsoft, Delta Auto Group, Metalac AD, Nectar, Societe Generale Bank, Elektroprivreda Srbije, IBM, Telekom Srbije, Strauss Adriatic, Mercator, Henkel i drugih.


Objavljeno: 14:17, 25. фебруара 2015.\n„Nećemo davati saglasnosti za gasovod Brod – Zenica jer se time Srpska čini dodatno zavisnom o gasu iz nekih drugih destinacija“, naglasio je Dodik. Srna


Obrenovići i Karađorđevići rame uz rame na izložbi portreta iz dve dinastije | Restart Magazin\nObrenovići i Karađorđevići rame uz rame na izložbi portreta iz dve dinastije\n10/11/2019 10/11/2019 Urednik\tIzlozba slika, Kradjordjevici, Obrenovici\nDragulj ove izložbe svakako će biti jedna od najlepših slika u istoriji srpskog slikarstva, portret kraljice Natalije Obrenović, poznatiji kao “srpska Mona Liza”, Steve Todorovića.\nIzložbom “Srpski kraljevski portreti” 12. novembra otvara se nova izložbena sezona u Muzeju istorije, umetnosti i diplomatije, Domu Jevrema Grujića. Na izložbi će biti prikazani najlepši portreti članova slavnih dinastija Karađorđević i Obrenović, prvi put ujedinjenih u umetnosti.\nRužica Opačić, autorka postavke, ispred portreta kneza Aleksandra Karađorđevića\n– Mi smo ponosni što smo imali dve kraljevske dinastije, obe iskovane u najtežim vremenima, u borbi za oslobođenje naše nacije, a nekako su one uvek razdvojene i ne smatra se da su bliske koliko zapravo jesu. Ljudi koji su živeli u Domu Jevrema Grujića bili su povezani sa obe dinastije. Naum Krnar koji je stradao sa Karađorđem u Radovanjskom lugu rodonačelnik je, a zatim naši preci od Jevrema Grujića pa naovamo bili su neraskidivo vezani sa porodicom Obrenović. Zato mi je bila želja da napravimo izložbu koja će spojiti ove dve dinastije, a s druge strane, portreti koje su umetnici tog vremena radili za krunisane glave uvek su bili najlepši mogući portreti. Naša želja je bila da ne prikažemo izložbu ni dinastički ni istorijski nego da uklopimo ono što je neuklopivo, kao neki pop art same postavke. Da vidimo kako bi izgledali kraljica Marija i kralj Aleksandar koji se nisu niti poznavali niti su ikad zajedno stajali. Ono što treba srpskom narodu na svim nivoima jeste pomirenje, dakle da ujedinimo ove dve srpske dinastije kroz umetnost. Ako Francuzi mogu da znaju svih svojih 25 Lujeva po godinama, moja želja je da posle ove izložbe naši posetioci mogu da nabroje za ovih 150 godina, od 1804. do 1941, naše krunisane glave – kaže za “Blic” autor izložbe Alek Conić, jedan od potomaka Jevrema Grujića.\nIzložbu će otvoriti ministar kulture Vladan Vukosavljević 12. novembra, a dan kasnije od 15 časova biće otvorena za posetioce i trajaće do 29. marta 2020. godine. Biće organizovana predavanja i književne večeri, kao i vođene ture, svakog sata.\nRužica Opačić, autorka postavke, ističe da će kroz vođenja i tekstove koji će pratiti izložbu posetioci moći da čuju interesantne priče i neke podatke koje možda nisu znali.\nBiće izloženi i lični predmeti koji su pripadali kraljevskim porodicama\n– Verovatno nisu znali da je Miloš Obrenović rođen kao Miloš Teodorović te da je tek kasnije preuzeo prezime Obrenović od svog polubrata Milana Obrenovića. Možda nisu znali da je Karađorđe bio kum na venčanju Ljubici i Milošu Obrenoviću, a da se čak i kasnije kralj Petar Prvi, koji se oženio kneginjom Zorkom, okumio s Obrenovićima, Miloš je bio kršteni kum kneginje Zorke. Postoje tu raznorazne veze između obe dinastije i nisu bili toliko podeljeni kao što je to izgledalo – otkriva Ružica Opačić delić interesantnih podataka.\nI jedna i druga dinastija su bile veliki ljubitelji umetnosti i veliki kolekcionari, pa će se na izložbi naći dela Paje Jovanovića, Uroša Predića, Uroša Kneževića, Vlaha Bukovca, Steve Todorovića i mnogih drugih. Dragulj ove izložbe svakako će biti jedna od najlepših slika u istoriji srpskog slikarstva, portret kraljice Natalije Obrenović, Steve Todorovića, poznatiji kao “srpska Mona Liza”.\n– Takođe i karikature porodice Karađorđević i nekih ljudi sa dvora koje je radila Milena Pavlović Barili u vreme kada je sa svojom majkom živela na dvoru kralja Aleksandra – ističe autorka postavke. Posetioci će moći da uživaju u remek-delima slikarstva koja dolaze iz kolekcije Doma Jevrema Grujića, ali i iz najvećih muzeja i galerija širom Srbije: Narodnog muzeja, Istorijskog muzeja Srbije, Galerije Matice srpske, Muzeja grada Beograda, Narodnog muzeja iz Pančeva, Galerije Milene Pavlović Barili i Muzeja Rudničko-takovskog kraja i kolekciju Aleksandra Mladenovića Leke koja predstavlja članove dinastije Obrenovića u pank stilu. Na izložbi će biti i slika kneza Pavla, koju je ustupila kneginja Jelisaveta Karađorđević iz svoje kolekcije.\n← Parni valjak sjajnim koncertom oduševio publiku u Areni\nĐoković posle prve pobede u Londonu →\nDirektor oksfordskog Instituta: Bio bih iznenađen ako se pandemija ne bi primirila do kraja proleća, barem u Britaniji


Zaduživanje Srbije - Page 2\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 01:26\nOFF Aluzija je bila po fazonu registrovali se Popović i Spasojević na forum da lobiraju u narodu za svoju ideju\nNe razumem zasto se uposte pravdas i izvinjavas,pogotovo nekome ko smatra da je prodaja EPS-a rusima neophodna, ili cak pozeljna....\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 01:32\nNe znam za kolege Šunjala i Smileja, ali niko ne bi voleo da se proda EPS, Telekom i sl.\nDa li bi prodaja (zalog) EPS-a Nemcima bila poželjnija?\nI oni su zainteresovani... Možda grešim, ali mislim da je Dačić išao danas u Berlin da ih pita koliko su spremni da plate, sobzirom da je pre toga bio u Moskvi gde su mu rekli koliko nude!\nMožda grešim, možda tripujem...\nŠta bi ti predložio? Kredit mora nečim da se garantuje.\nŠta da se radi? Da svi prodamo po litar krvi ili kako?\nIli da štampamo pare?\nNateramo NBS da deviznu štednju potroši na obveznice Razvojne banke Srbije? A pare da se podele "podobnima" ili kućnim prijateljima?\nPohvale za izvinjenje.\nPoslednji izmenio Sneki dana 7/13/2012, 01:40, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 01:39\nNisam se pravdao samo sam napisao namere i dao izvinjenje ako se neko uvredio jer ne volim da se bilo ko loše oseća zbog mene. Tako sa vaspitan. Nisam sam izvinjavao za svoje stavove, a tudje mislim ne mogu da promenim ma kako nakaradne bile. Opušteno\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 01:43\nMa skroz OK. Stvarno te nisu prozivali na ličnom nivou, a ti si mu ga malo dao.... i mod je reagovao kako treba.\nIdemo dalje, važnije stvari su pred nama!\nPoslednji izmenio Sneki dana 7/13/2012, 01:45, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 01:44\nZagovornici ovog scenarija, racio takve rokade vide u navodnoj želji novih vlasti da novac deviznih rezervi iskoriste za pomoć privredi Srbije, tako što bi NBS kupila obveznice koje bi izdala (još neosnovana) razvojna banka, čime bi se obezbedilo milijardu evra koji bi zatim mogli da se podele za projekte raznih preduzeća.\nOvaj scenario me najviše brine....\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 02:06\nuuh pa to je tek ono neprihvatljivo,kao kad kozama das da cuvaju kupus,deja vu je suvise jak,bar nas starijih koji se secamo...\nne dirati deviznu stednju,ne prodavati porodicnu srebrninu,vec samo novo zaduzivanje po najpovoljnijim mogucim kamatnim stopama,o izvorima zaduzivanja se moze raspravljati...\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 02:20\n@Sneki Ova tvoja pohvala za izvinjenje govori na kom smo nivou stanja društvene svesti. Izvinjenje se kod nas smatra slabošću i izrazom nemoći umesto civilizacijskim gestom. Na žalost.\nPostoji nekoliko jednostavnih i učinkovitih načina da se brzo namaknu pare u budžet samo ako postoji dobra volja i ako se ulenjele guzice po poreskoj upravi podignu na noge.\n1. Prvo i najbitinije je vraćanje sive ekonomije u legalne tokove po cenu povećanog zatvaranja firmi. Firme koje se na taj način zatvore su kancer u dvostrukom smislu: nekonkurentne i/ili fantomske. Oporezivanje sive ekonomije bi dovelo do povećanja naplate PDV-a i odstranjivanja kvazi preduzeća iz sistema i omogućilo zdravim firmama da još bolje posluju.\n2. Progresivno povećanje stopa poreza na imovinu. Došlo bi do povećanja budžetskih prihoda uz zadovoljenje socijalne pravde kroz veće oporezivanje bogatih. Ovo je veliki problem jer se mnoga imovina vodi na firme, ali bi i to moglo da se reši finansijskim kontrolama.\n3. Unakrsna kontrola imovine i prihoda. Samo nemoj da mi neko kaže da nismo u Americi. Poreska uprava ima uvezane podatke o ličnoj imovini (katastar) i visini ličnih prihoda! Sistem gotovo identičan onima u razvijenim zemljama. Projekat je finansirala Svetska banka. Na to uvek lako može da se doda pokretna imovina i da se utvrdi realna vrednost. Sve što ne može da se opravda ličnim prihodima na koje su plaćeni porezi se oporezuje kao esktra profit.\nVodiš se na minimalac ili nemaš nikakve prihode, a imaš stan vrednosti 100.000 evra. Nije moguće, a u Srbiji toga ima na pretek. Šta bi se dobilo na taj način? Povećala bi se naplata od poreza na dobit preduzeća i poreza na lična primanja uz smanjenje sive ekonomije koja služi za izvlačenje para iz firmi i štelovanje bilansa uspeha na "pozitivnu nulu".\n4. Kontrola javnih nabavki. Moguće su i druge mere, ali ovo može da se sprovede u kratkom roku i da da rezultate.\nPrimenom ovih mera budžetski deficit bi se lako vratio u projektovane okvire. Dakle, prvi i osnovni korak je povećanje poreske discipline. Kroz povećano punjenje budžeta bi se omogućilo i razduživanje države prema dobavljacima u zemlji i polako bi se odmotavalo klupko nelikvidnosti, što bi dalje omogućilo stabilno punjenje budžeta i pokretanje privrednog ciklusa bez preteranog zaduživanja, uz vraćanje realne zaduženosti na zakonskih 45%. Penzije i plate u prosveti i zdravstvu ne bi morale da se zamrzavaju, jer su već male, a to bi imalo pozitivan efekat na održanje agregatne tražnje.\nNadam se da će ova Vlada imati hrabrosti da na ovaj način reši probleme koje imamo jer je ovo najbolji način. Po nekim izjavama vidim da se o nekim stvarima koje sam izneo već priča. Videćemo. Da sam ministar ne bih se dvoumio.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 02:25\nTu ideju je još pre dve godine iznela Jorgovanka. Notorna budalaština od ideje. Doktor ekonomskih nauka tako nešto da predloži je poražavajuće. Zna se šta su devizne rezerve i kakvu namenu imaju. Onda se pre dva meseca sa istom idejom javila ova zamlata "najpoželjniji neženja". Nema dalje ako to urade\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 02:27\nUpravo zbog toga i moja\nJer Srbima je najteže da izgovore, izvini, hvala lepo, molim vas...\nKad samo pogledam koliko su neki članovi (na početku) bili osioni i sujetni (taliano na pr.) začudim se da još ovde pišem.\nVidim da si skapiro bar večinu članova koji ovde postuju i prihvatio i šale i svadjice... a boga mi i taliano je sve bolji...\nO temi nastavljamo sutra, malo sam umorna...\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/13/2012, 11:21\nBudžetski deficit, koji iznosi više od sedam odsto, kratkoročno se neće moći rešiti bez dodatnog zaduživanja, ali se dugoročno mora napraviti održiv sistem, rekla je Kalanovićeva, gostujući na TV Pink.\n"Do kraja godine nam je potrebno tri milijarde evra da bi država izvršavala svoje obaveze onako kako je neophodno kroz redovnost plata, penzija i socijalnih davanja", rekla je Kalanovićeva.\nZato je potrebno da se kratkoročno država naknadno zaduži, a 2013. mora da bude godina u kojoj će se uraditi mnoge mere i programi, najavila je Kalanovićeva.\nPrema njenim rečima, cilj tih mera i programa je da se postojeće stanje ublaži i privreda konačno počne da puni budžet i da od tog novca država počne sama sebe da izdržava.\nPrema njenim rečima, poboljšanje u oblasti privrede moglo bi se ostvariti njenim rasterećivanjem. To rasterećivanje bi se ostvarilo kroz smanjenje parafiskalnih opterećenja, povećanje likvidnosti malih preduzeća, olakšanje rada malog i srednjeg sektora, stvaranje boljeg privrednog ambijenta, veće ulaganje u poljoprivredu i energetiku i korišćenje privrednih resursa, najavila je Kalanovićeva.\nKalanovićeva je rekla da je stabilnost nešto što pogoduje investicijama i da investitori čekaju da vide politiku nove vlade koja će se formirati i početi da radi od septembra. Ona je najavila da će pitanje smanjenja birokratije biti prvo sa kojim će se vlada susresti i na kome će raditi, a da će drugo biti izmene i dopune zakona o javnim nabavkama ili možda novi zakon o javnim nabavkama.Kalanović je dodala da se 600 miliona evra budžetskog novca potroši više nego što je neophodno u procesu javnih nabavki.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/14/2012, 17:22\nFirme duguju 10 milijardi evra bankama u Srbiji\nKada se sve sabere, tako kaže računica ekonomista i privrednika, ukupna dugovanja privrede su veća od 22 milijarde...\nProsečna kamatna stopa po kojoj banke odobravaju zajmove na srpskom tržištu, prema računici struke, iznosi skoro 15 odsto godišnje. Tako visoku cenu, kažu privrednici, regularno poslovanje ne može da plati.\nSan svakog bankara je da novostvorena vrednost bude jednaka kamati na glavnicu. Sve sto realno zaradis das za kamatu a uvek si duzan. Skolski primer.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/14/2012, 19:04\nSa 15 % kamate se deru firme koje su realno već prezadužene, a kreditima sa ovakvom kamatnom stopom im se "baca pojas za spasavanje" jer im se smanjuju rate kroz produžavanje perioda otplate, jer to trpi veće kamate. Ja da sam banka isto bih radio. Nije pitanje zašto banke deru, nego je pitanje zašto je neko zaletao i uzimao ono što ne može da vrati. Niko nije razmišljao o opciji "what if", a evaluacija investicija se svodila na princip "oruk". Kad su monopolizovali privredu i kad su sve to mogli da plaćaju jer su imali i tražnju i cene kojima su klepali tržište sve je bilo ok. E sad kad se ispostavilo da za njih ne važi "too big to fail" onda udri na devizne rezerve. Pazi majku mu, nije nego. Pravo klepanje banaka je na stanovništvu i to stoji. Koliko puta sam se nervirao kad vidim ljude da uzimaju keš kredit da kupe auto ili nameštaj umesto da uzmu nameski kredit. Prodali im bankari priču, a narod neuk i neobrazovan i onda ide klepanje. Škola je čudo, samo da ne moraš skupo da je platiš.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/15/2012, 01:07\nuuu...nisam pratio temu nekoliko dana a izspominjali ste me u svakom drugom postu.\nIzgleda da ste me malo pogresno protumacili...ne bih ni ja voleo da se proda EPS...nisam ni rekao da su stednja i krediti sinonimi..\n@Smile Postoje i drugi načini da se rupa zakrpi, a da se ne podiže PDV i uzimaju krediti. Krediti za investicionu potrošnju su ok, ali u postojećoj situaciji gde je Srbija pribijena uza zid što se tiče mogućnosti novog zaduživanja i kada ne postoje veliki rentabilni projekti koji na kratak rok mogu da daju zadovoljavajući nivo prinosa i zaposle veliki broj ljudi, novo zaduživanje je digging a hole\nDuzan si a ekonomija ugusena...koje su to druge mogucnosti?\nDo kraja godine nama treba 2-3-4 milijarde, treba da ih stvorimo ...imamo nekoliko meseci. Bas me zanima kako to da zakripimo a da se ne zaduzimo.\nI bajatovic i popovic i jorgovanka...i zika obretkovic su otprilike rekli kako oni misle, ali ti nisi ... aj daj reci kako bi ti to "odradio" :)\nja ovako vidim stvar:\nMoramo da se opet zaduzimo da platimo prispele obaveze ove godine. Imamo izbor:\na) MMF - sumnjam da ce ovaj but moci da prodje sa praznim obecanjima, pitanje i pod kojom kamatom. Ja sam 200% siguran da ce MMF postaviti uslove tipa otpustanje iz javnog sektora, dalje privatizacije...EPS se vec spominjao u tom kontekstu, nisu ga prvi rusi spomenuli, privatizacija EPS-a je spomenuta jos prepar meseci u kontekstu eventualnih daljih arnzmana sa mmf-om. Inace MMF je svuda tako radio....prvo dobijes love koliko hoces, navuces se, a onda krene "sad prodaj ovo", "sad prodaj ono" ... po juznoj americi su terali vlade da prodaju cak i vodovod (u Boliviji). Na planeti zemlji ne postoji ni jedan primer uspesnog braka sa MMF-om (a da se nije zavrsio bankrotom)\nb) Krediti "sa strane". (od Rusa?) Ja sam siguran da su rusi tih 3 mlrd (?) koje su navodno nudlili vezali za EPS i Telekom jer i oni kapiraju da ce to biti u svakom slucaju zalog za dalje nase zaduzivanje bez obzira ko taj zajam daje. Cak...rusi su tu bili i fer..."ako ne budemo mogli da vratimo, oni ce dobiti udeo u vlasnistvu EPS-a i Telekoma"..ako je to tako kako je pisalo po medijima.\nTi "Ruski krediti" su meni idalje nepoznanica....koji su tacno uslovi, koja kamata...rokovi isl. Malo me plasi jer ovde ljudi misle da je Ruski kredit malte-ne poklon (posto su nam Rusi braca jelte)\nc) Volim da citam Nebojsu Katica. U tekstu: "Beznađe, bespuće, i mogući izlaz" on je izneo zanimljivu varijantu...\nDa ja ne bi prepricavao ono sto je covek lepo objasnio\nceo tekst: http://nkatic.wordpress.com/2012/02/17/beznade-bespuce-i-moguci-izlaz/\nStednja je sirok pojam.\nAko neko kaze da je "stednja" otpustanje iz javnog sektora onda to zapravo i nije stednja jer ce to dati neki razultat u prvom trenutku ali ce to stvoriti spiralu manjih prihoda u budzet, dovetsti neminovno i do spustanja plata u privatnom sektoru.\nOptimizacija troskova drzavne administracije je svakako moguca i pozeljna ali time se ne moze resiti problem u celini, moze se ustedeti par stotina miliona evra...rupa je mnogo veca. To je ono sto je Mr. Cvetkovic trebalo da uradi ali jadnik nije umeo ni vola u dupe da poterfi.\nZato me zanima sta bi @Fast uradio\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/15/2012, 11:39\n@shunjalo Na prethodnoj strani sam napisao šta bih ja radio.\nPostoje razne verzije u stanju budžeta. Ovi iz trezora pričaju jednu, a predstavnici buduće Vlade drugu priču. Videćemo šta je istina. U slučaju da ipak postoji problem sa likvidnošću budžeta, sklopio bih okvirni aranžman sa MMF-om i rupu bih zakrpio emitovanjem dinarskih zapisa. To se i sad radi, ali je interesovanje opalo zbog celokupne ekonomsko-političke situacije, čak i u uslovima veoma primamljivih kamatnih stopa. Paraleleno sa tim bih radio ono što sam napisao na prethodnoj strani. Za one koji ne znaju, emitovanje novih zapisa ne znači nužno povećanje zaduživanja jer se deo toga koristi za pokrivanje obaveza po već emitovanim zajmovima. Povećanjem budžetskih prihoda kroz bolju naplatu poreza dug po ovom osnovu bi se smanjivao. Ovo je sasvim dovoljno da se izbegne neki loš eksterni kredit koji bi značio da država u rem stavi neko vredno preduzeće.\nOno što MMF traži da se uradi to mora da se uradi nezavisno od MMF-a, jer čak i prirodni monopoli kroz smanjivanje investicione sposobnosti i urušavanje konkurentnosti mogu da upadnu u ozbiljne probleme. Biće sa MMF-om povuci potegni, ali će to leći. Privatizacija EPS-a će početi sa besplatnom podelom akcija i tu će i stati u dogledno vreme, naravno pod uslovom da ne dođemo u situaciju da cvrči. Namere MMF-a su valjda svima jasne, ali ovog puta ne očekujem rigidnost.\nKredit od Rusa mi je najmanje izvesna varijanta, da ne kažem nemoguća, jer bi to značilo direktno kršenje zakona o visini javnog duga. S druge strane, najpoželjniji neženje možda i ostvari svoje namere preko predsednika strane.\nKatićev plan je "unapređena" verzija budalaste ideje najpoželjnijeg vojvođanskog neženje, Jorgovanke i sličnih istomišljenika. To što neko živi u Londonu ne znači da ima monopol na pamet i ne znači da sve što priča ima nekog smisla. Zapravo, čini mi se da su ovi potonji malo "pokrali" Katića uz izvesnu simplifikaciju ideje. Obe ideje u realnosti piju vodu koliko i priča o šarenom vrapcu. Naravno, to ne znači da neko neće doći na ideju da tako nešto primeni, pa kud puklo da puklo. SPS je imao čitav spektar vrlo "oštroumnih" ideja za koje smo bili svedoci kako su se završili. Žao mi je što u SNS-u nema nekih viđenijih ekonomista, jer Jorgovanka realno nema veze sa životom u vezi ekonomske politike i praktične ekonomije.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/15/2012, 13:45\nTo što neko živi u Londonu ne znači da ima monopol na pamet i ne znači da sve što priča ima nekog smisla.\nCovece ti si bas kivan, sipas gnev i gde treba i gde ne treba. Covek zivi i radi u Londonu, niko ne kaze da ima monopol, on pise i predlaze, ja bih voleo da jos neko pametan pise i predlaze. Ne vidim sta je tu lose. Ne mora da znaci da je svako sa kim se ti ne slazes budala ili sareni vrabac.\nTvoja prica je otprilike "kako da izlecimo posledicu a uzrok ce valjda sam da se izleci"\nProcitao sam par puta ali i dalje ne kapiram kako ce iz toga recesija da se pretvori u rast, kako ce se trend otpustanja zaustaviti, kako ce da poraste proizvodnja?\nVidim da i po Evropi ta terapija ne pomaze.\nTo sa krsenjem zakona o visini javnog duga.... potseca me na USA prosle godine...zakon koji kaze da ako predjes neki % si bankrotirao a ako ga podignes onda nisi bankrotirao...virtuelna cifram nebitna. Mogu da uzmu i promene zakon i podignu limit na 120% ... ne vidim to kao ikakvu prepreku...na kraju krajeva vec smo probili to tako .\nAko vozis 160km/h tamo gde je dozvoljeno 120km/h pa onda ubrzas na 180km/h to ti nece doneti 2 kazne nego samo jednu. Vec smo probili ogranicenje pa je tehnicki nebitno da li vozimo 180 ili 300km/h\nPitanje nase licne sigurnosti je drugo, o tome vredi pricati\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/15/2012, 14:57\nKoji gnev? Opušteno iznosim svoje mišljenje o tuđim predlozima koji nemaju veze sa realnošću ili *editovano. A naš narod ima boljku da je sve što dolazi iz uvoza bolje nego domaće, bez kritičkog preispitivanja samog kvaliteta istog. Manite me tih stručnjaka, koji bi da sistem koji postoji u razvijenim zemljama copy paste kod nas.\nMi nismo u stanju da u kratkom roku podignemo nivo konkurentnosti domaće privrede niti možemo podsticanjem domaće tražnje da održimo nivo domaće proizvodnje koja će obezbediti privredni rast, a da ne raspalimo hiperinflaciju. Mi jedino što možemo kao država je da povećano prihodnu stranu budžeta koliko možemo (naveo sam načine), da rashodnu stranu držimo pod kontrolom, da se na taj način ne zadužimo preko nivoa koji će nas u narednim godinama preopteretiti i da sačekamo da se pokrene konjuktura u svetu, a pre svega u Evropi i da onda uhvatimo zalet. Sve ostalo je zamlaćivanje. Nije problem ove krize ponuda, nego tražnja koja slabi pod teretom dugova koji su sve veći zbog visokih kamata. Nemamo mi mnogo izbora, osim da sistem "konzerviramo" do trenutka kada nešto pozitivno počne da se dešava u ekonomijama koje su nam glavna izvozna tržišta. E zbog ovoga su ideje o reindustrijalizaciji budalaština, isto kao i korišćenje deviznih rezervi za ovu namenu. Dok čekamo, ne treba da sedimo skrštenih ruku nego treba da transformišemo sistem odsnosno da spremamo konja za trku kad ona počne.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 01:19\nUz svo uvažavanje ali štednja, zamrzavanje plata i penzija, povećanje PDV, još otpuštanja i još štošta....\nNe bi nam baš pomoglo, bar ja tako mislim.\nOna granica od 44% BDP-a mora da se digne na recimo 60%, pa i Nemčka je zadužena oko 80% BDP-a - ok, ok.... znam da nismo Nemačka!\nAli, izgleda da je to neki trend, moda, šta li (?) da se države takmiče koja će više da se zaduži, a posle šta bude: otpis duga, bankrot.... šta god! Koga je to danas briga?\nBar tako deluje...\nUmerena štednja - da, veći porez za bogate, veći porez na bankarska i berzanske transakcije, manje kamate na deviznu štednju, veći porez na profit banaka.... to da!\nMora se voditi računa i o socijalno ugroženima, da li stvarno misliš da neki penzioner sa 15k din. može da preživi? On (i ako mu je supruga živa i AKO i ona ima takvu penziju - sve jedno) jedva peživljava...\nOnaj deo o većem porezu na imovinu (koju nam je svima Sloba jevtino prodao) to baš i nije pravično!\nZato što ako neko ima stan ne znači i da je bogat, jer često nema penziju veću od 30k, a mnogi nemaju ni platu veču od toga!\nPorez na imovinu (nekretnine) da, ali samo za one koji imaju 3 - 4 ili 12 stanovi (kuća) i više....\nNe može se više opstati u ovom surovo shvaćenom kapitalizmu gde je jedino profit važan, a bez ikakvog obzira na siromašne i nezaposlene. Da se akcija NIIS digne na 5000 din, a da benzin bude 5 evra litar?! To ne ide...\nNeka doza socijalizma, tu mislim na socijalnu pravdu i brigu o ugroženima mora da postoji, to je danas, posle 30 godina od pada berlinskog zida jasnije nego ikada. Jer ako samo nekima (ili akcionarima NIS ) bude dobro dok ostali gladuju - neć nikome a ni državi u celini biti dobro.\nOvde sam uzela NIS proizvoljno za primer, ali države sa tankim slojem bogatih i velikim delom stanovništva na ivici preživljavanja, ne sluti na dobro!\nJa još i zastupam tezu da ovakav kapitalizam uskoro neće imati interesa ni da zagovara - održava (makar i ovakvu) demokratiju!\nJeftinije mu je da finasitra diktaturu... demokratija (makar i lažna) ga mnogo košta...\nA ono što prvo treba uraditi je da država isplati sve svoje dugove (koje su ovi iz DS) shvatili samo fakultativo, uvesti oštre kazne za sve koji ne plaćaju poreze, isporučenu robu (recimo u nekom roku od 60 dana - a ne kao Mišković koji dobavljaće nije plaća ni posle 180 dana!), sve koji ne plaćaju doprinose za penzionu hapsiti...\nBahata klika oko DS je ovu državu dovela do potpunog mrtvila, ništa više ne može da se radi jer ti se ne isplati da plaćaš dažbine, a da ti država (ili kupac) plate robu ili uslugu kad im padne na pamet...\nMa ima tu još koječega, ali me mrzi. Jedino znam da ovo što je DS dozvolio i radio je ČIST KRIMINAL!!\nNeko MORA za ovo što su uradili od Srbije za samo 4 godine da odgovara.\nTo je ono ključno - da konačno svako ko dodje na vlast shvati da na kraju mora da položi račune i odgovra za svoj (ne)rad!\nP.S. Sam znaš da ni završni račun državnog budžeta u ovoj državi godinama nije podnesen.\nMi ne znamo ni gde su ni na šta trošene pare iz budžeta i to godinama unazadu, samo znamo da ih nema...\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 10:30\n@Sneki Pročitaj pažljivo predlog i videćeš da nigde nisam napisao da penzije i plate treba zamrznuti (npr. penzioneri i prosveta, pa to je sramota), ali treba ograničiti ekstremno visoke plate u nekim državnim firmama i agencijama čija je produktivnost katastrofalna (to je racionalizacija rashoda).\nNigde nisam ni rekao da treba povećati PDV, naprotiv, oštro sam protiv te mere. Racionalizacija poslovanja javnog sektora - da, ali ne kroz oštar downsizing, nego kroz zamrzavanje zapošljavanja u njima ili uvođenje principa npr. na 3 koja napuste posao ili odu u penziju može da se zaposli 1 i tako sve dok se ne izvrši restrukturiranje do potrebnog nivoa.\nMožemo da bežimo od toga, ali nas to čeka ukoliko mislimo da nam se investicije ne prelivaju u potrošnju i ukoliko ne mislimo da nam struja i voda jednog dana budu luksuz.\nNe može se izgraditi konkurentna privreda sve dok zarade u javnom sektoru budu veće nego u privatnom! To nikako ovi naši da utuve u glavu. To je kancer za društvo jer destimuliše inovacije, razvoj potencijala i preduzetništvo, a podstiče političko "sektašenje" zbog zapošljavanja i javnom sektoru.\nMoj predlog upravo podržava socijalnu pravdu. Lepo sam rekao progresivno oporezivanje. Po mom mišljenju i 2 stana su luksuz, ali parametar ne mora da bude broj jedinica nego korisna površina. U krajnjem slučaju, zar ne treba da više plate i oni koji imaju jedan stan, a drugi rentiraju i kiriju uzimaju na ruke bez plaćanja pripadajućeg poreza?\nŠtednja nije isto što i veći porez, valjda je to jasno. Štednja se odnosi na rashodnu stranu budžeta, a veći porez na prihodnu.\nNeće pomoći povećano zaduživanje. Doktrina zaduživanja je svetska prevara MMF-a sa ciljem kontrole resursa. Vidi šta je 80-tih godina prošlog veka pričao Zbignjev Bžežinski pa će ti biti jasno. Povećanjem zaduživanja se dolazi u podređeni položaj.\nMi nismo ni došli do granice od 60 %, a već smo zaglibili. Šta bi bilo da smo više zaduženi više od ovoga sad? Nema tih velikih projekata u krizi koji mogu da stvore toliku dodatu vrednost da bi zaduživanje za njihovu realizaciju bilo opravdano. Možda neke nove tehnologije, ali to nama nije dostupno jer nemamo sopstvena istraživanja. Preterano zaduživanje države je high level Ponzi game i siguran put bez povratka.\nU bahatosti DS i njihovoj ekonomskoj politici i ličnom bogaćenju pojedinaca nema potrebe da trošimo reči. Sve koje treba što pre pozvati na odgovornost.\nSve što si predočila je ugrađeno u moje predloge, osim pomeranja granice za zaduživanje. To nikako ne bi smelo da se radi, kao ni eventualno korišćenje deviznih rezervi za neke kvazi fondove koji će da pomognu "reindustrijalizaciju"! Dve ruke dižem za smanjivanje socijalnog raslojavanja, smanjivanje sive ekonomije i ukidanje ekonomske bahatosti moćnih pojedinaca.\nEkonomija nije igra politike, nego nauka. Druga je stvar što se političari igraju ekonomijom. Može na vlasti da bude bilo ko (mada nije preporučljivo ), ali se ekonomski principi moraju uvažavati.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 14:51\nNije nas budzet toliko raskalasan da moze toliko da se optimizuje i da se ustedi. Drugo, ovo je Srbija, treba racunati i na mentalitet, neku dozu uvek prisutne nediscipline...\nOporezivanje bogatih ... to nigde nije uspelo kako treba. Ili bogati odsele i sebe i kapital, ili bogatsvo izmakne u evidencijama. Pored toga ti porezi su komplikvani, tesko mozes da naciljas i da budes siguran da uzimas samo od nekoga ko ima a da napravis i kolateralnu stetu medju onima koji i nemaju ali su nekako potpali pod kriterijume pa to onda tupi ostricu takvih zakona.\nBez obzira na sve ja mislim da tako neces moci da skupis dovoljno.\nKo ti garantuje da ce kriza da prodje do kraja ove decenije? Opasno je oslanjati se na to i cekati. Moguce da "tamo" jos nisu ni do dna stigli.\nMnogo bitan je i cep koji je drzava napravila svojim ne-placanjam izvrsenih radova. To mora da se otpusi sto je pre moguce jer gomila firmi koje su sposobne i imaju trziste pati zbog nemogucnosti da naplate ono sto su uradili.\nTo sto kazes da se plasis "re-industrijalizacije"...\nNisam nigde video da je to neko pominjao, ali recimo pametno ulaganje u poljoprivredu moze da donese obrt, tu realno i ima prostora za ulaganje. To je valjda jedina grana privrede koja pravi +.\nNisam ni ja za re-industrijalizaciju, to i nije moguce vise.\nUmesto da subvencionisu stambene kredite ili potrosacke kes kredite ili kojekakve gluposti da preusmere subvencije u bilo sta sto pravi bilo kakav proizvod.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 15:38\nHehe ulaganje u poljoprivredu ima multiplikator 5!!! (copyright by Bajatovic). Plan za preporod: zaduzis se za 10 mlrd, uložiš u poljoprivredu i za koju godinu imaš BDP po tom osnovu 50 mlrd. Sledeća Nobelova nagrada je njegova\nSvako ko misli da se možemo izvući na liniju dugoročnog pristojnog održivog rasta bez da prvo ne padne standard žestoko (na realan nivo očišćen od vidljivih i nevidljivih dugova) je u zabludi.\nBroj zaposlenih u javnom sektoru se mora smanjiti žestoko, što kroz uvođenje privatne inicijative u neke oblasti poput zdravstva i obrazovanja, što kroz brutalno otpuštanje (jedini dug koji se isplati je dug za isplatu otpremnina).\nIstovremeno moraju se napraviti socijalne karte da se vidi ko je siromašan, a ko nije, i onda snažna socijalna pomoć (jeftina struja, voda, lekovi...) samo sirotinji.\nOnaj ko ima stan koji vredi milion E, a platu od 25k dinara, jeste bogat jer taj stan jeste imovina i bogatstvo. Neka prilagodi svoje troškove dohodku\nI na kraju, ne mogu da verujem da neko krivi kapitalizam za propast ove zemlje nakon više od 60 godina neprekidnog socijalizma u raznim varijantama.\nEvo sad imamo socijalnu državu pa trudnici treba 100 papira!? da ostvari pravo, do dečjeg dodatka stižu samo najuporniji, a lekovi jesu jeftini samo ih nema (sve sigurno zbog socijalizma)\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 23:34\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/16/2012, 23:47\nVlada se sastavlja do septembra.\nOnda malo nekih hapšenja, selektivno, naravno, sa intecijom da se proširi na G17... sledi odbrana, a onda Vučić saopšti da nisu uspeli da pohapse koga su hteli (e da ne bi priznali da ekonomski nešto ne štima u Srbiji) i eto nam novih izbora!\nNadanja: SNS u tom trenutku stvarno očekuje 35%!\nSPS tone, a G17 nestaje s političke scene, tu se javljau i minori DS i DSS, ako Djilas ne okrene čurak.\nPobednik (SNS) obeća "krv i zboj" naciji itd....\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/19/2012, 22:32\nPotpredsednica Vlade i član Predsedništva Ujedinjenih regiona Srbije (URS) Verica Kalanović izjavila je danas da je sačinjen plan da se konsoliduju finansije, pomogne privredi i poboljša standard građana.\nKalanovićeva je istakla da je stanje u zemlji teško, da 400.000 penzionera prima manje od 15.000 dinara mesečno, da ima mnogo nezaposlenih i da bi vlada trebalo da počne da rešava te probleme.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/29/2012, 12:09\n"Zadužićemo se svuda gde je moguće izvući povoljne uslove", rekao je Dinkić i precizirao da ćemo ko god nam ponudi relativno povoljne uslove u ovoj teškoj svetskoj krizi morati da takve pozajmice uzimamo da bismo obezbedili preživljavanje države do fiskalne konsolidacije .\nOn je istakao da je takvo pozajmljivanje neophodno, jer, kako je naglasio, ne namerava da "diže u nebesa" poreze da bi se dobio novac za plate i penzije, pošto bi to ubilo privredu do kraja.\nDinkić je rekao da će domaće poslovne banke biti jedan od izvora pozajmljivanja na kratak rok, kroz prodaju trezorskih zapisa i napomenuo da je prošla Vlada Srbije planirala emisiju evro obveznica, dodavši: "I mi ćemo to uraditi".\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 7/30/2012, 16:08\nOd Svetske banke 400 miliona dolara direktno u budžet - ako se dogovorimo sa MMF-om.\nReč je o zajmovima sa rokom otplate od 18 godina i periodom počeka od pet do sedam godina, sa kamatnom stopom tek nešto više od jedan odsto, što predstavlja ubedljivo najpovoljnije uslove na svetskom tržištu - rekao je Dinkić, a saopštilo je Ministarstvo privrede i finansija.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 8/12/2012, 01:45\nU poslednjih sedam godina u Skupštini Srbije nisu razmatrani Zakoni o godišnjim završnim računima budžeta Republike. Državna revizija nije obavila nijednu reviziju završnog računa budžeta Republike Srbije u čitavom svom mandatnom periodu od pet godina.\nU našoj zemlji postoje dve kontradiktorne Uredbe o vođenju budžetskog računovodstva, jedna za razgovore sa MMF-om, a druga za javnost u zemlji.\nTakvo stanje dvojnog regulisanja budžetskog računovodstva je neodrživo.\nProblem se komplikuje jer u najnovijem Zakonu o ministarstvima („Sl. glasnik” 72/12) nije predviđeno koji je vladin organ odgovoran za uređivanje vođenja budžetskog računovodstva.\nDok se ne reši kompletna zakonodavna regulativa, nemoguće je obezbediti pravilno vođenje budžetskog računovodstva u čitavom javnom sektoru i sprečiti nekontrolisane deficite.\nKaznene mere ne postoje! Nisu definisane zakonom....\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/27/2012, 19:05\nDinkić malopre u Skupštini:\nProdali smo malopre obveznice za milijardu evra. Kamata je 6.6% !\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/27/2012, 22:22\nGde si saznala za kamatu od 6.6? Ako je tačan podatak i pošto je u EUR, to je mnogo bolje od 7.25% prošle god u USD. Ne znam koji bi bio razlog, mozda višeEUR likvidnosti iz ECBa. U svakom slučaju dobra vest, samo da ne spucaju to jako brzo.\nEh, da, i EUR ide nadole ili bar na 115 na duže vreme ;)\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/27/2012, 22:34\n"Prinos (kamata koja se plaća kupcu po dospeću) na evroobveznice je 6,63 odsto godišnje, mnogo povoljnije od prodaje koju je organizovala prethodna vlada\nkoja je prodala evroobveznice za milijardu dolara sa prinosom od 7,5\nodsto, rekao je ministar Dinkić novinarima u Skupštini Srbije."\n"Što se kamatnih stopa na evroobveznice tiče, koje se u Srbiji po drugi\nput predstavljaju "izuzetno povoljnim" i "istorijskim probojem", treba\npogledati po regionu ako već ne u EU. Poređenja radi, Bugari čijoj\nprivredi daleko da cvetaju ruže ali su član EU, u julu su se zadužili za\n950 miliona evra sa kamatom od 4.25 odsto. Makedonija ima privredu u lošijem stanju od srpske a u aprilu su se zadužili po 6,83 odsto, kada i Hrvati po 6,3 odsto."\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/28/2012, 07:47\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/28/2012, 13:36\nPosto smo ti i ja prilicno politicki polarizovani i pre izvesnog vremena smo vodili i raspravu,lici mi da smo se DZABA,raspravljali.\nNasa deca ce nas zabraniti...istorija ce nas izvrgavati ruglu,a unuci ce nam ZAPISAVATI,da prostis grobove...TO CE BITI EPILOG.\nNikako da shvatimo ,ni mi, ni svet,ili bolje reci veci njegov deo,da se ne moze trositi ono cega nema.Moze,ali ne previse dugo.\nNova vlast,ce se jos moci izvlaciti na svinjarije stare,ali ni to nece moci vecno.\nNeko ce morati da kaze BASTA,ovako dalje ne ide.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/28/2012, 13:55\nJes vaka, Boby mudro zboriš, bice da je sjahao Kurta a uzjaho Murta. A svi ostali ce i dalje da puše i to skuplje cigarete. [You must be registered and logged in to see this image.]\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/29/2012, 06:50\nУспешно реотварање еврообвезнице Србија 2021 / 27.09.2012\nВлада Србије је на данашњем реотварању постојеће емисије еврообвезница Србија 2021, продала милијарду долара еврообвезница са приносом од 6,625 одсто, што је знатно ниже од 7,5 процената колико је износио принос на еврообвезнице које је емитовала предходна Влада у септембру прошле\nгодине. У односу на иницијалну стопу приноса, стопа на новоемитоване еврообвезнице је пала за 87.5 базних поена, што указује на смањивање ризика земље и поверење које инвеститори имају у економске мере нове Владе Републике Србије.\n‘’Очекујемо да ће код следеће емисије еврообвезница цена бити још нижа, односно да ћемо се још јефтиније задуживати него до сада. То ће бити могуће када Влада усвоји буџет за 2013. годину којим ће буџетски дефицит бити преполовљен на 3,5% БДП-а, као и након што објави план средњерочних структурних реформи које ће довести до смањења буџетског\nдефицита на свега 1 одсто у 2015 години. Циљ нам је да у наредном периоду убрзамо привредни раст и што више смањимо задуживање, а то је једино могуће кроз радикално смањивање буџетског дефицита”, рекао је Динкић.\nNovim zaduživanjem smanjiće se zaduživanje.\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/30/2012, 08:54\nDragijana Petrović, spec. savetnik Dinkića, objašnjava novu milijardu duga:\nKljučna reč: prosto nismo mogli drugačije.\nPre neki dan je ganjc nov ("Superb") hotel Stara planina, koji je izgradila država Srbija na teret poreskih obveznika, dat na upravljanje austrijskom hotelijeru.\nDržava Srbija ima u vlasništvu preko 185 milijardi evra imovine (preko 100.000 stanova, 800.000 ha zemljišta i dr.). Prema dostupnim saznanjima od te imovine država ima samo neto troškove, veće od 1 milijarde evra godišnje.\nDa li bi se moglo ostvariti barem 3% neto prihoda od te imovine godišnje, ako se, po tenderu, a ne u direktnoj pogodbi, i ta imovina, recimo, da na upravljanje nekom profesionalnom managmentu?\nDakle, reč je o oko 5,5 milijardi evra godišnje u korist budžeta.\nA ne o tome da se Srbija zadužuje, da bi kupovala domaće firme i poklanjala ih strancima:\nProlazno vreme nove vlade: 1,5 milijadi evra novih zaduživanja u 50 dana.\nTrend: eksponencijalni rast!\nNaslov: Re: Zaduživanje Srbije 9/30/2012, 12:22\n>Država Srbija ima u vlasništvu preko 185 milijardi evra imovine (preko\n100.000 stanova, 800.000 ha zemljišta i dr.). Prema dostupnim saznanjima\nod te imovine država ima samo neto troškove, veće od 1 milijarde evra