m:agazin - kuća napravljena 3D štampačem | MTELBA m:agazin - kuća napravljena 3D štampačem | MTELBA\nU subotu 28.4. budite uz program Radio Televizije Republike Srpske i sa početkom u 14.30 časova pratite teme budućnosti i otkrića iz oblasti tehnologije.\n3D štampači su odavno našli svoje mjesto na tržištu – u nauci, tehnologiji pa i medicini, a sada slijedi era 3D građevinarstva. Napravljena je prva kuća pomoću ovog štampača, na periferiji Kopenhagena u Danskoj. Stručnjaci se nadaju da će ovakav način gradnje arhitektima dati slobodu da hrabro grade zgrade bez dodatnih troškova.\nPočela se graditi u septembru prošle godine i smatra se prvom 3D odštampanom građevinom. Riječ je o maloj poslovnoj zgradi veličine 50-ak kvadratnih metara. Zidovi kuće su pažljivo napravljeni pomoću 3D štampača za štampanje predmeta od betona, a sve je napravljeno u skladu sa strogim evropskim građevinskim propisima. Najveća prednost ovakve vrste gradnje jeste što je povoljnija od tradicionalne, a viška materijala nema. Beton koji se proizvodi pomoću štampača može sadržati otpatke starih pločica i građevinskog materijala, što znači da je ovaj način gradnje ekološki.\nČesto se priča o robotima koji služe u različite svrhe i sada je samo pitanje dana kada će i u kolikom obimu oni ući u svakodnevnu primjenu kako bi ljudima olakšali posao. Tako je Robi prvi robot kućepazitelj u Italiji a njegova funkcija, pored toga da posjetiocima odgovara na pitanja, jeste da ih zabavi. On je programiran da odgovara na jednostavna pitanja poput gdje se nalazi SPA i kada se otvara restoran. On na pitanja odgovara na tri različita jezika italijanskom, engleskom i njemačkom a pitanja na koja zna odgovor su ona koja su mu rečena.\nOno što je još interesantnije je da će on vremenom naučiti još mnogo toga jer pohranjuje svaku novu informaciju te ako mu klijent postavi pitanje koje ne prepoznaje programer može naknadno da poveže pitanje sa programiranim odgovorom čime obogaćuje njegov riječnik i znanje. Važno je i znati da ovaj robot nije tu zamjeni ljude, nego upravo da im olakša ono za šta oni nemaju vremena. Robi ima i svog brata po imenu Kajuki koji u Lombardiji živi i radi kao trgovac automobilima. Ako želite pogledati kako se on snalazi u svom poslu i koje su njegove karakteristike budite ove subote uz m:agazin.\nUkoliko ste spriječeni pogledati premijerno emitovanje, kompanija m:tel se pobrinula da propuštene minute pronađete na zvaničnom You tube kanalu - m:tel BiH ili pratite reprizu u subotu u 1.10 i utorak u 12.30 časova na programu Radio Televizije Republike Srpske.


Katsu o izvještaju Svjetske banke u vezi sa poslovnim klimama u regiji - Klix.ba\n18.7.2008. u 15:50\nPotpredsjednik Svjetske banke za regiju Evrope i centralne Azije Shigeo Katsu izjavio je danas, komentirajući izvještaj Svjetske banke da lakoća poslovanja varira u velikoj mjeri među gradovima u jugoistočnoj Evropi i to što su u njemu Banja Luka, Mostar i Sarajevo veoma loše rangirani, da je ova ocjena investicijskih klima obuhvatala samo četiri oblasti, a da, kada se govori o okruženju za investiranje, to uključuje daleko više elemenata.\n"Ovaj izvještaj je omogućio da, ipak, općine u regiji mogu da uče jedna od drugih, te upoređuju svoje rezultate, prakse, procedure, što je samo za sebe izuzetno pozitivno“, rekao je Katsu u izjavi novinarima nakon razgovora sa premijerom RS-a Miloradom Dodikom.\nO istom pitanju, Dodik je rekao da su u tom izvještaju računati kriteriji koji se odnose na impeletaciju imovinskih i drugih problema, što je u isključivoj nadležnosti pravosuđa, te da i RS stalno izražava nezadovoljstvo radom tog sektora i očekuje pozitivnije promjene.


Karl Entoni Tauns ne množe da se pomiri sa odlukom sudije | Sport | Košarka\n26. July, 07:33\nAlo, sudija: Umjesto kucanja godine, FAUL u napadu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n30.11.2019. / 10:38\nNi 48 sati kasnije Tauns ne može da se pomiri sa odlukom sudija. Razumemo ga.\nKarl Entoni Tauns ovjekovječio je prije dve večeri Demara Derozena u potencijalnom kucanju godine, ali su sudije svirale - faul u napadu!\nŠokirani KAT bio je nešto intenzivniji u traženju objašnjenja, koje bi teško moglo da zvuči uvjerljivo, pa je na sve zaradio i tehničku grešku.\nTimbervulvsi su vratili u Mineapolis pobedu u Teksasu od 101:113, ali i razočaranog asa koji je mali predah ekipe u gustom rasporedu iskoristio da još par puta premota snimak i na Twitteru "prokomentariše" slučaj...\n— Karl-Anthony Towns (@KarlTowns)November 30, 2019\nJasno je šta misli i razumemo ga.\nMajstorskih poteza bilo je i prethodne noći, u kojoj je Luka Dončić postavio novi rekord karijere, baš kao i njegov draft "vršnjak" Trej Jang.\nNBA NBA Liga sudija


Čarape - Blic Online\n"MODNA" BURA U PARLAMENTU Ministar se izuo i prošetao salom BEZ CIPELA (FOTO)\nZatvara se NAJVEĆI ZATVOR u Moskvi, a evo zašto su ČARAPE bile najvrednija imovina zatvorenika\nOzloglašeni zatvor Butirka u Moskvi uskoro će biti zatvoren, a bivši zatvorenik Aleksandar za Radio Slobodna Evropa kaže da nikada neće zaboraviti vreme koje je proveo iza rešetaka.\nŠta se događa ako obuvate OBUĆU BEZ ČARAPA? Niste ni svesni kakav PROBLEM to može da bude\nStopala mogu biti stvarno prljava, baš kao i obuća u koju ih stavljamo. To ne znači da će vam sledeći par cipela koje isprobate na golu nogu uzrokovati neku infekciju, a kamoli životno ugrožavajuću, ali upravo se to dogodilo četverogodišnjoj Sijeni Rasul iz Južnog Velsa.\nURNEBESNA PORUKA MAJKE "Sine, opet sam našla čarapu u koju si ejakulirao. Za večeru imamo pastu"\nNeke stvari jednostavno ne želite da vaši roditelji ikad vide ili čuju, a razgovor o seksu ili bilo čemu što ima veze sa njim već pri samom pomenu stvara nelagodu većini ljudi.\nKajl Skot se danas sastao sa Zoranom Mihajlović, a najveću pažnju privukle su NJEGOVE ČARAPE (FOTO)\nTrend nošenja šarenih i neobičnih čarapa među inostranim, ali i domaćim političarima se širi. Sve češće smo u prilici da vidimo snimke i fotografije sa zvaničnih sastanaka na kojima političari nose zanimljive čarape.\nNOVI SKANDAL MODNE KOMPANIJE Povukli su iz prodaje dečje čarape iz BIZARNOG RAZLOGA\nŠvedski modni gigant primoran je da povuče čitavu seriju dečijih muških čarapa sa lego motivima, jer je nekoliko mušterija primetilo da deo dizajna podseća na arapski natpis "Alah".\n"MIRIS TVOJIH ČARAPA JE NEPODNOŠLJIV" Policija uhapsila čoveka koji se izuo u autobusu jer je "izazvao OPŠTU NEPRIJATNOST"\nPolicija u Indiji uhapsila je muškarca, čije su smrdljive čarape izazvale incident između njega i ostalih putnika u autobusu.\nAko vam je pukla najlonska čarapa, premažite je providnim lakom za nokte umesto pucanja kako se ne bi širila i dalje.\nKupio čarape kod Kineza, pa doživeo šok: Pronašao je zastrašujuću poruku i odmah otrčao u policiju\nMladić je kupio je crne pamučne čarape i tamo pronašao neobičnu poruku. Poruka je napisana na kineskom jeziku, a navodno ju je napisao zatvorenik koji ih je napravio.\n"NEKA SILA BUDE S TOBOM" poručuju čarape kanadskog premijera\nKoliko je kul kanadski premijer, Džastin Trudo, do sada su svi imali priliku da se uvere, ali najnoovi modni detalj, njegove čarape s motivima svetski poznatog filmskog serijala "Ratovi zvezda", je tu činjenicu prebacilo u potpuno novu dimenziju.\nBIZARNA PORODIČNA TRAGEDIJA Zbog smrdljivih čarapa BRATU ZARIO NOŽ U SRCE\nSvađa tri brata zbog smrdljivih čarapa preksinoć se u Zaječaru završila se ubistvom i pokušajem ubistva.\nDirektor radnici dao ČARAPE umesto uplate RADNOG STAŽA\nZamislite da vam bivši poslodavac kaže da sami uplatite radni staž, a da vam zauzvrat ponudi čarape po principu – uzmi ili ostavi. Upravo to je slučaj sa jednom bivšom zaposlenicom sarajevske fabrike čarapa “Ključ”, koja je, po ispovesti njenog sina na društvenoj mreži “Fejsbuk” tamo radila 19 godina.\nČARAPA, CIPELA, PA ČARAPA? Beograđani se SLOJEVITO I OBUVAJU\nNeobičan modni hit - čarape nazuvene preko cipela - stigao je ponovo u Beograd ove zime, zajedno sa poledicom i ledom koji su prekrili većinu trotoara.\nZA NJIH NEMA ZIME I pored niske temperature Knez Mihailova danas bila puna turista i šetača\nBadnji dan i ledeni vetar nisu sprečili Beograđane i turiste da i danas prošetaju centrom grada. Neki sa badnjacima u ruci, drugi noseći kese iz marketa ili butika, ali svi sakriveni ispod kapuljača, šešira, ili umotani šalovima.


Možda i uspeš debela... | Mondo Portal\nMožda i uspeš debela... 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 25.03.2017. / 21:02\nOskarovka o producentima koji nisu hteli da je angažuju na početku karijere\nVratite se u 1997. godinu (ko može...) i film "Titanik" u kojem u jednoj sceni vidimo nepoznatu crvenokosu glumicu koja izlazi iz automobila.\nPre nego što je postala poznata radila je ovo!\nA, klinka iz Titanika?\nBlistava i besprekorna uloga\nDa se ovo nije dogodilo...\nDiže pogled kako bi pogledala "nepotopivog"... to je momenat kada ste upoznali Kejt Vinslet.\nSlatka, nimalo nalik holivudskim lepoticama na kakve smo navikli, a opet igra jednu od glavnih uloga u legendarnom filmu Džejmsa Kamerona. Još ljubi Leonarda, hej!\nDa bi došla do toga, prošla je mnogo audicija, odbijanja, ali i komentara da je debela.\nKejt je održala govor na WE day manifestaciji u londonskoj Vembli Areni i ispričala sledeće:\n“Dobra si glumica, možda će se u nekom filmu naći uloga debele devojke u kojoj ćeš moći da zablistaš", rekla je glumica kako su je odbijali na kastinzima. "Nisam im dozvolila da me slome. Naučila sam da prihvatim svoje mane i ne izvinjavam se nikome zbog toga ko sam i šta sam. Ovo sam ja. Kejt iz Redinga".


Perite i negujte svoje ruke sa pH5 preparatima\nZa zaštitu vaše kože\nNaše ruke su najčešći prenosioci bakterija. Zbog toga je izuzetno važno da se one redovno peru. Nažalost, ovo može da utiče na zaštitnu barijeru naše kože. Rezultat su: iritacije i isušenost. Zahvaljujući stogodišnjoj ekspertizi Eucerin već zna rešenje: Eucerin pH5 linija koja pruža odličnu zaštitu kože i regeneraciju.\nLINIJA ZA NEGU KOŽE\nEucerin pH5 preprati jačaju odbrambene mehanizme kože\nVeoma blagi sastojci omogućavaju efikasno čišćenje koje prija koži, bez njenog isušivanja. Uz to pH sistem ravnoteže pruža idealnu negu za suvu, osetljivu kožu.\nKako da perete ruke korak po korak\nStavite ruke pod tekuću mlaku vodu dok se potpuno ne nakvase.\nNasapunjajte svoje ruke\nIzdašno nasapunjajte ruke pH5 uljem za pranje ruku 20-30 sekundi kako biste uklonili bakterije i prljavštinu.\nIsperite i osušite\nIsperite ostatke sapuna tekućom vodom. Osušite ruke nakon toga.\nNega kože za vaše ruke\nNanesite pH5 kremu za ruke na nadlanicu šake. Utrljajte kremu svuda po šakama i između prstiju.\nNAUKA U POZADINI\nZaštitni kiseli omotač kože\nNaša koža je prekrivena tankim, blago kiselim omotačem sa približnom pH vrednošću od 5. On nas štiti od bakterija, virusa i drugih potencijalno štetnih supstanci. Spoljašni uticaji iz okruženja, često pranje ruku ili kontinuirana upotreba rukavica mogu da oštete ovaj kiseli omotač. Rešenje: pH Sistem ravnoteže.\npH5 Sistem ravnoteže\nSvaki preparat iz naše Eucerin pH5 linije sadrži pH5 Sistem ravnoteže. On održava optimalnu pH vrednost kože, čak i ako spoljašnji uticaji iz okruženja ili drugi ometajući faktori utiču na kiseli omotač. Rezultat: Koža je primetno nežnija i glatka.


Ninica 💧 ~ PopisajMe.com\nSama tečnost kao takva je mene uvek privlačila. Nebitno da li je obična voda u pitanju, jer ja obožavam seks u kadi, bazenu, u tuš kabini… ili je neka tečnost koja je proizvod muškog tela kao što su sperma ili pišaćka. Za neke sam možda i ekstremna jer volim da gutam! Usta napunjena mešavinom sperme i pišaćke je kao najlepši koktel na svetu koji postoji! Razumem da je to nekome odbojno, ali nismo ovde da morališemo… ovde smo da se zabavimo, da svršavamo, i da piškimooo 🙂\nPozovi: 0906/444-808 – lokal 69 kada se javi ljubazna sekretarica trazi Ninica i javiću ti se\nPiss Inicijacija moja kučka Piss inicijacija Luda Konobarica (Piss) Mokri Dan u Pelenama Moja Iskustva sa Piškenjem 2. Deo Suprugina Mokra Tajna 7. Deo Prolećni Zlatni Vodopadi 1. Deo Moja Skrivena Mokra Fantazija 1. Deo\n2 Thoughts to “Ninica”\nNinica - Incest Priče\n25 novembra, 2020 at 10:57 am\n[…] Klikni OVDE ako voliš MOKAR sex! […]\nincest seks napaljeni sin bludna majka = Lutka - Incest Priče\n25 novembra, 2020 at 3:40 pm\n[…] 18-t,kad bi jebo i Rodu u letu. A posebno kad ovi pisci zavitlaju i zamrse sve, kad nas razbiju u hromoncice i kad drkamo kao suludi izopacenih […]


Gospoda sa primorja su u velikom stilu stigli na korak od titule u šampionatu Crne Gore. Budvani su sa četiri boda više, bez poraza, sa pobjedom od devet golova razlike u prvom dijelu sezone, stigli na Cetinje, a zatim pokazali da su u ovom momentu bolja ekipa od Lovćena – 26:22 (11:8).\nNajefikasniji u sastavu Budvanske rivijere, koja se sada okreće finalnom turniru Kupa, na kojem će nastojati da stigne do duple krune, bili su Đorđo Peruničić, Marko Simović i Luka Nikolić sa po pet golova. Kod Lovćena, raspoloženi za igru u napadu, bili su Igor Marković sa devet, Slaven Lekić sa pet i Aleksa Perišić sa četiri gola.


Crna Gora pokreće projekat ekonomskog državljanstva | Nova Ekonomija\nCrna Gora pokreće projekat ekonomskog državljanstva\nVlada Crne Gore odlučila je da oživi projekat ekonomskog državljanstva koji bi, sudeći po oprečnim reakcijama, mogao pribaviti značajnu korist za državu, ali i naneti ozbiljnu štetu.Kako prenosi Radio slobodna Evropa, shodno novoj odluci vlade će, od 1. oktobra biti moguće steći crnogorsko državljanstvo po osnovu novčanog ulaganja u razvojne projekte.\n"Program ekonomskog državljanstva će biti dostupan za najviše 2.000 najreferentnijih aplikanata iz zemalja koje ne pripadaju EU i to tokom ograničenog perioda od tri godine", navodi se u vladinom saopštenju.\nOdlukom donetom 26. jula vlada je oživela projekat koji je pokrenula još 2010. ali je od njega odustala pre pet godina, nakon sugestija iz EU.\nPrvo upozorenje je već stiglo i nakon nove vladine odluke. Ambasador EU u Crnoj Gori Aivo Orav rekao je da bi crnogorska Vlada trebalo da "pažljivo razmotri pitanje ekonomskog državljanstva kako ne bi napravila bilo kakvu prepreku na putu ka EU".\nČini se, medjutim, da je Vladina odluka suštinski doneta još pre dve godine kada je tadašnji premijer, a sada predsednik Crne Gore Milo Djukanović jasno nagovestio reanimaciju ovog projekta rekavši da su "od trenutka kada je Crna Gora prvi put normativno obradila ideju o ekonomskom državljanstvu, mnoge države uključujući i evropske zemlje usvojile takav model ekonomskog razvoja", navodi RSE.\n"Obezbedile su na takav način prilive u svoje finansijske sisteme koji se mere, ne stotinama miliona, već milijardama evra", rekao je tada Djukanović.\nEkonomski analitičar Vasilje Kostić, koji je i pre nekoliko godina podržavao uvodjenje ekonomskog državljanstva, pozdravlja odluku vlade.\n"Koristi su jasne. Time se podstiče dotok kapitala, razvoj investicija, razvoj tehnologije, znanja, unapredjenje ekonomskog ambijenta, rast zapošljavanja, a u krajnjem rast životnog standarda i društveni napredak", rekao je Kostić.\nIako snažan zagovornik uvodjenja ekonomskog državljanstva, Kostić je naglasio da je od najveće važnosti uvodjenje jasnih pravila i poštovanje etike i svih relevantnih kriterijuma da bi se sprečilo sve što bi moglo da nanese štetu ugledu i ekonomskom razvoju Crne Gore.\n"U suprotnom, to može postati sredstvo korupcije i uzrok negativnih iskustava poput poput poznatih slučajeva iz praksi drugih država, odnosno, da državljanstvo dobiju osobe koje bi mogle naneti ozbiljnu štetu ugledu države", dodao je.\nNa raspolaganju će biti dve varijante ekonomskog državljanstva. Prva podrazumeva ulog od 250.000 evra u neki, od Vlade odoboren, razvojni projekat u nerazvijenom području Crne Gore i druga – ulog u razvijeno područje po istim uslovima ali u visini od 450.000 evra.\nU oba slučaja, vlada će naplaćivati naknadu do 100.000 evra po zahtevu, a taj novac se usmeravati u Fond za nerazvijena područja.\nZamenik direktora nevladine organizacije MANS Dejan Milovac naveo je da Crna Gora do sada nije imala ekonomsko državljanstvo, ali jeste "počasno državljanstvo sa ekonomskim razlozima", za kako je dodao, predlagane razne individue, navodno, zbog interesa Crne Gore.\n"Prošlogodišnje istraživanje MANS-a je pokazalo da postoji izvestan broj ljudi koji su dobili državljanstvo na osnovu obećanih investicija, a sve se završilo kupovinom stanova u Porto Montenegru", rekao je Milovac.\nNajveće interesovanje javnosti su izazvala tri slučaja dodele crnogorskog državljanstva.\nKontroverzni bivši premijer Tajlanda, Taksin Šinavatra je 2009. dobio crnogorska dokumenta po skraćenom postupku i bez objašnjenja.\nMalezijski biznismen i igrač pokera Vei Seng Pua, koji je 2014. bio uhapšen u Las Vegasu zbog organizovanja kladjenja na utakmice Svjtskog prvenstva u fudbalu, crnogorski pasoš je dobio kao "osoba od posebnog značaja za državni, naučni, privredni, ekonomski i drugi interes Crne Gore".\nNekadašnji palestinski ministar bezbednosti Mohamed Dahlan koji je svojevremeno optuživan za proneveru desetina miliona dolara iz državnih fondova postao je crnogorski državljanin nakon ličnog zahteva tadašnjeg premijera Mila Djukanovića.\nU obazloženju je stajalo da je palestinski biznismen veliki podržavalac crnogorske nezavisnosti i zaslužan za uspostavljanje kvalitetnih odnosa sa vladajućom porodicom Ujedinjenih Arapskih Emirata gde sada živi.\nDahlan inače ima i državljanstvo Srbije a 2013. je dobio orden od tadašnjeg predsednika Srbije Tomislava Nikolića za učvršćavanje veza sa UAE.\nDejan Milovac iz MANS-a kaže da ne želi da prejudicira da će novi program ekonomskog državljanstva Crne Gore biti potpuni fijasko, ali smatra da dosadašnje iskustvo sa vladinim projektima i njenom kontrolom realizacije ostavlja veoma veliki prostor za pesimizam.\n"U MANS-u ne bi smo želeli da vidimo pretvaranje ekonomskog državljanstva u potvrdu onoga što se Crnoj Gori zameralo – da predstavlja sigurnu kuću za mafijaše", rekao je Milovac.\nIz Crne Gore se odlilo 515 miliona evra\nDansko državljanstvo samo za one koji hoće da se rukuju


Kontrola južnog voća od granice do rafova - Izazov\nKontrola južnog voća od granice do rafova\nRadio-televizija Srbije 14. februara 2019. 11:16\nGostujući u Jutarnjem programu, fitosanitarni inspektor Ministarstva poljoprivrede Srđan Arsić rekao je da se kontrola poljoprivrednih proizvoda, među kojima spada i južno voće vrši na granici gde je određeno da se ti proizvodi mogu uvoziti. Kako je dodao, tom prilikom se kontrolišu svi proivodi.\nMinistarstsvo odbrane: Nije predviđeno uvođenje obaveznog vojnog roka u 2020.\nVoda na Paliluli ispravna za piće\nU sredu pretežno sunčano i toplije – temperatura do 30 stepeni


Lutrija BiH nastavlja pružati podršku FK Sarajevo: Saradnja će doprinijeti razvoju Bordo kluba | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nLutrija BiH nastavlja pružati podršku FK Sarajevo: Saradnja će doprinijeti razvoju Bordo kluba\n11.09.2017 u 10:15h\nLutrija Bosne i Hecegovine kao društveno odgovorna kompanija potpisala je jednogodišnji ugovor s Fudbalskim klubom Sarajevo, koji će osigurati značajnu finansijsku podršku našem klubu. Zahvaljujući sklopljenoj saradnji i vjerni navijači bordo tima, bit će u prilici učestvovati u brojnim nagradnim igrama koje će Lutrija BiH pripremiti za njih u saradnji sa njihovim voljenim klubom.\n‘’Mnogo nam znači što je Lutrija BiH prepoznala potencijale našeg kluba i osigurala sredstva za njegov daljnji rast i razvoj. Ovo je svakako odlična prilika i za naše navijače, jer osim što mogu osvojiti vrijedne nagrade, sigurni smo da će se dobro zabaviti i uživati u sadržajima koje smo kreirali u saradnji s našim partnerom Lutrijom BiH,’’ izjavila je Anela Potura, direktorica marketinga FK Sarajevo.\nNavijači Fudbalskog kluba Sarajevo moći će putem facebook stranica Lutrije BiH i Bordo kluba pratiti novosti vezane za saradnju između Lutrije i Sarajeva, te učestvovati u brojnim nagradnim igrama. Njihov voljeni klub u saradnji sa svojim partnerom pripremio je odlične nagrade, koje su sastavni dio svakog navijača, a to su dresovi, šalovi i ulaznice za utakmice.\nPored toga, navijači će na domacim utakmicama imati priliku, da na poluvremenu istih izvode penale na centru igrališta i tako osvoje vrijedne novčane nagrade.\nAlma Ras online butik | Besplatna dostava za prve kupce\nTehničke informacije: Ulaznice za derbi od danas u prodaji\n"Bordo" i "Plavi" s MANNERSOM u vječiti derbi\nUlaznice za utakmicu protiv Zrinjskog od danas u prodaji\nFIS d.o.o. - Čast nam je biti dio velike Bordo porodice


Zvezdani(n) dnevnik: Danas budite otvoreni za Čuda...pomognite mu...možda se dosađuje...Sunce trigon Neptun...\nпетак, 12. новембар 2021.\nDanas budite otvoreni za Čuda...pomognite mu...možda se dosađuje...Sunce trigon Neptun...\n"Ko u čuda veruje, taj čuda stvar"\nZvezdani(n) zapis 3343\nVenera je u Jarcu na 6°20’\nVenera još uvek razgovara sa Merkurom u Škorpiji i kaže - Napiši mi jednu ljubavnu...\nrazgovaraće oni još koji dan...Venera ide dalje ide ka kvadratu sa RKironom u Ovnu (15.novembar) i opet će nas podsetiti da Ljubav nije ljubav ako boli...Ide Venera i ka jednom od najavljenih Čuda u ovom mesecu (ostala Čuda su zahvaljujući Neptunu)...ide ona ka trigonu sa RUranom u Biku (19.novembra) - Čuda su moguća!!!\nOvog meseca Neptun je zadužen između ostalog i za Čuda...ovako sam napisala u Zvezdama u novembru...i stigli smo do prvog Čuda....a Čuda se događaju...posebno onima koji u Čuda veruju!!!\nKome je ovih dana svega preko glave...tu su Sunce i Neptun udruženi da pomognu.\nDa vas "odvedu" odavde negde gde je sve po vašem...Birajte sami gde...\nNeka životna (Sunce) magija (Neptun) počne!\nSutra ćete opet brinuti sve brige ovog sveta, danas predahnite!\nIskoristite ovu snažnu energiju trigona između naše životne snage, našeg svetla, našeg centra postojanja (Sunce) i naše inspiracije, naših snova, najuzvišenih osećanja (Neptun) - Živite svoj san...\nSanjajte budni danas...i setite se da ni jedan san ne traje večno...Probudićete se iz ovog sna u nekom trenutku a onda sutra idemo Jovo nanovo...\nKako "radi" ovaj aspekt/tranzit:\nSunce je ličnost... identitet, volja, fizička vitalnost, samoizražavanje... vlada 5. kućom, Lavom... Neptun je...duhovno iskustvo, inspiracija, mašta, spajanje granica.... vlada 12. kućom, Ribama.\nOvako zajedno u energiji trigona doneće: inspiraciju, snove, jednu posebnu vitalnost, podsvest, talenat za muziku, umetnost, ili samo potrebu za muzikom, kreativnošću, intuiciju...reagovanje na socijalne probleme, humanost....jake emocije jer Neptun je viša oktava Venere... saosećajnost i razumevanje za potrebe drugih. Ovaj aspekt vam može pomoći da se "lečite" tako što ćete ili pomagati bolesnima i starima, ili uz muziku, kreativne aktivnosti pomognete sami sebi. Sa ovom energijom možete videti ono najbolje u svakom...Lepo zar ne!\nSunce je u Škorpiji pa je sve začinjeno strašću...intimom, dubokim osećanjima...Neptun je svoj na svome u Ribama...vodeni intezivan aspekt!\nPoznati sa ovim aspektom: Diana Princess of Wales, Elvis Presley, Tom Cruise, Juliette Binoche, Marlon Brando, Friedrich Nietzsche, Nikola Tesla, Janis Joplin, Jon Bon Jovi, Michelangelo, Anaïs Nin, Leo Tolstoy, Hugh Hefner, Alexander McQueen, Henry Ford, Alice Cooper, Doris Day, Joe Cocker\nLinda Goodman (astrolog), Bernard Tapie, Barbara Hutton (bila je jedna od najbogatijih žena na svetu), Luchino Visconti (italijanski režiser)....itd.\nPročitejte - "Miris mora ispod prozora"\nMesec je uplovio u vode Riba u 08:53, oko podneva Mesec će biti u kvadratu sa SMČ u Blizancima - Duša na raskrsnici...i ponovo isto pitanje...Kojim putem treba ići. Ako niste sigurni poslušajte srce!\nPred kraj dana, Mesec će biti u sekstilu sa Venerom u Jarcu...lep, harmoničan, ugodan aspekt (energija) za početak vikenda...Uživajte!\nŠta rade zvezde u periodu od 08.novembra do 15.novembra\nОбјавио Snežana Vojinović у 09:42\nОзнаке: Čuda, Sunce trigon Neptun


Beta 29. juna 2017. 19:45\nU Srbiji su od 2012. do 2015. godine 124 žene ubijene u porodičnom nasilju, od kojih 48 vatrenim oružjem, zbog čega je neophodna dosledna primena zakona o oružju i municiji i o sprečavanju nasilja, kao i unošenje rodne dimenzije u vladine politike poput legalizacije oružja, ocenjeno je danas na predstavljanju studije „Zloupotreba oružja i rodno zasnovano nasilje“.\nOcenjeno je i da je profesionalno i „senzibilisano“ postupanje službenika i službenica institucija u slučajevima rodno zasnovanog nasilja, a posebno onim koji uključuju upotrebu i pretnju upotrebom oružja, „najveće važnosti za jačanje poverenja u institucije“.\nUčesnici konferencije ukazali su i na potrebu održivosti uspostavljenih funkcionalnih državnih i nedržavnih mehanizama u zaštiti žrtava nasilja u porodici, i omogućavanja stalnog jačanja kapaciteta aktera koji doprinose suzbijanju nasilja i kulture oružja u društvu, posebno u kontekstu realizacije obaveza preuzetih akcionim planovima za pregovore o pristupanju Srbije EU za poglavlja 23 i 24, kao i aktivnostima predvidjenim Nacionalnim akcionim planom za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN „Žene, mir, bezbednost“ u Srbiji od 2017. do 2020. godine.\nIstraživanje zloupotrebe oružja u rodno zasnovanom nasilju sprovedeno je u okviru projekta „Analiza zloupotrebe oružja i uticaja na rodno zasnovano nasilje kroz gradjansku akciju i javno zagovaranje politika“ koga je podržala ambasada Holandije u Srbiji kroz program Matra.\nTENDENCIOZNA LAŽ…u Srbiji je – SVE LAŽ, SAMO LAŽ i ništa osim LAŽI – ……..Banalni dokaz: U tekstu ..Vesti…( U Srbiji su od 2012. do 2015. godine 124 žene ubijene u porodičnom nasilju ) => 730 dana / 124 = 5,88 …to jest “ svaka 6-ta žena „. A …studije tipa „Zloupotreba oružja i RODNO zasnovano nasilje“ su privatne & plaćene. …………………………….Voleo bih da mi neko objasni šta traži reč ..RODNO…u nazivu studije? Na šta se sa “ tom reči “ u Srbiji – aludira?


Vlada koja krši ljudska prava treba da osjeti prezir od javnosti - Intelektualno\nVlada koja krši ljudska prava treba da osjeti prezir od javnosti\nProšle godine predstavnica Izraela Netta Barzilai pobjedila je na Evroviziji. Samo nekoliko dana poslije pobjede njihove predstavnice na Evrovizji, Izraelci su ubili 62 osoba (6 djece) u Palestini samo zato što su demonstrirali za bolje uslove zivota. Poslije toga je izraelska vlada nastavila sa ugrožavanjem prava Palestinaca i još više ljudi je stradalo.\nOve godine Benjamin Nentanyahu i njegovi desničari koriste takmičenje Evrovizije za prikrivanje bombardovanja i okupacije palestinske teritorije.\nNeki kažu da ne treba miješati politiku sa muzikom i sportom. Sa tim se ne slažu mnogobrojni aktivisti u svijetu jer znaju koliko je važno sugerisati i ukazati na nepravdu pa makar se radilo i o sportskim ili kulturnim manifestacijama. Svakodnevno krŠenje povelje Ujedinjenih nacija, izazvalo je oŠtru osudu predstavnika kulture i sporta u Čitavom svijetu, pa tako i u Švedskoj. Umjetnici i muzičari njih 171 iz Švedske javno su iskazali svoj protest i potpisali peticiju sa kojom se protive organizaciji Evrovizije u Tel Avivu.\nUpravu su kada kažu da je neophodno bojkotovati vladu koja se bavi okupacijom tuđe države, ruši ljudska prava, ubija, hapsi i zlostavlja djecu, pa i kad ta vlada organizuje muzička i sportska takmičenja. Vlada koja krši ljudska prava treba da osjeti prezir od javnosti a ne da se takvoj vladi dolazi na “party”.\nAko naši potpisi i demonstracije ne uspiju da stopiraju Evroviziju u Tel Avivu onda makar neka osjete da gledanost drastično pada kad extremno desničarska vlada koja krši ljudska prava organiziuje Evroviziju.\nNajmanje što možemo da uradimo za Palestinu je bojkot ignoriranje takmičenja za najbolju pjesmu Evrope!\nTags: Bojkot izraelske vladeEvrovizijaUmihana Rašović-Kasumović\nPriča o dobrim ljudima koji spašavaju svoje komšije: ‘Znaš li Nunu Montiljo?’\nPriča o dobrim ljudima koji spašavaju svoje komšije: 'Znaš li Nunu Montiljo?'


Digitalna mrežaZone raspodeleMUX 1MUX 2MUX 3\tDigitalna mreža\nDigitalna mreža predstavlja tehnološki sistem koji omogućava da se formira paket od više telvizijskih programa, da se taj paket prenese do svih predajnika u željenoj zoni sevisa i konačno emituje u izabranom formatu. Željena zona servisa može da bude jedna ili više zona raspodele. Svakoj zoni raspodele dodeljeno je nekoliko kanala – frekvencija, pa je moguće formirati i emitovati više paketa signala na jednoj teritoriji.\nVažećom regulativom u Srbiji, JP ETV je imalo zadatak da izgradi mrežu za emitovanje tri različita paketa signala – multipleksa. Zahtev važeće regulative je bio da prvim multipleksom bude pokriveno najmanje 95% stanovnika Srbije a drugim i trećim multipleksom više od 90%. Mreža je realizovana tako da je signalom prvog multipleksa pokriveno 97,82% stanovnika Srbije, drugim 96,77% a trećim 96,03% stanovnika.\nSadržaj prvog multipleksa čine programi RTS i komercijalnih emitera koji su imali dozvole za nacionalno pokrivanje na celoj teritoriji Srbije, plus programi RTV na teritoriji Vojvodine, dok je sadržaj drugog multipleksa različit u različitim zonama raspodele, i čine ga programi emitera koji su imali dozvole za lokalno i regionalno pokrivanje. Treći multipleks je predviđen za nove usluge. Prelaskom sa analognog na digitalno emitovanje kroz mrežu emaljskih predajnika u rad su pušteni prvi i drugi multipleks u kojima su mesta našli programi svih TV stanica koje su imale dozvole za nacionalno, regionalno i lokalno pokrivanje.\nRadi testiranja opreme, u poslednje vreme smo, na kanalima trećeg multipleksa, emitovali sadržaj prvog. Test faza je završena tako da prvi i drugi multipleks i dalje možete pratiti na njihovim redovnim kanlaima, a kada će, i sa kojim servisima, biti aktiviran treći multiplks bićete obavešteni na vreme.\nSpiskovi emisionih lokacija sa kanalima na kojima rade predajnici, kao i sadržaj programa po zonama raspodele, nalaze se na našem sajtu i Info kanalu.\n1/16 (224 μs)\nMPEG-1 Audio Layer II, for SD HE-AAC and Dolby Digital + for HD


tadejus 21:49 25.02.2017\nRe: Vidim da skoro niko (ne pominje TD)\njel ti ovo čisto da ostaneš u temi?\nIh, bre, odmah se ljutiš?!No, te Talebove opaske nisu bez đavola. Malo su preterane, kao što je i Taleb preteran, ali ne bez osnova.Ekonomija nije nauka, u onom čvrstom smislu. Nema jednoznačne odgovore niti razrešenja.\neno ga sad..\npa ja baš i kažem da sigurno nisi mislio ništa loše, nego prosto da ostaneš u temi..\ndocsumann 21:54 25.02.2017\npa ja ti i rekoh da vjerujem da ti taj dio nisi ni primjetio nego je trebalo da ti dočara kontekst u kome je sve napisano..\nkanda nije uspjelo..\nako nisi primjetila na ovom blogu se vodio čitav niz različitih diskusija,\nnije sve potrpano u jednan kontekst. nit ekonomski, nit inžinjerski, initi filozofski.\ni naravno da sam primjetio taj dio iz komentara sarskog, ali je mene inspirisalo nešto sasvim drugo iz njegovog izlaganja.\nkao i što s princijem nisam razgovarao o zakonima tržišta i matematičkim modelima u ekonomiji, već nečem trećem.\ni uopšte se ne brecam. pobogu, pa vidiš li o čemu je riječ.\nzaskočila si moj komentar bez ikakve osnove, poslije mi objašnjavaš šta zapravo komentarišem?! i sad ispah još da sam namćor.\nevo, neću više o ovom nesporazumu. ionako mi je skroz besmislen.\nPredrag Brajovic 22:04 25.02.2017\nJer ekonomija u svojim pojedinim segmentima jeste čvrsta disciplina.\nU drugima -- najobičnija vradžbina i vračanje.\nDogma: štampaš pare -- ode sve u tri pizde materine, hiperinflacija, ovo-ono... A onda Amerika niz godina zaredom "štampa" 8% svog BDPa, i nit hiperinflacije nit smanjenja privredne aktivnosti, deluje da se povećala. ekonomski pokazatelji sve bolji. Slično uradi Evropska centralna banka, ali -- bez USA spektakularnih rezultata.\nDogma: prištedi kad je kriza. A onda ultralevičar Krugmen objavi niz članaka verifikujući da je povećana potrošnja dobra za izlazak iz krize. I pruži za to primere.\nProsto, na jedan te isti problem u različitim privrednim sistemima i u različitim vremenima kao rešenja ukazuju se disparatni odgovori.\npape92 22:20 25.02.2017\nEkonomija (kamate itd, zakoni tržišta itd) ima svoju matematičku osnovu, predvidivost. To znaju i inženjeri. (Pogotovu oni koji su držali časove matematike studentima ekonomije). Pažljivo sam pročitao sve komentare nsarskog, docsa i sopstvene, i niko ne ostavlja reč "ekonomija" usamljenom. "Socio-ekonomski" model, ili "društveno-ekonomski", to su termini koji se upotrebljavaju. Sam, re3cimo, pominjem predviđanje istorijskih događaja, tik nakon pojma "društveno-ekonomski". A i blog je na tu temu, da li su katatstrofe neophodne ili nisu ne za ekonomski, nego za ukupni napredak čovečanstva. Malo je diskusija skrenula sa katastrofa, ali zapravo i nije, radi se o mogućnosti da predvidimo i izbegnemo katastrofe.\nNe možemo staviti znak jednakosti između ekonomije i istorije, iako su te dve stvari jako povezane. Ekonomija kao nauka ne opstaje u svom čistom obliku (osim na ograničenom prostoru i vremenu), već je vezana za politiku. Možda je zastarelo, ali nekad se predmet koji ju je izučavao, ovlaš u poređenju sa studijama ekonomije, zvao politička ekonomija, i taj pojam u svojoj suštini nije pogrešan.\nprinci 22:54 25.02.2017\nA i blog je na tu temu, da li su katatstrofe neophodne ili nisu ne za ekonomski, nego za ukupni napredak čovečanstva.\nZapravo nije, nego o tome mora li se preraspodela bogatstva uvek postizati nekim katastrofama, ili je to moguće postići neki drugi, civilizovaniji način. Iskreno, ne znam da li manja ili veća nejednakost prihoda i bogatstva doprinosi ukupnom napretku. Da, ekonomskom, ali ne znam za ukupni, sve sam veći skeptik, mislim da posle nekog trenutka cirkulisanje ideja i dobara postane samom sebi cilj, i da posle nekog stepena razvoj ekonomije ne mora doprinositi napretku društva. To je ona tačka kad se ljudi pretvaraju u konzumente, tj procesne kante za industrijske proizvode.\nprinci 23:01 25.02.2017\nPare su štampane da bi se sprečila deflacija. A deflacija je posledica sledećih suštinskih problem razvijenog kapitalizma je 1) što ljudi nedovoljno troše i 2) što produktivnost u principu ne raste. Ideja štampanja para je bila da se ljudima podele pare i da to pokrene potrošnju. Međutim, samo je mali deo naštampanih para otišao tamo. Najveći deo je otišao hedge fondovima i investicijskim bankama koje su te pare onda investirale u svet u razvoju. Nije to doprinelo nikakvom spektakularnom rastu u USA: jeste, smanjila se nezaposlenost, jeste, porastao je GDP na tih 2%, 2.5% godišnje, ali to nije dovoljno, još uvek je sve to kilavo.\nProblemi EU su sasvim druge vrste.\nPredrag Brajovic 23:13 25.02.2017\nmora li se preraspodela bogatstva uvek postizati nekim katastrofama,\nDa li je ovo uopšte tačno, ili je tek privlačna teza?\nNa vrhuncu nejednakosti usledio je krah berze 1929, a 2008. recesija.\nNo, jedna Norveška svoju je društvenu preraspodelu napravila prostom poreskom politikom, kao i mnoge druge zemlje. Ima još sličnih primera.\ntadejus 11:51 26.02.2017\ni uopšte se ne brecam. pobogu, pa vidiš li o čemu je riječ.zaskočila si moj komentar bez ikakve osnove, poslije mi objašnjavaš šta zapravo komentarišem?! i sad ispah još da sam namćor.evo, neću više o ovom nesporazumu. ionako mi je skroz besmislen.\npa jebatiga moram na nečiji komentar da repliciram, a ti si u ovom društvu najbenevolentniji pa sam replicirala na tvoj..\nispade na nije smjelo ni na tvoj..\nno ok, slažem se da je nepotrebna rasprava..\nPredrag Brajovic 12:03 26.02.2017\nNe mogu da verujem da si uspela i Docu da iznerviraš?!?!?!\ntadejus 12:03 26.02.2017\nEkonomija (kamate itd, zakoni tržišta itd) ima svoju matematičku osnovu, predvidivost. To znaju i inženjeri. (Pogotovu oni koji su držali časove matematike studentima ekonomije). Pažljivo sam pročitao sve komentare nsarskog, docsa i sopstvene, i niko ne ostavlja reč "ekonomija" usamljenom. "Socio-ekonomski" model, ili "društveno-ekonomski", to su termini koji se upotrebljavaju. Sam, re3cimo, pominjem predviđanje istorijskih događaja, tik nakon pojma "društveno-ekonomski". A i blog je na tu temu, da li su katatstrofe neophodne ili nisu ne za ekonomski, nego za ukupni napredak čovečanstva. Malo je diskusija skrenula sa katastrofa, ali zapravo i nije, radi se o mogućnosti da predvidimo i izbegnemo katastrofe. Ne možemo staviti znak jednakosti između ekonomije i istorije, iako su te dve stvari jako povezane. Ekonomija kao nauka ne opstaje u svom čistom obliku (osim na ograničenom prostoru i vremenu), već je vezana za politiku. Možda je zastarelo, ali nekad se predmet koji ju je izučavao, ovlaš u poređenju sa studijama ekonomije, zvao politička ekonomija, i taj pojam u svojoj suštini nije pogrešan.\nstresem se od čitanja ovog komentara..\nonako kako bih se stresla da čitam recimo zapisnik sa sjednice CKKPJ neke recimo 1963.\nkakva gomila predsrasuda..\njel to nije urbana legenda da su vas na prvoj godini pozdravljali sa dobro jutro budući ekonomisti i pravnici?\nako i jeste poruka je primljena..\npolitička ekonomija je kao predmet postojala u okviru komunističke doktrine ekonomije koja je vladala na našim fakultetima do devedesetih (a tragova ima i danas jer jel vinovnici nisu još svi pomrli)..\njedino je finansijska matematika opstala u tom svijetu kao nešto što ipak nisu mogli da izvrnu i ospore, svaka druga metodologija sahranjena je i zamjenjena skupom narativa..\nti si onda pretpostavljam držao časove iz te finansijske matematike, možda nekog rudimentarnog problema optimizacije ili transportne medote, jer to je i danas sve što se iz ekonomije na BU radi..\nBU je u međuvremenu napravio solidnu katedru ekonometrije ali njima sigurno časove držao nisi..\nkatedru s smislenim učenjem ekonomije (pogotovo makroekonomije) BU nikad nije napravio a kako stvari stoje i neće..\ndakle to što si ti vidio i iz čega si držao časove nema ni sličnosti sa onim što se uči, predaje i primjenjuje u praksi iz oblasti ekonomije (i posebno makroekonomije)..\ni sad ajde.. ne znam ni ja skoro pa ništa o recimo problemu testiranja otpornosti materijala..\ntj. ne znam ništa..\nali mi na kraj pameti nije da inžinjeru kome to jeste posao objašanjavam da je to sve zapravo jedan izmišljeni narativ, znam, jer sam predavala latinski jednom studentu koji je polagao baš taj predmet (vidjela sam mu knjigu na stolu)..\nimam transfer blama..\nja kad sam završila srednju nama je isto neka pokondirena tikva na maturi držala govor kako su gimnazijalci posebni, stub društva, nije to isto kao strukovne srednje škole.. mene je i danas blam što sam to slušala..\nkapiram ja revenge of the nerds al baš ga prećeraste..\ntadejus 12:10 26.02.2017\nja bih rekla da za društveni napredak nije neophodan visok nivo ekonomskog razvoja ali jeste ekonomski rast..\ndruštvo može da radi na humanim idejama ako ima osjećaj ekonomskog napretka..\nkad počne da se osjeća ekonomski ugroženo čini mi se da prestaje i da održava postojeći nivo društvenog razvoja i regresira, pogotovo ako su i pčekivanja negativna..\nthe only way is up otprilike\ntadejus 12:17 26.02.2017\n1) što ljudi nedovoljno troše i 2) što produktivnost u principu ne raste..\npod 1 da pod 2 ne\nprinci 12:18 26.02.2017\nAli ekonomija jeste politički predmet par excellence. Mislim, ako pođeš od same definicije: nauka o racionalnoj alokaciji ograničenih resursa, u njoj je skoro sve politika. I "racionalno" (ko određuje šta je racionalno, šta optimalno, šta pravedno? ljudi, politika), šta su resursi (isto), koliko su oni ograničeni (isto, na primer nafta: to da li će se ona vaditi sa Severnog pola ili iz velikih okeanskih dubina je u principu politička odluka. Kao i sama odluka da se nafta koristi kao osnovni energent, uostalom).\nprinci 12:42 26.02.2017\nTo je druga stvar. Što kaže Harari dole, ljudi svoj osećaj sreće ne formiraju u skladu sa svojom trenutnom situacijom, nego u skladu sa očekivanjima onoga što će se dogoditi. U tom smislu, svi živimo u budućnosti, jer očekivanja od te budućnosti formiraju naša trenutna emocionalna stanja.\nAli, doći će trenutak, i on se vrlo brzo približava, kad dalji rast neće biti moguć. Ili, ako čoveka ufiksaš, daš mu neku drogu da ne razmišlja o budućnosti, ili da tu budućnost stalno vidi kao lujka, ružičasto, zašto ti onda treba ekonomski razvoj?\npape92 17:34 26.02.2017\nSve što sam rekao je da na ekonomske tokove utiču stvari koje nisu ekonomske, ali jesu političke. Za to mi ne treba nikakav faks, inženjerski ili ekonomski. Pomenuo bih još neke, ali da ne počnu da se vređaju i oni sa hortikulture. Naprimer: puč, atentat. Rezultati izbora. Iznenadno otkriće da je nešto što se prodaje kancerogeno. Te okolnosti se zatim preliju u ekonomiju kroz parametre koji su čisto ekonomski, ali uzrok im je ne-ekonomski. Stvar se više ne zove politička ekonomija, ok, naziv nema veze sa suštinom te pojave. (Nisam tvrdio da poznajem ekonomski deo ekonomije, sem nekih verovatno zastarelih ili elementarnih stvari pa i to silom prilika; izvinjavam se ako sam bio ciničan kad sam pomenuo časove).\ndocsumann 19:50 26.02.2017\nŠto kaže Harari dole, ljudi svoj osećaj sreće ne formiraju u skladu sa svojom trenutnom situacijom, nego u skladu sa očekivanjima onoga što će se dogoditi.\ndobro sad, rekao bih da tu malo pretjeruje.\nnaravno da je i trenutna situacija bitna. sad, u kom procentu (ako je to razlučivanje uopšte moguće kvantifikovati) drugi je par rukava.\nda iskoristim još jednu inžinjersku analogiju ( ) - izlaz sistema zavisi od ulaza ali i od trenutnog stanja sistema.\nzamisli da si izložen isljedničkoj torturi koja se satoji od xy šamara koje ti spucava neki nadrkani policajski inspektor.\nako znaš da on uvijek zadaje tačno 10 šamara, na 8. ćeš se sigurno bolje osjećati nego da nemaš tu informaciju.\nipak teško da ćeš biti baš srećan zbog toga\ntadejus 20:34 26.02.2017\na bre komunjaro ama ni blizu nisi..\nne, ekonomija nema nikakve veze sa politikom..\nne, definicija ekonomije nije da je to "nauka o racionalnoj alokaciji"..\nto se možda tako predavalo na predmetu politička ekonomija kojim su trajno zatrovali sve inžinjere bivše nam države..\nekonomija onako kako se danas uči ima istina i svoj normativni i svoj deskriptivni dio ali.. veliko ali..\nnormativni se sastoji u propisivanju kako (KAKO) postići ciljeve propisane u drugim disciplinama..\ndakle kako postići veću jednakost raspodjele, kako nisku inflaciju, kako rast, kako profit..\na ne i zašto..\nu dijelovima u kojima ekonomija zaista nešto i propisuje na temu i zašto ona to čini isključivo na osnovu empirijskih nalaza.. nikako na osnovu filozofskih raspava..\nčini mi se da je filozofija disciplina na koju ti misliš.. ta koja propisuje šta je racionalna, šta je poželjno..\nu ekonomiji toga nema.. nije ga bilo ni u vrijeme Adama Smita..\nmožda su granice bile zamagljene u vrijeme kad su sveštenici bili paralelno i filozofi i pravnici i ekonomisti (i astronomi pride)..\nali aman.. od toga smo ipak malo odmakli..\nčak ni u praksi ekonomisti nemaju neki pretjeran uticaj na formiranje stavova o racionalnom, poželjnom, etičnom..\nmožda ga imaju nešto više nego inžinjeri ali vjerovatno manje nego recimo umjetnici (posebno pisci)..\nno dobro, to je opet druga tema..\nprinci 20:34 26.02.2017\nda iskoristim još jednu inžinjersku analogiju () - izlaz sistema zavisi od ulaza ali i od trenutnog stanja sistema.\nPa u tome se i ogleda kompleksnost ljudi i društva. Ljudskim emocijama (pa onda i odlukama, tj utilities, kako to ekonomisti vole da kažu) upravljaju očekivanja. Upravljanje ljudima je svo oko managing expectations. I to expectation baš u smislu statistike, očekivanja mogućih ishoda, budućih ishoda. Na tom principu rade i dopamini. Dopamin se ne luči kad si ti zadovoljan, nego kad vidiš nešto što misliš da će ti pružiti zadovoljstvo. Imaš silne eksperimente koji su sprovođeni na pacovima i miševima, gde su isti u stanju da umru od gladi u očekivanju onog finalnog zadovoljstva.\nIma kod ljudi još čudnih stvari, nije jedino, ali ovo je, čini mi se, osnovno, i tu je Harari potpuno u pravu.\ntadejus 20:42 26.02.2017\nnisi rekao samo to nego si iznjeo i par stavova koji jasno pokazuju da nemaš ni najblažu predstavu šta ekonomija jeste i čime se bavi ali imaš izrazito negativan stav..\nne vrijeđam se..\nupljuvah se evo skoro deset godina objašnjavajući na ovom mjestu šta ekonomija jeste i osporavajući neke notorno pogrešne stavove..\nu ovom tvom primjeru dva najeklatantnija primjera bi bili ideja da bi novac u ekonomiji mogao da se modelira na način kako se modelira ponašanje gasa u fizici a onda i kontastav da je ekonomskih promjenjivih nebrojivo mnogo pa se zato ne modu modelirati..\novo što si gore naveo naravno stoji, i to je ono na šta sam ja mislila kad sam pisala o razlici uspješnosti modela da objasni prošlost i da objasni budućnost..\nmalo prakse pokaže da i taj takav model koji jedan puč može da obori itekako može da bude (i jeste koristan)..\nna kraju taj isti puč možda sruši i tvoj most (bager, dalekovod, dopiši po želji) pa svakako nećeš posmisliti da ga nisi trebao ni graditi..\nma sve u svemu..\npokušavam dočarati da ekonomija nipošto nije zlo kako se na blogu predstavlja..\nnego naprotiv korisna i zanimljiva disciplina..\ne sad ko baš ne želi da čuje, ne želi..\ntadejus 20:51 26.02.2017\nTo je druga stvar. Što kaže Harari dole, ljudi svoj osećaj sreće ne formiraju u skladu sa svojom trenutnom situacijom, nego u skladu sa očekivanjima onoga što će se dogoditi. U tom smislu, svi živimo u budućnosti, jer očekivanja od te budućnosti formiraju naša trenutna emocionalna stanja.Ali, doći će trenutak, i on se vrlo brzo približava, kad dalji rast neće biti moguć. Ili, ako čoveka ufiksaš, daš mu neku drogu da ne razmišlja o budućnosti, ili da tu budućnost stalno vidi kao lujka, ružičasto, zašto ti onda treba ekonomski razvoj?\ndobro na stranu tajming.. ima i toga da ne formiraju ljudi očekivanja jednako, do nekih i aktuelna situacija dopire sa kašnjenjem.. nije od ključne važnosti..\nali nisam ubjeđena da je dalji rast nemoguć..\nja bih se baš iznenadila da su svi paradoksi današnjeg funkcionisanja društva nekakvo trajno ravnotežno stanje..\ngomila izmišljenih potreba..\ngomila besmisleno utrošenih resursa, posebno vremena..\nto će se sigurno mijenjati..\nako ljudsko društvo uspije doći u stanje u kom bi radilo onako koliko Hariri kaže da je radio lovac (par sati dnevno), zadovoljavajući pri tom svoje potrebe bez frikcija tipa zagađenosti, mučnog komjutinga i neprestane žurbe i stresa.. to će se svakako moći i mjeriti kao rast i zaista će to i biti..\nna temu mjerenja rasta dobra je literatura Rise and fall of the american growth.. mada malo suvoparno štivo koje oće da nažulja palac..\ndocsumann 21:12 26.02.2017\nNa tom principu rade i dopamini. Dopamin se ne luči kad si ti zadovoljan, nego kad vidiš nešto što misliš da će ti pružiti zadovoljstvo\nali isto tako lučenje dopamina se aktivira konkretnom akcijom u sadašnjem trenutku. od uzimanja par kockica čokolade, pa do XY puta snažnijih stimulansa.\ndakle, daleko od toga da sporim uticaj očekivanje na dopamninske nivoe u mozgu, ali ne bih rekao da je ono jedini okidač.\npape92 21:16 26.02.2017\nSamo ludak ili budala bi mogao da tvrdi da je ekonomija kao disciplina nekorisna. Bez znanja iz te kompleksne oblasti bi današnji svet bi bio nezamisliv.\nOvde bih i prekinuo diskusiju, ne jer je dosadna, ili uvredljiva, ili neprijatna itd, nego jer se iscrpela, ali ako mi dozvoliš još sledeće u vezi sa (sa knedlom u grlu ih ponovo pominjem, ali...) fluidima. Naprotiv, tvrdio sam da fizika odnosno matematika ne može da predvidi mehaniku fluida osim u krajnje jednostavnim slučajevima kao što je to zašto avion leti i slično. Zato ne možemo da predvidimo vremenske prilike u iole daljoj budućnosti. Pa kad matematika ne može to, kako bi onda procese u kojima osim gole fizike učestvuju kao faktor i nepredviljivosti društva. A da ih je nebrojljivo, to otprilike zaista tvrdim, tačnije da su previše nepredvidivi po kvalitetu, a i brojčano ih je ako ne bezbroj, a ono mnogo. Ali to ne znači da je ekonomija gledanje u plećku.\nemsiemsi 01:04 27.02.2017\nnije problem u mjerenju (jer nije, to je samo mala komplikacija) ni u nedostatku dovoljno nelinearne matematike već u činjenicu da vakum boli uvo kako će metan da mu se rasporedi po jedinici zapremine a dočim kod ljudi postoji ta nezgodna stvar poznata kao slobodna volja..\njesi li ti uzeo u obzir razliku između objašanjavanja proteklih događaja i predviđanja budućih?Distinkcije koje nisu praktično različite su besmislene. Nepotrebno je da razmatramo postojanje ili nepostojanje slobodne volje, posao koji se obavlja vekovima, jer ne uvodi ništa novo. Inženjeri, tačnije matematičari ovde hoće da kažu kako je nemoguće napraviti matematički model po kome bi se predvidela društveno ekonomska zbivanja. Istorija, ako ćemo. Nemoguće je zbog previše varijabili, koje nisu tek tek jedno "x" više u jednačini (koje je determisano, samo nepoznatog rešenja), nego je njihov faktor nepredviljivosti prevelik, osim što im je broj ogroman. Slobodna volja je samo još jedno ''x'' više. Ako ćemo pravo, ne najvažnije. Pod pretpostavkom da postoji, slobodna volja je sama za sebe lako predvljiva sa velikim procentom verovatnoće. Inače, želja da se baš matematikom predvide stvari je, što bi rekli, imanentna ljudskom rodu. Jer matematiku smo mi "izmisili" i ako razumemo matematiku onda razumemo i pojavu koja je opisuje. Ovde smo samo ovlaš dotakli ovo pitanje, ali daleko od toga da je ono za lakonske odgovore.Želja da se predvidi budućnost (u glavnim crtama) postoji otkad je filozofije. Bilo je vremena kad se smatralo da je to otkriće "iza ćoška" (Viko, 18. vek). Međutim, jedna je stvar doći do obrasca istorijskih zbivanja (Hegel, Marks itd) a druga predviđati istoriju iz tih načela. Napredovanje matematike nam, uz lično iskustvo života kroz istoriju, daje objašnjenje zašto je to nemoguće. Matematičari i fizičari su takođe vrlo često vrsni filozofi, ne bez razloga. Na primer Ernst Mah, onaj koji nam je poznat jer je po njemu Mahoav broj dobio svoje ime, je jedan od tvoraca logičkog pozitivizma, filozofskog pravca koje je mnogima poznato iz Vudi Alenovih komedija.\nono kad inžinjer ekonomisti objašanjava zašto je nemoguće predivdjeti ekonomsku budućnost..\na pri tome očigledno nema ni najblažu prdstavu šta je ekonomija, šta ekonomska promjenljiva, koliko ih tačno ima i na kom principu funkcionišu..\nnema ih tako nevjerovatno mnogo..\nmogu se podjeliti u sisteme ili ako hoćeš tržišta.. (ne, ne misli se na geografsku podjelu)\na pojedina tržišta je onda relativno lako modelirati..\nono što kvari napore jeste postojanje slobodne volje koja učini npr. (evo na primjeru ću pošto se očigledno ne razumijemo ni u najgrubljim crtama) da UK na referendumu odluči da napusti EU, da to onda pokrene raspravu o smjeni guvernera centralne banke, da to onda otvori mogućnost da ovog sutra zamjeni neko ko bi imao neki novi i drugačiji mandat, da sa tim mandatom novi guverner onda promjeni okvir monetarne politike, da to onda učini nevalidnim tri jednačine u npr. DSGE modelu koji Bank of England koristi za predviđanje kretanja ekonomskog sistema UK (a koji pokriva sve bitne, gorepomenute a prebrojive promjenljive modela) a što onda učini da se predviđanja modela učine pogrešnim (iako su sasvim dobro funkcinisala dok postavke sistema nisu promijenjene)..\nu tom smislu model dobro opisuje prošlost..\nmodel dobro opisuje i budućnost ali samo dok se ne promjene postavke sistema a o kojim promjenama naravno ne možemo da znamo unaprijed (ali možemo da imamo očekivanja koliko su vjerovatne)..\njako potcjenjuješ napredak i mogućnosti moderne ekonomije bez da o njoj znaš bar elementarno..\nvar model za koji si čuo inače nije ekonomski nego finansijski..\nНије шија, него врат !\nУспут --- мислим да пишеш поприлично опширно, али зато без везе.\nbene_geserit 10:35 27.02.2017\nKao odgovor na opsirno pisanje odmah primeniti emsiemsi pravilo - citiranje u celosti. Pa ko duze izdrzi.\nbene_geserit 10:45 27.02.2017\ndočim kod ljudi postoji ta nezgodna stvar poznata kao slobodna volja..\nEvo, ima i kod bumara!\nTi si nesto skeptican oko toga koliko je slobodna volja kod ljudi stvarno slobodna?\nNego u celoj ovoj zanimljivoj diskusiji fali malo promene perspektive.\nHari Seldonova psiho-istorija kaze da su ljudi kao pojedinci potpuno nepredvidljivi ali kao grupa postaju sve predvidljiviji sto je grupa veca. A kada su u pitanju milijarde ljudi tu bi predvidljivost bila odlicna.\nJes' da je u pitanju SF, ali ja bi pre verovao Asimovu nego ovim ekonomistima.\npape92 14:53 27.02.2017\nPojedinačna slobodno volja nije upitna kao teorijski koncept. Pa tako ni kolektivna. Jasno je da bih mogao da čim završim ovo pisanje odem i razbijem vazu, uspomenu od pokojne tašte. Ali je isto tako jasno da to neću učiniti.\nProtivnici koncepta slobodne volje bi tvrdili, ukoliki bih je razbio, da sam to ionako morao da uradim, a dokaz je jer sam to i uradio. Dokaz za to da to nisam morao da uradim (tačnije da sam morao da je ne-razbijem) je to što to nisam uradio. Nedokazljivo, ali nije u skladu sa razumom.\nAli predvljivost postupaka je druga stvar. U tome je caka sa slobodnom voljom. I kod manje očiglednih stvari je prilično predviljiva. How Facebook knows when you'll get divorced even before you do. (Nije link ali postoji članak sa takvim naslovom i u njemu piše ono što očekujete da u njemu piše, ionako niko ne bi kliknuo na link).\nprinci 15:37 27.02.2017\nČitav koncept slobodne volje je duboko religijski koncept povezan sa verom u postojanje ljudske duše. Pokažite mi epruvetu, menzuru u kojoj je izdvojena ljudska duša. U osnovi, ne postoji ništa osim biohemijskih reakcija i stimulusa iz spoljašnjeg sveta. Sve drugo je lirika za zaluđivanje. Zato sam gore i pomenuo bumbare. Ako mi imamo slobodnu volju, onda je imaju i oni.\ndocsumann 16:56 27.02.2017\nAko mi imamo slobodnu volju, onda je imaju i oni.\npo toj logici - ako mi imamo slobodno tržište, onda je imaju i oni\nprinci 18:32 27.02.2017\nPa tako nekako. Ljudi su sebi uzurpirali pravo na bol i patnju. Kao da krave, svinje, živina koju hranimo i gajimo sami da bi sebe prehranili, ili pokusni kunići i pacovi ne pate. I to sve u ime "duše". Kao da jedino ljudi, kao da jedino homo sapiens ima tapiju na "free will" , na "spirit", na "soul". Kažem, skroz religijski koncepti.\nemsiemsi 22:32 27.02.2017\nЈа знам да људска душа постоји.\ndocsumann 06:32 28.02.2017\nKao da krave, svinje, živina koju hranimo i gajimo sami da bi sebe prehranili, ili pokusni kunići i pacovi ne pate\ntebra, padni mi na grudi (ide smajli bez trunke ironije)\nNije važno da li mogu da misle i govore već mogu li da pate. - Džeremi Bentam\nsvarog 15:40 28.02.2017\nnedržavna socijalna izdavanja\nŠta su to "nedržavna socijalna izdavanja"?\nnask 23:33 22.02.2017\nJel treba još Princi?\nivana23 01:22 23.02.2017\nnask 01:30 23.02.2017\nJa mislio na još komentara, a ti na još kapitala. Odkad si ti Ivana tako materijalistčna.\nivana23 01:38 23.02.2017\nNe znas o cemu se u knjizi pise\nPIKETIJEVA TEORIJA NEPODNOŠLJIVE, NEODRŽIVE NEJEDNAKOSTI U DRUŠTVU\nnsarski 01:38 23.02.2017\nE, bas ti hvala, ivana23! Odlican primer i relevantan za diskusiju. Kad se pojavila ova knjiga na engleskom, u pocetku je hvaljena, a onda docekana na noz i zanemarena. Umesto da podstakne ljude na razmisljanje, ona ih je podstakla na politicku svadju.\nMoje objasnjenje ovog fenomena svadje je da "ekonomisti" i gomila drugih opsenara i trbuhozboraca koji se za ekonomiste izdaju imaju svoj agenda, ili conflict of interest.\nTo je kao sto se godinama u farmaciji desavalo da neki dermatolozi, sa sve titulama, hvalama, nagradama, itd., hvale sampon za celavost ili kremu protiv starenja jer im je tako placeno da kazu. Stampali radove na temu, dobijali nagrade, lovu za istrazivanja koja potvrdjuju ono sto su placeni da nadju, itd. Slicno sa "ekonomistima".\nPiketi je covek s porukom koju niko nije zeleo da cuje.\nPreporucujem jedno lakse stivo koje sam, cini mi se, jednom postavljao: The self-destruction of the 1 percent, stampan u NY Timesu pre nekoliko godina. Tom glasilu Stejt Departmenta se ponekad i omakne da ovako nesto stampaju.\nprinci 02:11 23.02.2017\nKako misliš niko? Pa Piketi je velika zvezda u krugovima ekonomista, Krugmanov veliki heroj. Inače mu je veliki promoter u svetu i, uopšte, anglosaksonskom svetu bio naš Branko Milanović. Vrlo velika zvezda, bio je i Corbynov savetnik, zajedno sa Varufakisom. Tačno je da ga napadaju, i da kritikuju njegove podatke, ali to je uglavnom zato što ekonomija jeste fuzzy nauka, i tu nema egzaktnih podataka i činjenica. Čak i taj BDP u koji se ljudi toliko kunu, to je vrlo fuzzy koncept, zapravo, i trebalo je dugo usaglašavanja dok su se tačno dogovorili šta u njega da uđe a šta ne. I trgovinski bilansi su isto problematični, pogotovu u današnjem isprepletanom svetu gde jedna ista ili malo prerađena roba može 3 ili 4 puta preći jednu istu granicu, i onda se postavlja pitanja cene (na primer, Tojote u Meksiku ili USA) i dodate vrednosti. itd, itd.\nprinci 02:15 23.02.2017\nPiketi je, mislim, bio jedan od glavnih kandidata za Nobelovu prošle ili pretprošle godine kad je, čini mi se, dobio onaj Englez koji se bavi vrlo sličnim temama.\nInače, naš Branko Milanović je veliki i svetski priznati ekspert za te GINI koeficijente i raspodelu prihoda i bogatstva u svetu (mislim da je i profa na NYU ili nekom od pridruženih škola) i prošle godine je izdao knjigu koja je po The Economistu jedan od must reads za 2016 (negde je na disku, još čeka na svoj red).\nnask 02:16 23.02.2017\nPazi ima glagol Pikkety\nKom se carstvu prikloniti???\nnsarski 02:25 23.02.2017\nInače mu je veliki promoter u svetu i, uopšte, anglosaksonskom svetu bio naš Branko Milanović. Vrlo velika zvezda, bio je i Corbynov savetnik, zajedno sa Varufakisom.\nDa, znam. Ali koliko divizija (gaziliona dolara) imaju Milanovic, Corbyn i Varufakis? Njihov uticaj na bilo sta ozbiljno na svetu je minoran.\nSta mislis koliko je ovaj apel iz 2015., koji je potpisao Piketi i Sachs, nesto promenio?\nprinci 02:35 23.02.2017\nPa to je potpuno druga stvar... koliko bilo koji ekonomista ima uticaja na državnu politiku a koliko služe samo kao dvorske lude koje samo obezbeđuju dežurne narative za odluke koje su već negde donesene. Samo sam rekao da je daleko od toga da je čovek anonimus i da ga ućutkuju. Itekako ga ima u medijima, a ja bih čak rekao da je, verovatno delimično pod njegovim uticajem, i tradiocionalno libertarijanski i vrlo uticajni The Economist (iz njega je, primerice, Marx učio o ekonomskoj teoriji) u mnogome promenio svoju uređivačku politiku.\nprinci 02:36 23.02.2017\nMislim, s obzirom koliko je ekonomija egzaktna nauka, možda je i dobro što je tako.\nemsiemsi 05:03 23.02.2017\nДобро питање --- можда је и Принци склопио неки договор са управом блога, као кркар, да га плаћају по броју коментара.\nАко јесте тако, где сам ја ту --- хоћу и ја мој део, макар био по Паретовој дистрибуцији.\nbene_geserit 06:39 23.02.2017\nAli koliko divizija (gaziliona dolara) imaju Milanovic, Corbyn i Varufakis? Njihov uticaj na bilo sta ozbiljno na svetu je minoran.\nDa Milanovic ima dovoljno divizija vec bi uveo onaj "porez na emigrante" za koji se zalaze. Pa bi tako USA naplacivala nsarskom dodatni porez i to slala drzavi Srbiji.\ndocsumann 09:57 23.02.2017\nova mu je k'o da je mene pit'o\nCilj knjige je, kako kaže Piketi, da uvek postoji alternativa, da uvek ima različitih načina da se organizuje društvo. Pogrešno je verovati da postoji samo jedan put, smatra on.\na ispade da sam i latentni pristalica teorija katastrofa. sad ne znam zašto je meni to priličnop logično viđenje stvari. moguće iz nekog dubljeg osjećaja bespomoćnosti spram sila svjetova.\nako nema izlaza minirajmo zid.\nil' čekajmo na zemljotres.\ntadejus 12:21 23.02.2017\nOdlican primer i relevantan za diskusiju. Kad se pojavila ova knjiga na engleskom, u pocetku je hvaljena, a onda docekana na noz i zanemarena. Umesto da podstakne ljude na razmisljanje, ona ih je podstakla na politicku svadju.Moje objasnjenje ovog fenomena svadje je da "ekonomisti" i gomila drugih opsenara i trbuhozboraca koji se za ekonomiste izdaju imaju svoj agenda, ili conflict of interest. To je kao sto se godinama u farmaciji desavalo da neki dermatolozi, sa sve titulama, hvalama, nagradama, itd., hvale sampon za celavost ili kremu protiv starenja jer im je tako placeno da kazu. Stampali radove na temu, dobijali nagrade, lovu za istrazivanja koja potvrdjuju ono sto su placeni da nadju, itd. Slicno sa "ekonomistima".Piketi je covek s porukom koju niko nije zeleo da cuje.Preporucujem jedno lakse stivo koje sam, cini mi se, jednom postavljao: The self-destruction of the 1 percent, stampan u NY Timesu pre nekoliko godina. Tom glasilu Stejt Departmenta se ponekad i omakne da ovako nesto stampaju.\nau brate pa kakvu ti štampu čitaš i pratiš kad ti se čini da Piketijevu poruku niko nije čuo..\ni još ti se čini da je NYT glasilo State dep. (a ne demokrata)..\nPiketi čovjek očito nema ambiciju da bude predvodnik političkog pokreta pa da se uvjeri da će njegova ideja da dobije i vrlo plastičnu primjenu u društvu..\nali da je uticao na društvo.. svakako.. na pravom mjestu u pravo vrijeme i praktično je postao household name..\nprinci 14:11 23.02.2017\nTreba još jednom podvući da je Milanović tu odigrao ogromnu ulogu kao propagator Piketijeve knjige i, generalno, tih, kako bi ih nazvao, neomarksističkih ideja. Milanović i Žižek su, koliko pratim, jedini koji su lepo uspeli da unovče svoje marksističko obrazovanje. Ima još par tih nekih malih istoričara po UK, ali oni su druga liga u odnosu na ovu dvojicu medijskih giganata.\nprinci 16:48 24.02.2017\nJel ne treba? Vidiš da se najbolja diskusija povela tek na samom kraju.\nnsarski 17:34 24.02.2017\nSamo sam rekao da je daleko od toga da je čovek anonimus i da ga ućutkuju.\nOvo ja nisam nigde rekao.\nRekao sam da ga, na primer, ignorisu ili zanemaruju. Ucutkivanje i ignorisanje su bitno razlicite stvari, ali ne bih dalje o ovome. Thx.\nnsarski 17:35 24.02.2017\nprinci 17:43 24.02.2017\nDa, verovatno (ne verovatno, nego sigurno) ja nešto nisam razumeo, mada meni još uvek nije jasno ko ga zanemaruje ili ignoriše kad skoro svi vodeći ekonomisti sveta ili polemišu ili se slažu s njim.\nnsarski 17:57 24.02.2017\nOK, princi, drag si mi, pa da ti odgovorim. Pokusacu da ovu diskusiju, uzimajuci u obzir tvoje komentare o ekonomiji i ekonomistima sasvim ozbiljno, prevedem na inzenjerski teren. Ja se u ekonomiju ne razumem i tako mi je lakse.\nZamisli da Titani ovog sveta grade brod (ili Kinski zid, ili piramidu, ili Integral, kako bi ga nazvao Zamjatin) koji ce sve da nas odvede u svetlu buducnost. Ubedjuju nas da je to to, ili TINA (there is no alternative) momenat.\nI onda neki ozbiljni inzenjeri pokazu da taj njihov projekat broda ima rupu, da je busan, i da nema sanse da zaplovi. Da ima ozbiljnu manu. Titani se ne obaziru na sve te savete i studije i proracune, vec nastavljaju svoj projekat uz ogromne napore i zrtve (koje oni ne podnose).\nAko je to stvarnost, kakvog smisla onda ima bilo cija diskusija o tome da li brod treba ofarbati u plavo, ili lakirati katarku? That is my take on the subject.\nI, ne zbog tebe, ali ja bih ipak da promenim kafanu.\nprinci 18:16 24.02.2017\nTitani se ne obaziru na sve te savete i studije i proracune, vec nastavljaju svoj projekat uz ogromne napore i zrtve (koje oni ne podnose).\nKljučni problem je ko su Titani. Tebi se čini da su to političari, ali čitam juče o predsedniku Indonezije (zemlja od 250M stanovnika). 4 čoveka (slovima četiri) imaju bogatstvo koliko i najsiromašnijih 100M. Čovek je izabran na platformi da smanji tu neravnomernost, i potpuno je, štono kažu, posvećen toj platformi. Međutim, ma koliko da je posvećen, potpuno je nemoćan. Jer dotična četvorica upravo obezbeđuju posao za dobar deo tih 100M i bez njih ceo sistem je pred kolapsom, a oni svoj kapital vrlo lako mogu premestiti bilo gde. I ko je onda tu Titan?\nIndonezija je samo jedan od sveih i konkretnih primera. U istoj, skoro identičnoj situaciji su i mnogo moćnije zemlje sveta: UK, Nemačka (Angela Merkel, na primer, ne može ni da prdne bez overavanja od strane Siemensa, rizikuje opstanak EU, dovodi u pitanje opstanak Grčke, zbog Deutche Banke)... Videli smo Obama kako je prošao u USA. Obama je sigurno svestan pisanja Pikettyja i njegovih osnovnih teza. Po meni, ovo nije pitanje volje, ignorisanja i/ili svesti, nego kompleknosti i realnih mogućnosti.\nnsarski 18:26 24.02.2017\nTebi se čini da su to političari\nNe, ni to nigde nisam rekao.\nTitani su oni koji imaju moc da menjaju stvari na planeti, a to svakako nisu ni Milanovic ni Zizek (ima li veceg prevaranta?) ni Piketi, ni Dzefri Saks, cak ni mnogi politicari (u Indoneziji ako hoces). Oni su "kerovi", da tako kazem, koji laju dok karavani prolaze. I nije svrsishodno da ih neko ucutkuje. Ignorisanje je dovoljno.\nprinci 18:34 24.02.2017\nTitani su oni koji imaju moc da menjaju stvari na planeti, a to svakako nisu ni Milanovic ni Zizek (ima li veceg prevaranta?), ni Piketi, ni Dzefri Saks. Oni su "inzenjeri", da tako kazem, koji laju dok karavani prolaze.\nPa dobro, to je već stvar percepcije. Možda Piketty kao svoj zadatak vidi podsticanje svesti o problemu (increase awareness). Pikettyjev vrlo obiman rad se može sažeti relativno jednostavnom nejednakosti r>g (renta na kapital je uvek veća od stope ekonomskog rasta). I sad, kad prođu sve ove nacionalističke histerije, možda će nekom doći iz dupeta u glavu da pita, čekaj, a kako i ko određuje to rentu na kapital, i kako to da je r>g...\nnsarski 18:44 24.02.2017\nObama je sigurno svestan pisanja Pikettyja i njegovih osnovnih teza. Po meni, ovo nije pitanje volje, ignorisanja i/ili svesti, nego kompleknosti i realnih mogućnosti.\nPa, nadam se da se secas tzv. Jeremiah Wright controversy o svesteniku u Cikagu koji je bio licni pastor Obami iz davnih vremena. He is as firebrand as they get. Radikalan do krajnosti. Obama je jedno vreme o njemu cutao, i najzad se odrekao svog duhovnog oca kada je usao u Ovalni kabinet.\nThe controversy began to fade, but was renewed in late April when Wright made a series of media appearances, including an interview on Bill Moyers Journal, a speech at the NAACP, and a speech at the National Press Club. After the last of these, Obama spoke more forcefully against his former pastor, saying that he was "outraged" and "saddened" by his behavior, and in May he resigned his membership in the church.\nDa, kompleksnosti i realnih mogucnosti. Obamine mogucnosti su bile nikakve. On nije Titan. I, uprkos svim sermons koje je od Wright-a cuo, i Nobela za mir koji je dobio, krenuo da bombarduje po svetu kao ni jedan americki predsednik do tada, like there is no tomorrow.\nprinci 18:51 24.02.2017\nOn nije Titan.\nIz ove perspektive, Obama se pre doima kao Veselko.\nnsarski 19:01 24.02.2017\nMa, i Trump je, mada se sada malo gica. Pazi, bizMismen - jebote, k'o Karic. Ali, za svet - za svet, rekoh, ne za Shabana iz Kolorada, trenutno, rekoh trenutno, je mnogo bolji od one odurne zlobabe. Sta ce dalje biti - ne znam.\nAjd' i ja da pustim muziku - A hard rains gonna fall\nnarcis 19:15 24.02.2017\nAli, za svet - za svet, rekoh, ne za Shabana iz Kolorada, trenutno, rekoh trenutno, je mnogo bolji od one odurne zlobabe.\nprinci 19:26 24.02.2017\nDa, držeći stvari o kojima je reč ovde, od zvekana se može očekivati samo dalje zaoštravanje. Neće US uopšte biti prijatno mesto za život u narednih nekoliko godina, a možda i dulje. I ja se nadam da ga Rusi imaju dovoljno u šaci da mu neće padati neke gluposti na pamet. S druge strane, meni jezivo plaši ovaj Pence, koji je još veća dijabola od Trumpa (paradoksalno, Trump je od celog tog GOP rostera bio još najmanje loš izbor).\nnsarski 19:33 24.02.2017\nDa, držeći stvari o kojima je reč ovde, od zvekana se može očekivati samo dalje zaoštravanje.\nMa, naravno. Ali, alternativa je bila da se danas prebrojavaju nuklearne glave koje su prikacene na crveno dugme, i sa Zapada i sa Istoka. Jebiga, mozda ce tako biti za godinu-dve, ali nije makar danas. Ipak, dolazi prolece, a to me potseca na one parole pod Milosevicem "Prolece je, a ja zivim u Srbiji". Makar cemo malo lepog vremena osetiti ove godine jer Trump igra golf.\nblogov_kolac 04:36 23.02.2017\npostoje prilicno uspesni modeli\nIstorijski posmatrano, sa puno prava mozemo reci da je najstarija "kapitalisticka" zemlja sveta Holandija, dok od svetski relevantnijih zemalja kao njen antipod mozemo uzeti Rusiju, koja je uplovila u "kapitalizam" tek pre oko dve ipo decenije, i to iz stanja skoro potpune uravnilovke. Rusija za samo 2-3 decenije kapitalizma ima oko 100 milijardera (u dolarima), dok je broj holandskih milijardera jednocifren, ali zato kada se uporedi broj MILIONERA, u Rusiji ih je oko 150 hiljada, a u Holandiji oko 200.000! Kada se dalje pogleda udeo "srednje klase" i siromasnih, opet dolazimo do toga kako je u Holandiji sa njenom visevekovnom kapitalistickom tradicijom sve to neuporedivo zdravije preraspodeljeno. Da je to sistem u cijim je temeljima zakonomernost "bogati sve bogatiji, a siromasni sve siromasniji" imali bismo drasticnu raslojenost u Holandiji, umesto u Rusiji. Pa cak i u kriznim vremenima to ne mora da bude istina. Japan je decenijama bio drugi po broju milajardera na svetu, ali je posle svetske ekonomske krize njihov broj tamo desetkovan, i sada ih imaju jedva nesto preko 20, sto je na nivou jedne Indonezije, ali su zato broj milionera od preko 2.5 miliona, ili veliki udeo "srednje klase" jos uvek zadrzali. Ma koliko ovo sto sam izlozio bilo grubo pojednostavljivanje, mislim da je moja poenta jasna.\nDrugim recima, itekako je moguce sistemskim resenjima, socijalnom i poreskom politikom... itd... suzbijati erodirajuce raslojavanje drustva i obezbedjivati i garantovati prilicno pravednu preraspodelu bogatstva koja istovremeno nece biti preveliki teret konkurentnosti i efikasnosti te privrede (tj. uravnilovka se u ekonomiji dokazala kao pogubno sterilan princip). I sve ovo sasvim dobro funkcionise u zemljama severne Evrope, umnogome i u vecini zapadnoevropskih zemalja, a i neke istocnoevropske su na dobrom putu po tom pitanju, poput Ceske, Slovenije, pribaltickih zemalja. I van Evrope ima zemalja gde je to kvalitetno postavljeno, kao u Kanadi, Australiji, J.Koreji, vec pomenutom Japanu. USA slucaj/model je oduvek bio specifican i pogodovao je najbogatijem sloju, ali nikada nisu gubili iz vida da je srednja klasa glavna lokomotiva uspesnog razvoja.\nI tako dolazimo do sledece moje poente - nije tzv "liberalno-kapitalisticki" model sam po sebi problem i vec u startu uzrok ovog opasnog globalnog trenda, nego cinjenica da velika vecina stanovnika nase planete zivi u drzavama gde je na snazi "divlji" kapitalizam, cija ultrabogata privredna elita do svog kapitala nije ni dosla u zdravim i fer trzisnim uslovima, a u poziciji je da u nedogled produzava i zloupotrebava svoj povlasceni polozaj. Nije sporno da su u celoj toj igri veliki dobitnici i velike multinacionalne korporacije, ali one to na posredan nacin kompenzuju time sto ipak prerasporedjuju bogatstvo iz svojih maticnih razvijenih zemalja ka onima u razvoju, a kada nizim cenama koje su u stanju da postignu guse lokalnu konkurenciju, sa druge strane su njihovi jeftiniji proizvodi dostupniji samim tim sirem krugu potrosaca. Slicno vazi i za razvoj tehnologije, koji stvara tehnoloske viskove medju zaposlenima, ali sa druge strane dize standard stanovnistva dostupnoscu brojnih proizvoda koji ljudima mogu olaksati zivot.\nPostoje i neke stvari koje je nemoguce "ispraviti", kao sto je sve starija struktura stanovnistva zbog produzenog zivotnog veka i manjeg nataliteta, pa ce model "socijalne drzave" biti sve teze i teze ostvarivati. Tu je i problem prenaseljenosti u velikim delovima pre svega Azije, a uskoro i Afrike, klimatske promene ciji ce negativni efekti biti sve gori. A aktuelna poplava populizma i retrogradnih procesa u mnogim globalno bitnim zemljama po meni nije posledica tekucih problema, nego njihov generator. Proslogodisnji BrExit ili trijumf Trampa u USA, ili povratak Rusije na klasicnu imperijalnu politiku od pre tri godine bas kada su napokon ekonomski stali na noge (vise srecom, nego pamecu - zahvaljujuci visegodisnjimprenaduvanim cenama nafte), uopste nisu bili najlogicniji sled dogadjaja, vec skoro iracionalno pogresan izbor napravljen u tim drzavama, zbog kojih se iz temelja ljulja svet kakvog ga znamo.\nbene_geserit 09:06 23.02.2017\nRe: postoje prilicno uspesni modeli\nA aktuelna poplava populizma i retrogradnih procesa u mnogim globalno bitnim zemljama po meni nije posledica tekucih problema, nego njihov generator. Proslogodisnji BrExit ili trijumf Trampa u USA, ili povratak Rusije na klasicnu imperijalnu politiku od pre tri godine bas kada su napokon ekonomski stali na noge (vise srecom, nego pamecu - zahvaljujuci visegodisnjimprenaduvanim cenama nafte), uopste nisu bili najlogicniji sled dogadjaja, vec skoro iracionalno pogresan izbor napravljen u tim drzavama, zbog kojih se iz temelja ljulja svet kakvog ga znamo.\nKako covek iz terminologije moze da prepozna komunisticki obrazovni sistem - sta kazes "retrogradni procesi".\nRusija i klasicna imperijalna politika? Koliko vidim Rusija je postavila samo poslednju liniju odbrane i radi samo ono sto mora.\nBrExit i Trump su racionalno pravilni izbor britanske i americke srednje i radnicke klase ciji su interesi ugrozeni globalizacijom.\nA svet se ljulja zato sto globalisti koji njime upravljaju pokusavaju da izignorisu izbor britanskih i americkih glasaca i da nastave globalizaciju onako kako njihovim interesima odgovara. I uz to su nasli/izmanipulisali gomilu korisnih idiota koji misle da je normalno da se neko obuce u kostim ogromnog polnog organa i da ode da protestvuje ni sam ne znajuci zbog cega.\ndocsumann 09:27 23.02.2017\nkoji misle da je normalno da se neko obuce u kostim ogromnog polnog organa i da ode\nprevelika muda smetaju mu da hoda\nbene_geserit 09:35 23.02.2017\nPa u pitanju su bili zenski polni organi a ne muski. A podjednako je inteligentno koji god da su.\ndocsumann 09:44 23.02.2017\na baš sam htio da se ogradim od svog neznanja.\nipak je to zahtjevnija kostimografija.\nnask 16:33 23.02.2017\nopet dolazimo do toga kako je u Holandiji sa njenom visevekovnom kapitalistickom tradicijom sve to neuporedivo zdravije preraspodeljeno\nIz 2014. 20% poseduje 86%, do danas je ta raspodela verovatno još bolja za onih 20%. Nejednakost u primanjima je već mnogo manja tj. uravnoteženija, Džini indeks je godinam stabilan i negde oko 0,30.\nBroj milionera zavisi od metode brojanja, bez kuće/stana kao svojine ima ih oko 110 000.\nprinci 17:53 23.02.2017\nIma tu jedna fora, a to je što bogati Holanđani, ako mu se ne sviđa tax sistem može ladno da prijavi domicil negde u Antilima, ili gde već, ili i u samim UK i US (najveće tax havens na svetu). Isto važi i za bogate Šveđane, Ikea, na primer, plaća, odnosno ne plaća porez u Holandiji, kao i za bogate Nemce (a oni se, opet, sklanjaju po Luksemburzima i Švajcarskama), Italijane, Grke, Špance.... Korporacije, pogotovu nemačke i švedske, su pogotovu notorne za neplaćanje poreza. One direktno ucenjuju vlade respektivnih zemalja: ako počnete da nam naplaćujete porez ili nas terate da sve vratimo na nemačka/švedska pravila igre, mi odmah zatvaramo postrojenja, a vi onda vidite šta ćete sa nezaposlenima.\nOnda kad pogledaš te spiskove ko je ostao ispada da je GINI relativno nizak.\nnask 21:38 23.02.2017\nako mu se ne sviđa tax sistem\nE moj Princi, neće Holanđanin nigde da potegne zbog gore navedenog razloga. Zašto? Zato!\nZa mrzitelje klikovanja i nizozemskog jezika: posle Bermuda i Kajmanskih ostrva sledi, čik pogodi, NL. Mrtva trka između to troje i to je po meni velika sramota, a zasigurno veliki kriminal, za tako visokomoralnuisvimadelimolekcije zemlju.\nprinci 21:54 23.02.2017\nDa, da, pogledaj spisak: dobar deo ex-kolonija UK, minijaturna ostrva, državica kojima se praktično ni ne zna status, jesu li pod jurisdikcijom UK, nisu... Englezi, majstori stvaranja privida kako je sve regularno, a u stvari totalni haos. Ali strogo kontrolisani, :).\nEdit: da, zaboravih, nask, ako si raspoložen(a) za pisanje, vrlo rado ti ustupam prostor. Mene totalno zanimaju te stvari. Zanima me, u principu, sve što je podlo i kvarno, :).\nnask 22:38 23.02.2017\nHvala na ponudi ali za sada ne hvala. Ja se ovih dana raspisao jer sam na raspustu .\nOvaj blog i world of warships su mi ove sedmice glavna droga .\nprinci 14:36 23.02.2017\nSjajni Tyler Cowen, :)))))))\nMuch of the immigration debate has focused on assimilation rates for second and third generation Latinos. But put that aside and consider the rest of the arrivals. It is striking to me how very rapidly they assimilate, and I don’t just mean the Canadians (on a given day, could you tell which of the writers of this blog is from north of the border?). I mean the Russians, the Iranians, the Chinese, the Indians, and many others, including most of the Muslim immigrants. They don’t become culturally identical to the native-born, but in terms of economic and social indicators, you couldn’t ask for a much better performance.\nAsimilacija nije problem imigranata, nego kod neprilagodljivih native-born: native-borns se ne mogu priviknuti na brzo menjanje sveta i stalno bi da idu nazad u bezbednu prošlost (tj u mamin womb).\nUzgred, ko prati, i njemu je izašla nova knjiga: The Complacent Class.\nstefan.hauzer 16:06 23.02.2017\nRe: Sjajni Tyler Cowen, :)))))))\nNema, Tyler čuva marginu!\nMeni je trenutno najteža vest, da na youtube nema studijske verzije Sweet thing od Van Morrisona. Ima neka njegova Live verzija preko Vevo, ali to je neslušljivo, boli koliko je patetično. I Maraja Keri bolje pamti svoje pesme\nprinci 16:09 23.02.2017\nSweet thing od Van Morrisona\nKako nema?? Pa ima ceo Astral weeks, slušao pre par nedelja.\nedit: pazi stvarno! Blokiran! Majmun(i).\nstefan.hauzer 16:18 23.02.2017\nVidiš da nema, fali samo Sweet thing. Kao dušu da su mu uzeli, jebote.\nprinci 16:27 23.02.2017\nMeni se svojevremeno na tom albumu najviše svideo The way young lovers do... Posle Madame George, onda Ballerina, pa Astral weeks. Sad ceo album, :). Moondance, začudo, mi nikad nije skroz legao, osim Into the mystic.\nprinci 16:40 23.02.2017\nInače, poslednjih dana uživam (ne sam!) u preslušavanju starih Genesis: Trespass, Musical Box, Foxtrot, Selling England..., Lamb lies down..., Trick of the tail. U stvari, fenomenalna mjuza. Nostalgia trip.\nstefan.hauzer 17:01 23.02.2017\nortak radio žurku kod Fil Kolinsa na gajbi u Majamiju; kaže Fil je jedan dingospo. Veruje u bakšiš! Ništa ekstravaganca i to. Začudio se što nije video i Pitera Gabrijela, ali sam mu posle objasnio zašto je to tako.\nMeni je ovo, u poslednje vreme, najveća nostalgija. Što vozi:\nstefan.hauzer 17:06 23.02.2017\nposlednjih dana uživam (ne sam!)\nali pazi, kada je ovo u zagradi najbitnije u svemu do sad napisanom; Ne sam!\nprinci 17:09 23.02.2017\nortak radio žurku kod Fil Kolinsa na gajbi u Majamiju; kaže Fil je jedan dingospo. Veruje u bakšiš! Ništa ekstravaganca i to.\nDa, bre, fin čovek. Bio opleo skoro po McCartneyju, baš me oraspoložio. Prosejao sam čak i po Dukeu, ima tu i tamo šta da se čuje.\nVideo novog Jay Kaya? Malo se, što se ono kaže, ubucio.\nstefan.hauzer 17:19 23.02.2017\nJa sam mislio kako će on biti sjajan u ovo vreme vraćenog fankija, ali onako. Ni tamo ni ovde. Ova cica mi je trenutno otkriće godine:\nbocvena 17:43 23.02.2017\njoj, ovo ni drogirana ne bih mogla da slušam:)\nide na RTS-u odlična norveška serija - okupirani.\nprinci 17:48 23.02.2017\nKuku!!! Nije valjda da i među prosvetnim radnicima ovih što se, bože me sakloni primisli, bodu u venu!\nprinci 17:49 23.02.2017\nOpet Rusi krivi!\nstefan.hauzer 17:53 23.02.2017\na zaljubljena? Mojne sad, bez vrdanja\nbocvena 17:57 23.02.2017\nmeđu prosvetnim radnicima ovih što se, bože me sakloni primisli, bodu u venu!\njok, siromašni smo mi za te skupe navike:) ali volimo stilske figure.\nma te skandinavske serije su super! k'o neki udžbenici o zapadnoj demokratiji (npr danska "premijerka" , slobodi štampe, tajnim službama, porodičnim tajnama...i o rusima! ali nisu to oni stari rusi...nego moderni:)\nEDIT: ovo o muzici se odnosilo na fila kolinsa i dženezis...ni zaljubljena:)\nprinci 18:00 23.02.2017\nali nisu to oni stari rusi...nego moderni:)\nJoš gluplji, još podmukliji i još svirepiji, :))))))))). K'o Srbi u ovim mojim blog uratcima.\nprinci 18:01 23.02.2017\nnpr danska "premijerka"\nPodseti me, jel to ona što se 'vatala s Obamom na Mendelinoj sa'rani? (niko da pohvali Tomu kako se usred svog onog orgijanja jedini ponašao primereno trenutku, kakav smo, bre, to narod).\nbocvena 18:03 23.02.2017\nJoš gluplji, još podmukliji i još svirepiji\nma jok, obrazovani, upeglani, biznismeni, ambasadorka u seriji je k'o katrin denev! doduše, ima i onih sa fantomkama i heklerima...a onda zapevaju onim milozvučnim jezikom:)))\n[b] serija "premijerka" [/b]\nprinci 18:06 23.02.2017\ndoduše, ima i onih sa fantomkama i heklerima...a onda zapevaju onim milozvučnim jezikom:)))\nUh, pa to neće moći da se gleda bez jedno kilo votke. Sine, otići će mi jetra skroz.\nprinci 18:07 23.02.2017\nGrešiš, sinko, ovaj, mnogo grešiš... ni ne znaš šta propuštaš. Stari Genesis su suvo blago. To je k'o kad bi tebi došao đak i rekao: "Nisam pročitao Orlovi rano lete".\nmariopan 19:09 23.02.2017\nma te skandinavske serije su super! k'o neki udžbenici o zapadnoj demokratiji (npr danska "premijerka", slobodi štampe, tajnim službama, porodičnim tajnama...i o rusima! ali nisu to oni stari rusi...nego moderni:)\nDanska serija premijerka mi je najbolja serija u poslednih desetak godina. Ima dobru priču i ima dušu.\nNaši samo repriziraju stare serije a u američkim se samo makljaju, ako nema krvi do kolena ne znaju da naprave film ni seriju.\nvrabac_u_steni 19:34 23.02.2017\nStari Genesis su suvo blago. To je k'o kad bi tebi došao đak i rekao: "Nisam pročitao Orlovi rano lete".\nNego (da ne otvaram novi komentar), pročitao članak.\nThe French Revolution, by comparison a far less bloody affair, made more modest headway.\nsam već hteo da prekinem (ako si spreman ovako da lupiš, šta dalje očekivati), ali pročitah do kraja.\nSve u svemu, ima zanimljivih i tačnih opažanja, ali malo i šteluje (jebiga ja saljak ne znam upotrebim reč bias) priču, ne bi li mu se uklopila u ideju.\nNo, da ne bude da sam samo kritičan, dobar je članak, bar u onom osnovnom pokušaju da izađe malo van ustaljenih viđenja i "narativa".\nprinci 19:47 23.02.2017\nako si spreman ovako da lupiš, šta dalje očekivati\nDa, oni se lako zalete pa maltene i Staljingrad pripišu Oktobarskoj revoluciji.\nbene_geserit 07:55 25.02.2017\n"...They don’t become culturally identical to the native-born, but in terms of economic and social indicators, you couldn’t ask for a much better performance.\nOften, the real impact of immigration is not on wages or electoral outcomes, but it is the assimilation burdens placed on some of the longer-standing traditional natives of the home country. And the more productive and successful the immigrants are, the more serious these problems may become."\nPa imigranti nisu ni elementarna nepogoda ni bozja volja, oni dolaze zato sto im je dozvoljeno da dodju i zbog entitlements koji ih cekaju kada dodju (koje nemaju u zemlji iz koje dolaze). Ako im ne dozvolis oni prestanu da dolaze. Ako im ukines entitlements takodje bi dobrim delom prestali da dolaze.\nOko 70% ilegalnih imigranata u USA primaju neku vrstu socijalne pomoci. I oko 50% legalnih imigranata. Naravno da mozes da ocekujes "better performance" - recimo da 0% imigranata bude na socijalnoj pomoci zato sto si ih tako odabrao da im je lako da nadju posao i da su sposobni.\n"Suck it up" kind of attitude ocekuje big money i globalisti od obicnog naroda kada je u pitanju masovni priliv emigranata. Meni bi puno vise prijao "suck it up" kind of attitude od strane milijardera zato sto moraju da placaju radnu snagu skuplje jer je emigracija drasticno redukovana.\nprinci 16:57 23.02.2017\nsurovom realnošću. Nekad ume biti brutalno.\nstefan.hauzer 17:12 23.02.2017\nRe: Sudar sa\nDa, i onda se vratiš nazad u novembar i setiš s kojom su razlikom republikanci razvalili nekada Clinton state. I sad, šta je realnost, pojma nemam.\nprinci 17:17 23.02.2017\nPa to pričam, ljudi su glasali za jedno (immigration ban) a dobili nešto sasvim drugo (ukidanje Obamacarea). Onda im je border tax prodao kao super stvar, iako masa tih koji glasaju svoje shotguns i municiju za iste kupuje u Walmartu.\nMislim, ti čoveka, bukvalno, možeš nagovoriti na svašta. Čak i da probuši uši.\nstefan.hauzer 17:23 23.02.2017\nizgleda kao da su USA u nekom periodu teškog otrežnjenja; a što si više mešao pića, to je mamurluk teži.


Foto konkurs: Press Photo Srbija | (Vesti - 11.06.2015) Novi Sad\n11.06.2015 u 18:48h\nFoto konkurs: Press Photo Srbija\nKonkurs Press Photo Srbija, osmišljen radi promocije fotografske kulture je počeo i trajaće do nedelje, 28. juna, a mogu učestvovati svi čije su fotografije objavljene u medijima tokom 2014. godine.\nPrema propozicijama konkursa, radovi, koje budu slali, ne moraju biti prethodno objavljeni, a pravo na učešće imaju državljani Republike Srbije i oni koji rade za medije na teritoriji Republike Srbije.\nProjekat Press Photo Srbija osmišljen je da podstakne autorski rad među fotografima kroz nacionalni konkurs za najbolju medijsku fotografiju. Predstavlja jedno od najefikasnijih sredstava za skretanje pažnje na kvalitetne i društveno odgovorne načine rada u javnoj sferi i medijima pružajući priliku fotoreporterima da njihova dela budu predstavljena na izložbi kojom se projekat finalizira.\nInformacije za učešće u konkursu mogu se pronaći na sajtu http://www.crf.rs na linku PRESS PHOTO SRBIJA.\nPovezane teme foto konkurs


FIAT PROFESSIONAL DILERSKA KONFERENCIJA | M2Communications\nFIAT PROFESSIONAL DILERSKA KONFERENCIJA\nFiat Professional dilerska konferencija održana jula 2014. godine u prostoru Bel Expo centra u Beogradu. Organizovana je za 100 učesnika, među kojima su bili i predstavnici Fiata iz Italije i Argentine.\nOvo prilikom, premijerno za srpsko tržište, predstavljen je novi Fiat Ducato.\nZa potrebe konferencije kreirana je jedinstvena scenografija u skladu sa FIAT Professional brend standardima, a u realizaciji je korišćena nakvalitetnija audio vizuelna oprema sa preko 150 rasvetnih tela, JBL ozvučenjem, HD kamerama i režijom za "live" prenos i DSLR kamerama.\nKoncept scensko-vizuelnog preformansa kojim je premijerno predstavljen novi Fiat Ducato, imao je za cilj da dočara inspiraciju i put ka kreiranju upečatljivog dizajna ovog modela, zasnovanog na spartanskoj kacigi.\nFIAT Professional konferencija u Beogradu, ocenjena je od strane međunarodnih predstavnika kompanije FIAT, kao jedna od najbolje organizovanih u Evropi u 2014.


LAŽNO BOLOVANJE: Evo čime se sve služe ljudi da bi dobili slobodne dane - Telegraf.rs\n14/12/16 | 15:50\nNeverovatno, ali istinito. Nećete verovati na koje se sve fore ljudi izvlače s posla\nPostoje dani kad vam se nikako ne ide na posao i verovatno vam je tada padalo na pamet da pokušate da se izvučete na izmišljenu bolest. Neki od vas su možda i uspeli na ovaj način da ućare koji slobodan dan. Međutim, neki ljudi su zaista spremni na svašta da bi se bar malo odmorili.\nSVE ČEŠĆE ODSUSTVUJEMO S POSLA: Statistika će vas totalno poraziti\nBritanska agencija za istraživanja "Attest", u okviru svojih ispitivanja vezanih za različite oblasti, može prilično često da vam ponudi podatke koji će vas zaprepastiti.\nOvoga puta šokirali su javnost rezultatima istraživanja o lažnom bolovanju.\nNaime, oni su na uzorku od 1.000 radnika uspeli da izvuku najbolje i najgore izgovore za traženje bolovanja, ali i kad ih ljudi najčešće koriste, a možda ne bi trebalo.\nSVAKI PETI ŠEF JE PSIHOPATA: Saznajte da li je i vaš\nEvo na šta su sve današnji radnici spremni.\nPrijavljuju polnu bolest\nNajnovija britanska anketa je pokazala da titulu najlošijeg opravdanja za izostanak sa posla nosi ono da ste pokupili neku polno prenosivu bolest.\nVade se na stomačni virus\nOvo je najuverljiviji i najčešći izgovor za odsustvo s posla.Uk0ilko nadređenog nameravate da nazovete u 6:38 h, odaberite probavne smetnje ako razlog jer to najbolje prolazi. Ako još dodate da ste celu noć proveli na WC šolji, onda vas niko ništa dalje neće pitati.\nIzostaju s posla u novembru i decembru\nU sprovedenoj anketi ispitanici su otkrili da najčešće izostaju s posla tokom novembra i decembra, i to zbog božićnih i novogodišnjih praznika. Uzimanje slobodnih dana u ovo doba godine, omogućava im da pozavršavaju sve obaveze predviđene za godinu koja se uskoro završava, ali i da se pripreme za novu.\nIstraživanje je pokazalo da lažno bolovanje nikako ne bi trebalo da uzimatie ponedeljkom i petkom, jer 65 odsto šefova neće poverovati da imate zdravstvenih problema. Naime, pre će im pasti na pamet da želite produženi vikend, a najgore je što neće biti daleko od istine. Zato, kada lažirate zdravstveno stanje, najbolje bi bilo da izaberete utorak.\nPogledajte kako reaguju šefovi na neke gluposti.\n19. novembar 2018 | 21:38\nlazno bolovanje ajde jake firme pa kad je radnik na bolovanju sve je lazno samo poslodavci nevini i u pravu em se radi za male plate em zastita na radu nikakva a nek provere poslodavce kako su kupili firme L.... a sad glume nevi nevinasca pa ih RADNIK pljacka sa bovanjem mos misliti g.atanackovic lider u donosenju novih zakona da se zastite siroti poslodavci neka nam je Bog upomoc\nSvakom normalnom čoveku je potrebno jednom godišnje da uzme 2 nedelje bolovanja radi relaksacije i oporavka,kada oseti da je umoran i iscrpljen.Tokom te dve nedelje nebi trebalo ništa raditi,nego samo se odmarati i šetati i maksimalno se opustiti.Bez dobre relaksacije čovek brzo propada.\n14. decembar 2016 | 23:56\nРадим и кад имам грипу,и кад ме боли кичма,кад ме растура желудац...кад ми је мука од свега..Радим,јер морам и никога није брига што сам болесна...


Druga regionalna konferencija o državnoj pomoći razmena iskustava o radu tokom pandemije\nDruga regionalna konferencija o državnoj pomoći – razmena iskustava o radu tokom pandemije\n, 24. novembar 2021\nDruga regionalna konferencija “Državna pomoć i ekonomije Zapadnog Balkana” okupila je u sredu 24. novembra 2021. godine predstavnike Komisije za kontrolu držane pomoći, Evropske komisije, tela za kontrolu državne pomoći iz regiona i evropske stručnjake koji su razmenili iskustva o državnoj pomoći tokom aktuelne pandemije Kovid-19.\nKonferenciju je organizovao projekat Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći koji u Republici Srbiji sa skoro milion evra finansira Evropska unija iz IPA fondova, a njime upravlja Ministarstvo finansija – Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije. To je drugi regionalni skup o državnoj pomoći nakon prve konferencije koju je projekat organizovao u septembru 2019.\nOtvarajući skup, predsednik Komisije za kontrolu državne pomoći Vladimir Antonijević istakao je da je između dve regionalne konferencije u Srbiji donet novi Zakon o kontroli državne pomoći, izabrana je nova Komisija i prenete su EU regulative u domaće zakonodavstvo. “Pomno smo pratili praksu Evropske komisije kada je u pitanju Kovid-19. Radili smo intenzivno na izradi podzakonskih propisa koji se odnose na period pandemije, pristupili smo harmonizaciji privremenih pravila EU i među prvim smo državama van EU koje su ih donele”.\nAntonijević je kazao da je nakon toga počela transpozicija evropske regulative u nacionalni pravni okvir i da je doneto više od 20 podzakonskih akata harmonizovanih sa pravnim tekovinama Unije, a da je u planu prelazak na elektronsku prijavu državne pomoći. Predsednik Komisije za kontrolu državne pomoći je zahvalio Evropskoj uniji na podršci pruženoj kroz projekat.\nŠef drugog sektora operacija Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Martin Klauke rekao je da državna pomoć, kao deo Pregovaračkog poglavlja 8 koje se odnosi na politiku konkurencije, predstavlja jednu od najtežih oblasti za usaglašavanje sa pravnim tekovinama Evropske unije i, što je mnogo važnije, za efikasno sprovođenje. Klauke je pozvao sve vlasti širom regiona da iskoriste prednosti ovog regionalnog foruma jer se “već pokazalo da je razmena iskustava i znanja među instittucijama u regionu veoma delotvorna i značajna za sve”. “Stoga se mi nadamo da će ova regionalna konferencija postati tradicija”, dodao je on.\nVođa projekta Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći Radmila Mihić istakla je da javni sektor, zbog izazova sa kojim se svet suočava, Kovid-19 pandemije, ima posebnu težinu u odabiru politika i strateških ciljeva. “Finansijska nestabilnost, borba za zdravu životnu sredinu, zdravstvena zaštita su samo primeri oblasti u kojima javna vlast mora delovati. To delovanje mora biti opravdano, efektivno i u interesu građana. I zbog toga postoje pravila o državnoj pomoći. Dobre državne pomoći su instrument da se obezbedi ekonomska sigurnost građana i razvoj društva u celini", rekla je Mihić.\nIz Brisela, u delu skupa održanom onlajn učestvovao je i predstavnik Generalnog direktorata Evropske lomisije za politiku konkurencije Alberto di Majo koji je izneo pregled najnovijeg razvoja državne pomoći u Evropskoj uniji u vreme pandemije. On je podsetio na reči evropske komesarke za politiku konkrencije Margret Vestager da Evropski plan za oporavak uključuje i mehanizam za finansiranje u vrednosti od 672,5 milijarde evra u vidu grantova i zajmova, što je ogromna prilika da se unaprede digitalna i zelena tranzicija.\nProfesor Kings koledža i Koledža Evrope Andrea Bjondi govorio je o fiskalnim merama i državnoj pomoći, dok je predstavnica Saveta za zaštitu konkurencije Republike Litvanije Justina Paulauskaite podelila iskustvo dodele državne pomoći u toj zemlji u vreme Kovid-19 pandemije. “Pandemija Kovid-19 pokazala je da je krize teško predvideti, pa je važno ojačati kapacitete javne uprave u oblasti državne pomoći kako bi se omogućio proces raspodele podrške biznisu brzo, transparentno i tačno”, rekla je Paulauskaite.\nPredstavnici tela za kontrolu državne pomoći Zapadnog Balkana razmenili su iskustva tokom okruglog stola “Izazovi za institucije državne pomoći zapadnobalkanske šestorke”. U radu okruglog stola učestvovao je i Emir Đikić, direktor Sekretarijata CEFTA (Centralnoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini) koji je rekao da konkurencija i državna pomoć imaju važno mesto u inicijativi za stvaranje jedinstvenog regionalnog tržišta koja je pokrenuta 2020.\nTo je druga regionalna konferencija o državnoj pomoći, nakon što je, takođe u organizaciji projekta Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći, 26. i 27. septembra 2019. godine u Beogradu održana prva. Istovremeno je i završna konferencija tog EU projekta koji je počeo u februaru 2019. godine i za 34 meseca sprovođenja doprineo uspostavljanju novog pravnog okvira državne pomoći u Srbiji, organizovao obuke o EU pravilima državne pomoči koje je prošlo više od 1.100 zaposlenih u javnom sektoru kao i treninge na radnom mestu u 146 jedinica lokalne samouprave. Održano je 14 radionica namenjenih širenju osnovnih znanja i razmeni iskustava zemalja članica EU o državnoj pomoći. Izrađen je Registar državne pomoći, kao baza podataka dostupna nadležnim institucijama, članovi Komisije za kontrolu državne pomoći i njena stručna služba obučeni su za korišćenje Instrumenta za ekonomske i finansijske analize i Kalkulatora državne pomoći a pripremljena su i dva priručnika o pravilima državne pomoći.


D.C. avgust 11, 2014 10:50 h Intervju, Kultura, Najave, Vesti iz kulture 0\nSamo tri dana pred početak Nišvil džez festivla u toku su poslednje tehničke pripreme za početak a direktor festivala Ivan Blagojević kaže da je navažnije da su uspeli da obezbede svih 560 izvođača i da niko ne otkaže.\n„Uspeli smo da imamo sjajan program u teškim vremenima krize: sedam bina, osamdeset koncerata, izvođače iz dvadesetak zemalja i vanredna gostovanja. Ove godine posle dužeg vremena idemo ka Beogradu. Moramo nekoga da uverimo da smo mi festival od nacionalnog značaja pa ćemo 16. avgusta imati koncert na Kolarcu“ rekao je Blagojević za Tanjug.\nBlagojević kaže da je bilo najteže na početku. Iako kao džez festival postoji već 31 godinu pod imenom Nišvil on postoji punih 20 godina.\n„Počeli smo 1994. godine, imali smo problema i sa strujom, bila je restrikcija. Prvih 5,6 izdanja praktično sam ja sam finansirao, a onda se priljučio grad, pa ministarstvo kulture, kasnije su došli i sponzori“ kaže Blagojević.\nDo 2006. godine Nišvil je imao skromnija izdanja, a tada se krenulo ambicioznije, najpre na letnjoj pozornici u Tvrđavi a zatim se sve preselilo na livadu gde je Nišvil dobio jednu zatvorenu muzičku formu, formu spektakla u kome učestvuje masa ljudi koji se zabavljaju.\n„To i jeste poenta nase priče. da se ljudi zabavljaju uz umetničku muziku i da profilišu svoj muzički ukus“ ističe Blagojević.\nBroj učesnika na Nišvilu se iz godine u godinu povećavao, i širirio shodno prostoru u kome se održavao.\n„Kada smo 2005. shavtili da ne možemo više da radimo zatvorene prostore shvatili smo I da ubuduće moramo doći i do većih imena“ objašnjava Blagojević odluku da Nišvil iz Doma vojske preseli u Tvrđavu.\nNakon toga kroz Nišvil je prošla plejada najvećih imena džez muzike.\n„To su ljudi koji su obeležili svetski džez istoriju“ kaže Blagojević.\nNišvil je kroz sve ove godine odigrao važnu ulogu u obrazovanju domaće džez publike. Sada je već opšte mišljenje izvođača je da Nišvil ima nabrojniju i nabolju publiku za džez i da ona tačno zna kada da aplaudira i da prepozna šta je dobro.\n„Razlog za to je jezgro od 800 ljudi iz Doma vojske gde su se u početku održavani koncerti. Oni su polako prikupili svoje prijatelje i istomišljenike i ubedili ih da dođu na Nišvil. Sada možemo da kažemo da polovinu publike čine istinski poznavaoci džeza, a druga lovina su znatiželjnici koji dolaze da vide o čemu se tu radi“ kaže Blagojević.\nBlagojević za Tanjug otkriva da je Nišvil na vešt način upeo da animira publiku birajući goste tako da blansira između laganijeg i čistog džez zvuka.\n„Napravili smo takvu organizaciju da posetioci dolazeći da čuju Nouvel Vag, pre toga moraju da odslušalu Ron Kartera, smatrajući da će sledeće godine doći upravo zbog čistog džeza“ kaže on.\nNajveći džez muzičar koji je ikada nastupao na Nišvilu je Solomom Berk, koji je obelžio svetku džez istoriju. Umro je vrlo brzo posle nastupa u Nišu pa se moze reći da mu je to jedan od poslednjih festiala.\nInače na Nišvilu su uvek nastupali mizičari iz „Top 10“ muzičke scene.\nBlagojević napominje da Nišvil deli sudbinu srpskog naroda i da bez obzira na tešku materijalnu situaciju neće dozvoliti da održavanje festivala bude dovedeno u pitanje. Ono što bi bilo od koristi da se ubuduće fiansijska konstrukcija festivala zatvori nešto ranije nego do sada, kako bi se na vreme pravili dogovori sa izvođačima koje nekada treba rezervisati i nekoliko godina ranije.\nNišvil: Odluka Ivana Tasovca pravno ništavna