Bizarno i nadrealno: Dalijevi brkovi još stoje na 10 i 10 - 42 magazin\nDalí, Salvador; span. Maler; 1904–1989. “Dalí im Wasser” (“Dali dans l’eau”). (Dali in der Bucht vor seinem Landhaus in Port Lligat bei Cadaquès, Costa Brava, Spanien). Foto, 20.07.1953. Aus der Serie: “Les Dali de Dieuzaide”., Image: 277527720, License: Rights-managed, Restrictions: For editorial use only., Model Release: no, Credit line: Profimedia, AKG\nZa test očinstva nije kasno ni 30 godina nakon smrti, kada je potencijalni otac lucidni Salvador Dali\nNi skoro tri decenije od kako je umro, ekstravagantni genije Salvador Dali ne prestaje da iznenađuje. I nije šokantno samo to što su ga u četvrtak ekshumirali iz grobnice u zdanju Salvador Dalí Theater-Museum radi testa očinstva koji je tražila njegova možda-da-možda-ne kćer Maria Pilar Abel Martinez, po zanimanju tumačica tarot karata, nadrealna je i činjenica da su njegovi čuveni brkovi, po kojima je umetnik bio prepoznatiljiv, potpuno netaknuti!\nEkshumaciji je prisustvovao i Narcis Bardalet, vođa tima za balsamovanje tela Salvadora Dalija pre 28 godina, koji je bio iznenađen sjajnim stanjem tela, a naročito brkova umetnika\n„Brkovi su zadržali svoju klasičnu poziciju kazaljki na satu u 10 i 10“, rekao je Luis Peñuelas, generalni sekretar Fondacije Gala – Salvador Dali, koji upravlja muzejom, dodavši: „Ovo saznanje bilo je vrlo emotivan trenutak za sve nas.“\nGospođa Martinez, inače, tvrdi da je njena majka imala aferu sa ekscentričnim umetnikom 1955. godine, dok je radila za porodicu u kući pored Dalijeve, te da je ona rođena godinu dana posle afere\nPodstaknuta insistiranjem svoje majke da joj Dali otac, pre deset godina uradila je dva DNK testa kože i kose sa maske koju je umetnik nosio, ali rezultati nisu bili dovoljno jasni. Ako ovaj test od prošle nedelje pak bude pozitivan, Martinezova će imati pravo na veliki deo imovine, budući da umetnik nije imao naslednike ni u braku sa suprugom Galom ni van njega.\n5 zanimljivih činjenica o Salvadoru Daliju\nJoš od detinjstva imao je napade sadizma, pa je kao klinac, dok se šetao s drugarom preko mosta, ugledavši rupu na ogradi – iz čista mira gurnuo dečaka s pet metara visine na stene. Dečak je jedva preživeo sa teškim povredama, a Dali nije bio preterano ophrvan krivicom niti kajanjem.\nPošto je važio za vrlo pohlepnu i srebroljubivu osobu, dovijao se na razne načine ne bi li izbegao svoje finansijske obaveze. Pošto je voleo raskoš i dekadenciju, često je vodio veliko društvo na gala večere. Kada bi došao trenutak da plati račun, ispisao bi iznos na čeku, a s druge strane napravio crtež naočigled konobara, svestan da niko neće unovčiti papir sa skicom čuvenog slikara.\nIako je na prvu loptu Dalijev nadrealizam pun erotike teško povezati sa slatkastim filmovima Walta Disneyja, umetnik je dobio poziv da radi na nastavku filma Fantazija 1945. Osim toga, njegov projekat Destino nikad se nije pojavio u bioskopima, ali je objavljen kao kratki film 2003. godine.\nOpsednut oblicima karfiola, Dali se 1955. iz Španije u Pariz vozio u svom autu marke Rolls-Royce Phantom II, na koji je natovario pola tone ovog povrća. Kasnije je izjavio da je bio očaran „logaritamskom krivom“ koja krasi oblike karfiola.\nPošto su i on i njegova supruga uživali u blagodatima otvorenog braka, organizujući jednom nedeljno orgije u svojoj kući, na jednoj od njih zadesila se i pevačica Cher. „Dali su mi u ruke predivnu, oslikanu gumenu ribicu. Dobila sam i daljinski upravljač kojim sam pomerala njen repić. Bila je poput dečje igračke. ’Ovo je stvarno zabavno’, rekla sam Daliju, na šta mi je on odgovorio: ’Biće još zabavnije kada je staviš na svoj klitoris.’\nU Kini niče jedinstven šumski grad


Misterija prošlosti: Imamo pogrešnu predstavu o tome ko su bili Vikinzi | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tMisterija prošlosti: Imamo pogrešnu predstavu o tome ko su bili Vikinzi\nNaučnici s vremena na vreme podsećaju društvo da ljudi koje nazivamo Vikinzima nisu sebe smatrali jedinstvenom grupom i da su uglavnom dolazili iz Skandinavije. Vikinško doba trajalo je od oko 750. do 1050. godine. U to vreme bilo je nasilnih napada i invazija, odvijala se široka trgovina, a većina ljudi je živela u kućama i bavila se poljoprivredom.\nNa osnovu podataka DNK analize i poređenja sa savremenim čovekom, zaključili su da su drevni ljudi genetski slični današnjim Dancima i Norvežanima, uglavnom kretali prema zapadu, baveći se tamo trgovinom, a ljudi poput Šveđana su uglavnom odlazili na istok. Ovi zaključci se zasnivaju na proučavanju grobova ratnika i trgovaca u Engleskoj, Irskoj, Estoniji i drugim zemljama.\nSa univerziteta su rekli da su prema opšteprihvaćenom gledištu ove dve grupe bile u neprijateljskom odnosu. Ali istakli su da možda između njih i nije bilo neprijateljskih kontakata, što je dovelo do pojave mešovitog potomstva u plemenima Vikinga.\nDejvid Rejh sa Univerziteta Harvard se specijalizuje za izučavanje stanovništva na osnovu drevne DNK. Naučnik je rekao da je ovo istraživanje DNK, u kome on nije učestvovao, postalo jedno od najvećih u istoriji. Prema njegovim rečima, kao rezultat ovog istraživanja, bilo je moguće ne samo identifikovati opšte zakonomernosti, već i doći do vrlo konkretnih otkrića koja pokazuju odnos među ljudima.\nDNK analiza je pokazala da su četvorica muškaraca bili braća i sestre petog Vikinga, verovatno ne rođena. Jedan od autora članka u časopisu „Nejčer“, arheolog Nil Prajs radi u Švedskoj na Univerzitetu Upsala i autor je nedavno objavljene knjige „Deca jasena i bresta: istorija Vikinga“ (Children of Ash And Elm: A History of the Viking).\nOn je rekao: „Mi smo donekle i sumnjali da su napadali druga područja porodično, ali sada smo se uverili da je to zaista bilo tako.“


Serviser / mehaničar (m/ž)\nWT GRUPA društvo s ograničenom odgovornošću za proizvodnju, trgovinu i usluge\nELKRO d.o.o. za trgovinu, posredovanje i usluge\nPlinoinstalater / instalater grijanja i klimatizacije (m/ž)\nRadnik na revitalizaciji zdenaca (m/ž)\nCMC Group društvo s ograničenom odgovornošću za ekološko savjetovanje, inženjering i zastupanje\nAUTOVITEZ, obrt za trgovinu i usluge, vl. Matej Vitez, Kuzmica, Kuzmica 32 A\nObavljanje autolimarskih radova u radionici. Radni odnos zasniva se na određeno vrijeme, uz mogućnost kasnijeg zaposlenja na neodređeno. ...


Autor:\tjajce-online.com\tDecembar 27, 2016\t0\nPojedini podržavaju njegov rad, pojedini smatraju da je previše društveno angažovan i uključen u sve procese i zbivanja u našem gradu, ali činjenica je da se njegov rad i rad kao imama i zaposlenika institucije na čijem je čelu ne mogu ignorisati. U nastavku pročitajte kompletan intervju sa prvim čovjekom MIZ Jajce.\nZEHRUDIN-EF. HADŽIĆ: Prije svega želim da Vam se zahvalim na Vašoj posjeti i za intervju, te u prvom redu želim da čestitam Blagdan svim katolicima.\nZEHRUDIN-EF. HADŽIĆ: U toku agresije na Bosnu i Hercegovinu sve džamije i mesdžidi porušeni su do temelja. Nakon povratka Medžlis je uspio da izgradi-obnovi sve porušene džamije i mesdžide i izgradi nove u mjestima u kojima nisu bili. Ukupno je izgrađeno 26 džamija, 14 mekteba i mesdžida i 14 imamskih stanova. U toku je dovršetak izgradnje mesdžida u džematima Šerići i Klike, izgrađen je mesdžid u Bravnicama, gdje nije prije bilo vjerskih objekata. Deset džamija opremljeno je grijanjem. U toku je izgradnja džamije na Volijaku u čijem kompleksu se nalazi i vrtić koji planiramo, ako Bog da, otvoriti čim se opremi didaktičkom opremom i prikupe potrebna dokumenta. Također, u planu je izgradnja mesdžida na Skeli u Kuprešanima za potrebe Romske populacije. Ovo je unikatan i jedinstven primjer u Bosni i Hercegovini. Uradili smo evidenciju i identifikaciju vakufske parcele „Varošnice“, te smo u fazi povrata, odnosno uknjižbe u vlasništvo Medžlisa, koje je i bila, te da možemo, ako Bog da, pristupiti izradi projektne dokumentacije i realizacije istog i drugih vakufskih parcela.\nPored navedenih projekata, imamo u planu, ako Bog da, projekat uređenja svih mezarja na području Medžlisa. Već imamo urađen projekat uređenja gradskih mezarja (Baščeluci, Carevo Polje i Borovi), te iznalazimo finansijska sredstva za realizaciju istog. Urađen je i projekat dovršetka kompleksa džamije Esme Sultanije (mimber kameni, kaligrafija, hortikultura u haremu, tursko-bosanska kuća, ograda…) te su nam i za taj projekat potrebna znatna finansijska sredstva.\nHvala Vam za razgovoru!\nZEHRUDIN-EF. HADŽIĆ: Hvala Vama za prostor i vrijeme. Svako dobro u Novoj 2017. godini svim građanima Jajca, Jezera i Šipova, želim.\n« Iz našeg mekteba sedmero je završilo medresu, a četvero trenutno pohađa Glavni imam IZ Bošnjaka u SAD: Rahatluk je riječ koja se ne može prevesti na engleski »


CRNA GORA DANAS SLAVI: Pre 13 godine postala nezavisna država | Region | Kurir\nCRNA GORA DANAS SLAVI: Pre 13 godine postala nezavisna država\n21.05.2019. 09:47h 21.05.2019. 09:47h\nCrna Gora danas obeležava 13 godina od održavanja referenduma na kojem je proglasila nezavisnost od tadašnje Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Prema zvaničnim rezultatima, na referendumu 2006. godine glasalo je 419.240 građana ili 86,5 odsto od ukupnog broja birača.\nCrnogorsku nezavisnost podržalo je 230.661 građana ili 55,5 odsto, dok je za ostanak zajedničke države sa Srbijom bilo 185.002 ili 44,5 odsto. Skupština Crne Gore prethodno je usvojila Zakon o referendumu, koji je dogovoren uz preporuku Evropske unije.\nZa uspeh referenduma bilo je potrebno da ga podrži 55 odsto izašlih birača. Referendumsko pitanje glasilo je - Želite li da Republika Crna Gora bude nezavisna država sa punim međunarodno-pravnim subjektivitetom.\nSkupština Crne Gore je na sednici 2. marta, na osnovu predloga predsednika Republike Filipa Vujanovića donela odluku da referendum o državno-pravnom statusu bude održan 21. maja. Za predsednika Republičke referendumske komisije (RRK) izabran je Slovak František Lipka.\nPravo izašnjavanja na referendumu imali su građani koji su u skladu sa propisima o izborima imali biračko pravo. Prema podacima RRK, pravo glasa na referendumu imalo je 484.718 građana.\n13 JE ZA ĐETIĆE MALEROZAN BROJ: Evo koje države još nisu priznale nezavisnost Crne Gore!


Vesti - Javni servis\n„Oči“ za slepe\nJavni servis8. November 2020.\nDok prosečni tinejdžer od 17 godina razmišlja gde da izađe uveče, Nikola Krstić iz Beograda je mozgao o poboljšanju kvaliteta života slepih osoba te osmislio pametnu rukavicu koja će im znatno povećati samostalnost, odnosno smanjiti zavisnost od drugih i olakšati im obavljanje svakodnevnih aktivnosti. S ovim izumom, lakše će se orijentisati u prostoru, prepoznavati stvari oko sebe, obavljati kupovinu, ali i poslati lokaciju u slučaju panike ili gubljenja.\nGorka sudbina u srce dira\nSudbine štićenika Humanitarnog mosta, koje skoro svakodnevno ispisujemo, često su teške i gorke poput pelina. Stoga nije lako reporterima „Vesti“ da svaki put rečima dočaraju nečiju životnu priču, ali ni onima koji nam je poveravaju. Uprkos tome, čak i najšturiji opis i samo predstavljanje golih činjenica može da stigne do nečijeg srca, pa makar ono bilo i hiljadama kilometara udaljeno.\nPoslato od srca\nJavni servis13. June 2020.\nČitaoci „Vesti“ iz Švajcarske i Nemačke ponovo su, u razmaku od samo nedelju dana, obradovali novopečene supružnike Dilju i Milanka Drobnjaka iz zabitog Pasjeg Potoka na planini Rogozni kod Novog Pazara. Od naše čitateljke Ane iz Ciriha (prezime poznato Redakciji), inače rodom iz jednog sela na susednom Kopaoniku, ovom siromašnom bračnom paru, koji uskoro očekuje i prinovu, stiglo je 100 franaka, a od anonimnog dobrotvora iz Luksemburga još 50 evra.\nJavni servis7. June 2020.\nIz velike i daleke Australije, prvih majskih dana, u malo i zabito selo Đonlije na Goliji, dugogodišnjem štićeniku Humanitarnog mosta „Vesti“, đaku pešaku Stefanu Pendiću, učeniku drugog razreda Srednje tekstilne škole u Novom Pazaru, stigla je još jedna stipendija od 370 dolara koju mu je poslao naš čitalac i veliki dobrotvor O. V. iz Sidneja.\nJavni servis30. May 2020.\nIako je, zbog korone, veliki broj čitalaca „Vesti“ još u Srbiji, a mnogi koji su ostali u „belom svetu“ ne rade, naša dijaspora i dalje obilato pomaže siromašnima i bolesnima u rodnom kraju. Vredne donacije neprestano stižu i u Rašku oblast: na Rogoznu, Peštersku visoravan, Goliju i Kopaonik.\nDobrota čuva živote\nHumanost je vrlina čistih srca. U porodici Aleksandra i Dobrile Radulović iz Bergena u Norveškoj srca kucaju za nevoljnike u domovini. Iako već dve decenije žive u inostranstvu, brinu o svom narodu. Njih dvoje redovno šalju Zemunskoj bolnici medicinsku opremu, ali i u druge zdravstvene ustanove u Srbiji.\nJavni servis22. February 2020.\nMeđu brojnim usamljenim i siromašnim starcima na Pešteru, Goliji, Rogozni i Kopaoniku, koji se i ove zime grčevito bore da na nogama dočekaju proleće i požive još koju godinu, baka Raza Čaušević (85) iz Sjenice je u možda najtežem položaju, jer iako živi u gradu, danima i mesecima retko ko posećuje. Često se smrzava u svom oronulom kućerku, a bude dana kada i bukvalno gladuje ili, da bi sastavila za najpotrebnije lekove, po ceo dan živi na čaši vode i jednoj kifli.\nDobročinstvoMediji iz sveta na SH jezikuVesti\nGlamur, vrhunski muzičari i intersantan kulturni program, ali i jedinstveni gosti, u tri sale bečkog balskog hotela „Parkhotel“ Šenbrun, obeležili su ovogodišnji Svetosavski bal koji je iznad svega po prvi put u potpunosti bio humanitarnog karaktera.


KANDIDATI ZA „ŽUTIĆA“ - LUDUS ONLINE\nUdruženje dramskih umetnika Srbije saopštilo je da je za ovogodišnju Nagradu „Miloš Žutić“ po javnom pozivu – konkursu predloženo 30 glumica i glumaca, a neki od njih za više od jedne uloge.\nU skladu sa propozicijama Nagrade, sva ostvarenja su premijerno izvedena u periodu od 30. juna 2013. do 30. juna 2014. godine. Žiri će raditi u sastavu: Jelena Mijović (dramaturškinja), Gorčin Stojanović (reditelj), Nataša Tapušković (glumica), Ljiljana Todorović (rediteljka) i Saša Torlaković (glumac).\nSpisak kandidovanih glumaca naveden je po azbučnom redu prezimena:\nAron Balaž za ulogu Vsevolda E. Mejerholda u predstavi „Ričard Treći, zabranjen“ Mateja Višnjeka, u režiji Anke Bradu, premijera 24.05.2014. u produkciji Novosadskog pozorišta – Ujvideki szinhaz, Novi Sad\npredlagač: Novosadsko pozorište – Ujvideki szinhaz\nSlađana Vlajović za ulogu Nerandže u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta predlagač: Beogradsko dramsko pozorište\nSrđan Dedić za dve uloge: Andra u predstavi „Kad su cvetale tikve“ Dragoslava Mihailovića, u režiji Bobana Skerlića (premijera 24.05.2014) i Oliver u predstavi „Moj sin samo malo sporije hoda“ Ivora Martinića, u režiji Predraga Stojmenovića (premijera 24.11.2013), obe predstave u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta, Beograd\npredlagači: Beogradsko dramsko pozorište i glumac Bojan Krivokapić\nNebojša Dugalić za ulogu Roberta u predstavi „Izdaja“ Harolda Pintera, u režiji Gorana Šušljika, premijera 15.12.2013. u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd\npredlagač: Jugoslovensko dramsko pozorište\nJelena Đokić za ulogu Ajvi Veston u predstavi „Avgust u okrugu Osejdž“ Trejsija Letsa, u režiji Ljiljane Todorović, premijera 02.03.2014. u produkciji Pozorišta „Atelje 212“, Beograd\npredlagač: Pozorište „Atelje 212“ i Bojan Krivokapić, glumac\nIgor Đorđević za uloge: Martin, Riči, Dejan u predstavi „Bizarno“ Željka Hubača, u režiji Snežane Trišić, premijera 12.10.2013, produkcija Narodnog pozorišta u Beogradu i Ljevin u predstavi „Ana Karenjina“ L. Tolstoja/A. Petrasa, u režiji Juga Radivojevića, premijera 26.04.2014, u produkciji Madlenianuma, Beograd\npredlagači: Narodno pozorište, Beograd i Opera i Tatar Madlenianum\nBojan Žirović za ulogu Đorđa Džandara u predstavi „Sveti Georgije ubiva aždahu“ Dušana Kovačevića, u režiji Ljubomira Draškića, (obnovljena premijera 05.10.2013), u produkciji Pozorišta Atelje 212, Beograd\npredlagač: Pozorište „Atelje 212“\nKatarina Žutić za ulogu Mirke Topalović u predstavi „Maratonci trče počasni krug“ Dušana Kovačevića, u režiji Milice Kralj, premijera 14.12.2013. u produkciji UDUS-a i Zvezdara teatra, Beograd\npredlagač: Milica Kralj, rediteljka\nMilica Zarić za ulogu Višnje u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta\npredlagač: Beogradsko dramsko pozorište\nGoran Jevtić za ulogu Živke Popović u predstavi „Gospođa ministarka“ Branislava Nušića, u režiji Tanje Mandić Rigonat, premijera 08.10.2013. u produkciji Pozorišta „Boško Buha“ predlagač: Pozorište „Boško Buha“,Beograd\nMirjana Karanović za više uloga u predstavi „Zmajeubice“ Milene Marković, u režiji Ive Milošević, premijera 07.06.2014. u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd\nNebojša Kundačina za ulogu Vojnog sveštenika u predstavi „Majka Hrabrost i njena deca“ Bertolta Brehta, u režiji Ane Tomović, premijera 01.06.2014. u produkciji Narodnog pozorišta u Beogradu\npredlagač: Bojan Krivokapić, glumac\nMina Lazarević za ulogu Viktor/Viktorija Grant u predstavi „Viktor/Viktorija“ B. Edvards/H. Mancini/L. Bricusse, u režiji Mihaila Vukobratovića, premijera 11.06.2014. u produkciji Pozorišta na Terazijama, Beograd\npredlagač: Pozorište na Terazijama\nBranislav Lečić za ulogu Akima Akimoviča Jusova u predstavi „Unosno mesto“ A. N. Ostrovskog, u režiji Egona Savina, premijera 07.03.2014. u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd\npredlagać: Bojan Krivokapić, glumac\nMarinko Madžgalj za ulogu Gavrila Vukovića u predstavi „Sveti Georgije ubiva aždahu“ Dušana Kovačevića, u režiji Ljubomira Draškića, (obnovljena premijera 05.10.2013), u produkciji Pozorišta Atelje 212, Beograd\nPaulina Manov za ulogu Dunje u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta\nAnita Mančić za ulogu Barbare Fordam u predstavi „Avgust u okrugu Osejdž“ Trejsija Letsa, u režiji Ljiljane Todorović, premijera 02.03.2014. u produkciji Pozorišta „Atelje 212“,\nNataša Marković za ulogu Maline u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta predlagač: Beogradsko dramsko pozorište\nVanja Milačić za ulogu Vere Pavlović u monodrami „Gledanje“ Gorana Vučića, u režiji Milice Stojanović, premijera 24.10.2013. u produkciji UK Palilula (izvodi se u Madlenianumu),\npredlagač: Milica Stojanović, rediteljka\nRadoslav Milenković za ulogu Malvolija u predstavi „Bogojavljanska noć“ V. Šekspira, u režiji Egona Savina, premijera 01.11.2013. u produkciji Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu\npredlagač: Kraljevačko pozorište\nNemanja Oliverić za ulogu Služavke Anke u predstavi „Gospođa ministarka“ Branislava Nušića, u režiji Tanje Mandić Rigonat, premijera 08.10.2013. u produkciji Pozorišta „Boško Buha“,\npredlagač: Pozorište „Boško Buha“\nMilena Pavlović Čučilović za ulogu Kupine u predstavi „Trpele“ M. Depolo i B. Skerlića, u režiji Bobana Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta\nGorica Popović za ulogu Florens Foster Dženkins u predstavi „Slavna Florens“ Pitera Kviltera, u režiji Đurđe Tešić, premijera 03.04.2014. u produkciji Pozorišta „Atelje 212“\nNikola Rakočević za dve uloge: Gavrila Principa u predstavi „Zmajeubice“ Milene Marković, u režiji Ive Milošević, premijera 07.06.2014. i Vasilija Nikolajeviča Žadova u predstavi „Unosno mesto“ A. N. Ostrovskog, u režiji Egona Savina, premijera 07.03.2014, obe predstave u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd\nDanica Ristovski za ulogu Grozde u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta predlagač: Beogradsko dramsko pozorište i Bojan Krivokapić, glumac\nJadranka Selec za ulogu Jagode u predstavi „Trpele“ Milene Depolo i Bobana Skerlića, u režiji B. Skerlića, premijera 13.10.2013. u produkciji Beogradskog dramskog pozorišta\nTihomir Stanić za ulogu Karenjina u predstavi „Ana Karenjina“ L. Tolstoja/A. Petrasa, u režiji Juga Radivojevića, premijera 26.04.2014, u produkciji Madlenianuma, Beograd\npredlagač: Opera i Teatar Madlenianum\nSrđan Timarov za više uloga u predstavi „Zmajeubice“ Milene Marković, u režiji Ive Milošević, premijera 07.06.2014. u produkciji Jugoslovenskog dramskog pozorišta, Beograd\nDara Džokić za ulogu Vajolet Veston u predstavi „Avgust u okrugu Osejdž“ Trejsija Letsa, u režiji Ljiljane Todorović, premijera 02.03.2014. u produkciji Pozorišta „Atelje 212“,\nBranka Šelić za ulogu Meti Fej Ejken u predstavi „Avgust u okrugu Osejdž“ Trejsija Letsa, u režiji Ljiljane Todorović, premijera 02.03.2014. u produkciji Pozorišta „Atelje 212“,\npredlagač: Pozorište „Atelje 212“.\n← NAGRADA ZA GORANA JEVTIĆA U RABROVU\nJUBILEJ NA TERAZIJAMA →\nSILVIJA I MARKO


U BiH je tokom rata stradalo preko 100.000 ljudi - Klix.ba\nPodaci Haškog tužilaštva\n29.3.2011. u 18:28\nDemografi Haškog tužilaštva objavili su na službenoj stranici Tribunala poseban dio koji se odnosi na utvrđene podatke o stradanju tokom rata u Bosni i Hercegovini, u kojima se navodi da su u periodu između 1992. i 1995. godine nastradale 104.732 osobe.\nNalazi demografa koji se mogu naći na stranici Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY), sačinjeni su na osnovu demografskih procjena broja ubijenih, nestalih, ekshumiranih i identificiranih osoba.\nPrema podacima Haškog tužilaštva, u periodu između 1992. i 1995. godine na području Bosne i Hercegovine stradale su 104.732 osobe, od kojih su oko 40 posto bili civili.\n"Ova konačna procjena je rezultat dvanaestogodišnjeg sakupljanja podataka, izvora, formiranja i ažuriranja baza podataka i unapređenja metodologije. Demografi tužilaštva su koristili pristup empirijskog brojanja, po kojem se informacije o pojedinačnim žrtvama prikupljaju iz više izvora", navodi se na stranici ICTY-a.\nKonačna procjena stradalih osoba dobijena je sastavljanjem 12 odvojenih izvještaja demografa Haškog tužilaštva za posebna područja u Bosne i Hercegovine, a konačni izvještaji uvršteni su u dokazni materijal u nekoliko suđenja pred ICTY-em. U toku ratnog perioda u Bosni i Hercegovini, prema nalazima Haškog tužilaštva, stradalo je 10.368 žena, od kojih je samo oko 500 imalo status vojnih osoba.\nAnalizirajući rezultate s aspekta nacionalne pripadnosti, demografi Tužilaštva u Haagu navode kako je tokom rata stradao 68.101 Bošnjak, 22.779 Srba, 8.858 Hrvata i 4.995 pripadnika ostalih nacionalnih grupa.\nPored procjene broja stradalih osoba u Bosni i Hercegovini tokom ratnog perioda, Haško tužilaštvo na stranici ICTY-a objavilo je analize koje se odnose na broj smrtnih slučajeva i obrazac kretanja izbjeglica na području Kosova, te podatke o nestalim osobama i ekshumiranim tijelima u Hrvatskoj.\n29.03.2011. u 18:20


NAROD JU JE VOLEO, ALI KRALJ NIJE: Najtragičnija srpska kraljica promenila veru i okončala život u manastiru, pomagala umetnike i žene | Serbiantimes.info\nNa današnji dan pre 79 godina u Parizu je preminula Natalija Obrenović, rođ. Natalija Petrovna Keško, srpska kneginja i kraljica, žena Milana Obrenovića i jedna od najtragičnijih kraljica u novijoj srpskoj istoriji.\nRođena je u u Firenci 1859.godine, u porodici bogatog ruskog spahije Petra Keška i njegove žene Pulherije Sturza, moldavske plemkinje. Bez oca je ostala sa šest godina, a majka joj je umrla kada je Natalija navršila petnaest godina. Posle majčine smrti Natalija je sa bratom i dve sestre ostala da živi u Rusiji. Završila je devojačku školu u internatu za ćerke aristokrata u Parizu.\nNA PREPORUKU KRALJICE MAJKE: Natalija je postala kneginja, a potom i kraljica\nIako su postojali pregovori s ruskim dvorom da se knez Milan Obrenović oženi nekom ruskom princezom, on se 17. oktobra 1875. godine oženio Natalijom Keško, koju je upoznao u Beču, po preporuci i savetu svoje majke, rumunske princeze Marije Katardži Obrenović.\nMladi bračni par smatran je za najlepši vladarski par u Evropi toga doba, a Natalija je imala prilikom veridbe imala samo sedamnaest godina. Oni su se 17. oktobra venčali u Beogradu, a već naredne godine rođen je prestolonaslednik Aleksandar Obrenović, kasnije poslednjeg kralja Srbije iz dinastije Obrenovića (od 1889. do 1903).\nOBRENOVIĆI NA DVORU: Kralj Milan i kraljica Natalija sa malim prestolonaslednikom Aleksandrom\nKneginja, a od 1882. kraljica Natalija rodila je i drugog sina Sergeja, koji je umro pet dana po rođenju.\nZbog Milanovog lagodnog života, odavanju kocki i neverstvima kralj i kraljica počeli su se udaljavati jedno od drugog. NJihovi karakteri bili su različiti, kao i odnos prema vladarskim obavezama. Naime, dok je kraljica bila odgovornija i čvršća, kralj je neretko pokazivao opušteniji odnos prema vlasti.\nTakođe, kraljica Natalija bila je naklonjena Rusiji, a kralj Milan oslonac je tražio na strani Austrije. Brojne razmirice dovele su do toga da je 1887. godine kralj tražio da kraljica napusti Srbiju, uvidevši da mu ona može ugroziti položaj i politički uticaj. Dogovor je bio da kraljica ima pravo da leto provede u Srbiji, ali je potom morala da napusti zemlju na godinu dana.\nGodine 1888, po Natalijinom povratku u Srbiju, kraljica Natalija i kralj Milan zvanično su se razveli, ali je taj razvod bio neregularan i kasnije je poništen. Kraljica se posle razlaza sa kraljem preselila u Bijaric u vilu „Sašino“. Tokom izgnanstva samo je povremeno viđala sina Aleksandra.\nZBOG NJE JE POSLE NAPUSTILA SRBIJU: Kraljica Natalija sa dvorskom damom Dragom Mašin\nPošto je kralj Milan abdicirao 1889. godine u korist svog maloletnog sina Aleksandra i napustio Srbiju, vratila se u zemlju. Iako je bila izuzetno popularna u narodu, bila je prisiljena da 1891. napusti Srbiju na pritisak dvorskih krugova. Kada je na vlast stupio kralj Aleksandar 1893. godine, odbila je da se vrati u Beograd, što čini tek dve godine kasnije, tj. 1895. godine. U zemlji je boravila samo kada u njoj nije bio kralj Milan.\nSvesrdno je pomagala ženska društva i pokret za emancipaciju žena u Srbiji, bila pokrovitelj čuvene Više ženske škole u Beogradu, ali i mecena mnogih umetnika, slikara i pisaca, i angažovala se u pomoći ranjenicima i ratne siročadi iz srpskih oslobodilačkih ratova sa Turskom i Bugarskom.\nVELIKI MECENA UMETNIKA, SLIKARA i PISACA: Kraljica Natalija na slici Uroša Predića\nKasnije, i pored zatiranja dinastije Obrenović i zločinačkog ubistva njenog sina Aleksandra i njegove žene kraljice Drage u Majskom prevratu 1903, iz Francuske je pomagala Srbiju u balkanskim ratovima i Prvom svetskom ratu. Bila je veliki dobrotvor i svoja imanja testamentom je zaveštala Beogradskom univerzitetu i manastirima i crkvama – zadužbinama Obrenovića.\nPosle Drugog svetskog rata, međutim, njena bista je uklonjena iz aule Beogradskog univerziteta.\nIzvor: Wikipedia, Knjiženstvo Foto: Wikimedia/Pinterest\nRelated Topics:Kralj Petar Drugi KarađorđevićMilan ObrenovićDraga MašinFrancuskakraljica Natalija Obrenovićmanastir


Irački Kurdistan uveo kvotu na ulazak izbjeglica iz Sirije | advance.hr vijesti\n20. Kolovoz 2013. | 16:08\nIrački Kurdistan uveo kvotu na ulazak izbjeglica iz Sirije\nVlasti u Iračkom Kurdistanu, autonomnoj regiji na sjeveru Iraka, uveli su kvotu na ulaz sirijskih izbjeglica. Od sada će na njihov prostor moći ući maksimalno 3,000 izbjeglica na dan. Podsjetimo, zbog eskalacije nasilja protiv Kurda na prostoru sjeverne Sirije u posljednjih nekoliko dana (od četvrtka) na prostor Iračkog Kurdistana prešlo je preko 30,000 osoba. Kao razlog za uvođenje kvote ističu su kronični problemi oko smještanja izbjeglica....\nFoto: Predsjednik Iračkog Kurdistana, Massoud Barzani, posjetio je jučer izbjegle Kurde iz Sirije


KRIK: Mali tajno kupio 24 stana na bugarskom primorju - Ekonomske Vesti\nKRIK: Mali tajno kupio 24 stana na bugarskom primorju\n19. okt. 2015 20. okt. 2015 Andrija Matić 0 Comments apartmani, Beopetrol, Bugarska, Crno more, korupcija, KRIK, Lukoil, Siniša Mali, Srđan Dabić, Sveti Nikola\nMreža za istraživanje kriminala i korupcije KRIK optužila je gradonačelnika Beograda Sinišu Malog da je tajno kupio 24 stana na bugarskom primorju vredna pet miliona evra.\nKako tvrdi KRIK, Mali je kao direktor dve ofšor firme sa Britanskih Devičanskih ostrva kupio 23 luksuzna apartmana u bugarskom letovališto Sveti Nikola, dok je jedan apartman kupio na svoje ime.\nNije poznato da li je Mali vlasnik tih kompanija ili je kupovinu sproveo za drugog kupca, navodi KRIK.\nUkupna kvadratura svih 24 apartmana koje je, prema navodima KRIK-a, kupio u Svetom Nikoli iznosi oko 3.100 kvadratnih metara. U proseku oko 129 kvadrata po apartmanu. Oni spadaju među najveće u kompleksu, a jedan od 203 kvadratna metra se nalazi na plaži.\nOdmaralište Sveti Nikola sa 235 apartmana nalazi se na plaži Crnog Mora između bugarskih gradića Černomoreca i Sozopola. Udaljeno je 20 minuta vožnje od aerodroma u Burgasu.\nMali je apartmane u Bugarskoj kupovao koristeći ofšor kompanije sa Britanskih Devičanskih ostrva, koja su jedna od najatraktivnijih lokacija za one koji žele da osnuju ofšor preduzeća.\nPrema dokumentaciji KRIK-a, Mali je upisan kao direktor dve kompanije: „Brigham Holding & Finance Inc.“ i „Etham Invest & Finance Corp.“.\nKao predstavnik ovih firmi, kupio je 2012. godine dve bugarske kompanije – „Erul 11“ i „Erma 11“ – koje su u svom vlasništvu imale po sedam apartmana u Svetom Nikoli.\nUgovori takođe pokazuju da je Mali platio 1.585 evra u gotovini na dan kada je posao sklopljen i dogovorio da plati preostalih oko 707.000 evra u roku od tri godine od datuma potpisivanja. KRIK piše da je rok prošao pre tri meseca, ali nije poznato da li je novac uplaćen.\nTokom 2013. godine, Mali je preko ovih bugarskih kompanija kupio još devet apartmana. Zatim je, od 2013, prodao četiri apartmana u Svetom Nikoli, od toga poslednji apartman u maju ove godine.\nKRIK navodi da je Siniša Mali veći broj apartmana kupio od kompanije Akladi iza koje stoji Srđan Dabić, bivši direktor srpskog ogranka ruske naftne kompanije Lukoil.\nDabić je pre 12 godina zastupao Lukoil u privatizaciji Beopetrola, koju je Savet za borbu protiv korupcije nazvao nepoštenom i koruptivnom. U to vreme, podseća KRIK, Siniša Mali je bio direktor Centra za tendere u Agenciji za privatizaciju i nadgledao je ovu privatizaciju u ime države.\n← Kina: Kvartalni rast 6,9% – najmanji od 2009.\nRadulović: Zahtevamo ostavku Siniše Malog →\nPonuda privedenim prinčevima: Platite i puštamo vas!\n18. nov. 2017 Luka Matić 0


..Dugoselska kronika.. - Održana skupština Udruge vinogradara i vinara Općine Brckovljani: DOBRA VINA I LOŠA GODINA\nOdržana skupština Udruge vinogradara i vinara Općine Brckovljani: DOBRA VINA I LOŠA GODINA\nUdruga vinogradara i vinara Općine Brckovljani održala je 20. lipnja redovitu izvještajnu skupštinu u Štakorovcu, a podršku su im došli izraziti i čelni ljudi Općine – načelnik Tihomir Đuras i predsjednik Općinskog vijeća Stjepan Vinojčić.\nPočetak skupštine odisao je pesimizmom jer, kako je istaknuo predsjednik Udruge Željko Panian, većina zacrtanih aktivnosti za proteklu godinu nije ostvarena zbog korona krize. Održano je tek nekoliko događanja – Vincekovo koje je bilo prije krize te kušanje i ocjenjivanje vina, dok su ona najznačajnija događanja – Bartolovo, Martinje i tradicionalno božićno kušanje vina, kao i edukacije i edukativno putovanje izostali. Za utjehu je bilo jedino što su vina koja su ocjenjivana te godine bila vrhunska, ali i to je bila slaba utjeha kad ih nisu imali prilike ponuditi drugima na probu i zajednički izgustirati.\nPremda je i dosadašnji dio ove godine u znaku korona krize, postupno slabljenje zaraze i popuštanje mjera protiv nje, ulijevaju optimizam brckovečkim vinogradarima koji se nadaju da će se u preostalom dijelu godine uspjeti vratiti na „staronormalno“ te održati edukacije i otići na edukativno putovanje, ali i obilježiti sve „zapovjedane“ vinske svece i blagdane. Vincekovo je, doduše, bilo nešto skromnije, ali i ovogodišnje ocjenjivanje vina, s kojega su na samoj skupštini dodijeljena i priznanja, pokazalo se da je kvaliteta grožđa obranog u 2020. godini bila dobra i da su vina kvalitetna.\nPredsjednica stručno ocjenjivačke komisije za kvalitetu vina Maja Firšt izrazila je bojazan vezano uz ovogodišnji urod s obzirom na vremenske nepogode na početku tekuće godine, ali i nadu da će urod, koji će zasigurno biti manji, možda ipak biti još kvalitetniji jer vinari Općine Brckovljani imaju dobru podlogu za to, a to je u prvom redu znanje u tehnologiji prerade vina.\nS tim se je složio i predsjedavajući skupštine Mirko Meliš koji je izrazio još jednu bojazan koja prijeti ovdašnjim vinogradarima, a to je da se Hrebinečki i Štakorovečki breg, kao i Sveti Jakob, sve više pretvaraju u stambenu zonu te da urbanizacija, ali i svinje i kokoši, sve više otimaju mjesta vinogradima.\nNačelnik Općine Tihomir Đuras je istaknuo kako je svjestan tog problema, iako sama Općina malo toga može poduzeti da se spriječi trend naseljavanja tradicionalno vinorodnih područja. Interes Općine, rekao je Đuras, jest očuvanje vinorodnog područja u smislu da i dalje njegova glavna namjena bude uzgoj vinograda, ali i njegovo pretvaranje u turističku zonu upravo u smislu poticanja proizvodnje vina., Vinogradare je pozvao da se aktivno uključe u raspravu o izmjeni Prostoronog plana Općine Brckovljani koji će uskoro u proceduru, a kojim će se, između ostaloga, nastojati zaštititi upravo područja koje sada pokrivaju vinogradi i kleti jer to je, dodao je Đuras, i dalje najljepši dio naše općine.\nNa kraju skupštine podijeljena su priznanja najboljim vinarima s ovogodišnjeg ocjenjivanja. Zlatom je ocijenjeno 11 vina, sedmorice proizvođača. Šampion izložbe je Marijan Tomurad s vinom kraljevina, a zlatna odličja dobio je i za merlot i graševinu.\nZlatne diplome dobili su i Željko Frljak za mješavinu i graševinu, Željko Cigrovski za mješavinu, Franjo Tašler za traminac i cabernet souvignon, Damir Zaleznik za manzoni bijeli, Stjepan Škrapec za rajnski rizling te Željko Panian za pinot bijeli.


bks | Beogradski karate savez | Page 20\nSrbija druga u generalnom plasmanu na prvenstvu Balkana\nDanas je završeno prvenstvo Balkana za seniore u ukupnom plasmanu Srbija je zauzela drugo mesto sa osvojenih 14 medalja (3 zlatne, 5 srebrnih i 6 bronaznih). Drugog dana medalje su osvojili: muški kata tim (Simović, Todorović, Petrović), Jelena Milivojčević (KK “Mladenovac” – Mladenovac), Branka Aranđelović (KK “Niš” – Niš), ženski kata tim (Leković, Mladežić, Savevski) srebrne medalje, a bronza je ...\tOpširnije »\nTri zlata za Srbiju\nPrvog dana takmičenja na prvenstvu Balkana za seniore, zlatne medalje su osvojili: Ivana Čomagić (KK “Partizan” – Beograd), Stefan Joksić (KK “Borac” – Čačak) i Slobodan Bitević (KK “Dinamo” – Pančevo), srebro je pripalo Jovani Preković (KK “Knjaz” – Aranđelovac), a bronze Ivani Stepanović (KK “Somborac” – Sombor), Bojani Mladežić (KK “Tikvara” – Bačka Palanka, Dejanu Pajkiću (KK “Vazduhoplovac” – ...\tOpširnije »\nPrvenstvo Balkana za seniore\nDanas je reprezentacija Srbije otputovala na Prvenstvo Balkana za seniore, koje se ove godine održava u Istanbulu – Turska. Na prvenstvu Balkana nastupiće oko 300 takmičara iz 11 zemalja. Prvi takmičarski dan na prvenstvu je subota. sastav reprezentacije Srbije\tOpširnije »\nU nedelju 28. februara će se održati karate turnir Zlatno Zvono. Organizator turnira je Karate klub ,,Sopot,, koji u 2016-oj slavi 35 godina postojanja. Turnir će se održati u sali O. Š.,,Jelica Milovanović,, u Sopotu sa početkom u 10 časova. Zlatno Zvono 2016\tOpširnije »\nBKS dodelio plakete najuspešnijima\nU nedelju 21.02.2016. na prigodnoj svečanosti BKS je dodelio plakete najuspešnijim klubovima,sportistima i trenerima saveza. Najuspešniji klubovi KK Mladenovac KK Studentski grad KK Samuraj KK Partizan KK Nippon KK Unsu KK Čukarički Roda Najuspešniji treneri Aleksandar Ranisavljević Goran Šćepanović Branko Vučković Miloš Živković Tatjana Petrović Bojana Stanković Nemanja Glišić Najuspešniji sportisti Simić Minja (Stud.grad) Šestakov Aleksandar ...\tOpširnije »\nU nedelju 21.02.2016. godine u održano je polaganje za majstorska zvanja. Komisija u sastavu : Dragoslav Stojkivić – predsednik komisije , Zoran Vukajlović , Ninoslav Gliić –članovi komisije i Goran Šćepanović predsednik BKS-a dodelila je 24 zvanja majstora karate sporta 1. dan. Istoga dana na prigodnoj svečanosti dodeljene su diplome i crni pojasevi. Spisak kandidata koji su položili za zvanje majstora karatea:\tOpširnije »\nNastup selekcije BKS\nNarednog vikenda selekcije Beogradskog karate saveza će nastupiti na dva turnira: TK Open – Tuzla i Tatami Kup – Budimpešta.\tOpširnije »\nDrugog dana na prvenstvu Evrope, Marina Radičević (KK “Zadrugar” – Lazarevo) je osvojila srebrnu medalju. Na putu do medalje pobedila je takmičarke iz: Slovenije, Poljske, Bosne i Hercegovine i Turske, da bi u finalu izgubila od takmičarke iz Francuske. Zapažen nastup su ostvarili i muški juniorski kata tim (Cerović, Suvjačević, Vukmirović) koji je zauzeo 5. mesto, kao i Aleksandra Vujasinović (KK ...\tOpširnije »\nPrvog dana Evropskog prvenstva za kadete, juniore i mlađe seniore, članovi reprezentacije Srbije osvojili su jednu zlatnu i dve bronzane medalje. Zlatnu medalju osvojila je Durmiš Dina (KK “Studentski Grad” – Beograd) u kategoriji kadetkinja borbe pojedinačno +54kg a bronzane medalje Mladežić Bojana (KK “Tikvara” – Bačka Palanka) u kategoriji mlađih seniorki kate pojedinačno i Simić Jovan (KK “Winner” – ...\tOpširnije »\nŽreb za prvenstvo Evrope\nDanas je u kasnim popodnevnim satima obavljen žreb na prvenstvu Evrope za kadete, juniore i mlađe seniore. Sutra je prvi takmičarski dan na prvenstvu Evrope i nastupiće takmičari u katama pojedinačno u svim uzrasnim kategorijama, kao i kadeti i kadetkinje u borbama pojedinačno u svim težinskim kategorijama. Žreb EP kadeti, juniori i U21\tOpširnije »\nOtputovala reprezentacija Srbije na EP\nJuče je reprezentacija Srbije otputovala na Evropsko prvenstvo za kadete, juniore i mlađe seniore, koje se ove godine održava u Limasolu na Kipru. Na ovogodišnjem prvenstvu Evrope nastupiće preko 950 takmičara iz 48 zemalja. Prvi takmičarski dan je petak kada po programu nastupaju takmičari u katama pojedinačno u svim uzrasnim kategorijama i kadeti i kadetkinje borbe u svim težinskim kategorijama. ...\tOpširnije »\nOdržana redovna godišnja Skupština BKS\nJuče je održana redovna godišnja Skupština BKS-a. Skupštinom je predsedavalo radno predsedništvo na čelu sa predsednikom BKS-a Goranom Šćepanovićem i članovima Draganom Todorovićem i Aleksandrom Ranisavljevićem. Usvojen je izveštaj Nadzornog odbora o radu saveza u protekloj godini, izveštaj o radu saveza i finansijski izveštaj, plan i program rada saveza i finansijski plan za 2016.godinu. Članovi skupštine upoznati su da će ...\tOpširnije »\nPolaganje za majstorska zvanja će se održati 21. ferbruara 2016. godine. Rok za prijavu zaintresovanih kandidata je do 1. februara 2016. godine.\tOpširnije »\nPrvi turnir Premier lige Pariz Open\nOvog vikenda u Parizu se održava prvi turnir Premier lige. BKS će predstavljati takmičarke u borbama Milivojčević Jelena KK “Mladenovac” i Čomagić Ivana KK “Partizan”. Na ovom turniru nastupiće preko 1000 takmičara iz 75 zemalja.\tOpširnije »\nRedovna godišnja Skupština Beogradskog karate saveza, će se održati u sredu, 27.januar 2016.godine, u Svečanoj sali Gradskog centra za fizičku kulturu (Stari DIF), Deligradska 27, II sprat, sa početkom u 16 časova. Poziv za Skupstinu i dnevni red delegatski list\tOpširnije »\nOdržana vanredna izborna Skupština BKS\n30.12.2015.godine održana je vanredna izborna Skupština na kojoj je izabrano novo rukovodstvo saveza. Za Predsednika Saveza izabran je Goran Šćepanović, a za članove UO: Zoran Vukajlović Dragan Todorović, Stevan Nikoić, Mileta Koprivica, Darko Đurković, Miroslav Ilić, Goran Čomagić, Aleksandar Ranisavljević, Nebojša Kovačević i Milosav Miličković. Takođe je izabran i Nadzorni odbor u sastavu: Saša Mihajlović, Kajica Kaličanin i Nikola Stevanović. Na ...\tOpširnije »


Kupovina automobila preko Interneta - Otkup automobila Beograd Blog\nPosted By: Igor Novaković 10 марта, 2014\nAgresivne reklame, taktika pritiska na kupca, i svi drugi načini koje su trgovci osmislili da zbune kupce isključeni su kada se automobil kupuje putem interneta. U tom slučaju kupac vlada situacijom i sprovodi svoju potragu iz komfora svoje kuće.\nPa, odakle zapravo dolaze ovi automobili sa Interneta? Sajt Otkupautomobila.com je malo testirao naše tržište i vidite šta je zaključio. Ironija je što automobili koje pretražujete preko Interneta dolaze iz istih onih auto placeva, preprodavaca koje mnogi strahuju da posete. Većina onlajn kupaca traže ili pogodnost ili upoređuju cene. Trgovci automobilima znaju da kupcima moraju ponuditi i ove pogodnosti da bi proširili domet svojih tržišta.\nKako izvršiti pretragu za pronaći najbolji auto za Vas\nPrvi korak u ovom procesu je da odlučimo koje bi funckije trebalo da postoje naš budući automobil i koji automobili obezbeđuju te karakteristike. Neki od važnijih faktora koje treba razmotriti su:\nVerovatno najbitnija stavka je platežna sposobnost kupca. Koliko novca planirate da izdvojite za vaš novi auto?\nKako će se koristi automobil\nDa li će automobil služiti kao taxi ili će biti korišćen samo za vožnju do posla i nazad. Funkcionalni zahtevi za automobil moraju biti poznati. Ovo je ”praktični” deo procesa potrage.\nZa mnoge ljude automobil ne samo da mora biti u stanju da ih odveze od tačke A do tačke B, već i da im obezbedi pouzdano i bezbedno tokom vožnje.\nTest vožnja automobila\nČak i ako određen automobil ispunjava sve funkcionalne zahteve koji su ranije navedeni, potrebno je provozati automobil radi testiranja i naravno da uživo pogledate vaš izabrani automobil. Možda ima neku iritantnu falinku ili boja u unutrašnjosti ne izgleda kao na slikama. Mnogi ljudi se ne uklapaju u pojam prosečnosti u smislu visine i težine, tako da je bitno uveriti se da unutar automobila ima dovoljno prostora da bi se komforno sedelo i upravljalo vozilom.\nDrugi korak u kupovini automobili preko Interneta\nPošto je sada određena lista izabranih automobila koji su ispunili vozačeve zahteve i obezbebedili mu prijatno iskustvo, vreme je da se vratimo na krugi korak. Ovo posebno važi kada se borimo sa odlukom između dve marke i modela.\nOvaj korak podrazumeva obraćanje pažnje na iskustvo drugih kupaca, potrošnju goriva, bezbednost i pouzdanost.\nKupovina kola je velika odluka; uzimanje u obzir onoga što vlasnici imaju da kažu moglo bi da pomogne u učvršćivanju odluke.\nKupovina automobila preko vodećih sajtova u Srbiji\nPoslednji korak u ovom procesu je upoređivanje cene na svim sajtovima koji vam daju trenutnu ponudu polovnih automobila na tržištu u Srbiji. To podrazumeva ne samo upoređivanje cena, već i mnoge druge faktore. Za tu svrhu Internet je jako pogodan. Završićemo ovu temu izlistavanjem nekih od najvećih sajtova kod nas i šta da očekujete od svakog od njih kada su u pitanju usluge pretrage automobila preko Interneta.\nOoyyo je izgradio svoju reputaciju u Svetu a od skoro i kod nas na ekspertizi u proceni polovnih automobila, danas Ooyyo kupcima nudi mnogo više novih i polovnih kola. Usluge koje se nalaze na Ooyyo u uključuju: cenu polovnih automobila, poređenja automobila, rejtinzi i ocene, savetovanje pri kupovini, krediti, osiguranje, listinzi polovnih automobila, cene na auto placevima kao i kontakt podaci auto placa.\nLink ka Ooyyo\nMoj auto takođe omogućava korisnicima da pretražuju kola i prave poređenja. Moj auto pristup je da forsira potencijal čitave svoje mreže. Kompletni niz usluga koje ekskluzivno nudi Moj auto uključuje: besplatan kontrolu za vozilo, poređenja automobila, iskustva članova sajta i ocene (iz izveštaja potrošača), saveti pri kupovini, cena na auto placevima.\nLin ka Moj auto\nPolovni automobii je još jedan vebsajt koji je posvećen pretraživanju i odlukama pri kupovini automobila. Polovni automobil ima neke jedinstvene pristupe logičnim načinima na koje ljudi kupuju automobil, kao što je sortiranje po visini cene. Druge usluge uključuju: određivanje cene novim automobilima, poređenja automobila ”rame uz rame”, rejtinzi i ocene, saveti pri kupovini, listinzi polovnih automobila, cene na auto placevima.\nLink ka Polovni automobili


(VIDEO) Nova Hyundai Elantra pod svetlima Holivuda! | AutoBild.rs\nHomeVesti(VIDEO) Nova Hyundai Elantra pod svetlima Holivuda!\n8.24K views March 11, 2020\nNova generacija modela Hyundai Elantra je spremna. Nakon što smo videli prototip ovog vozila i dobili brojne informacije o izgledu i performansama novog južnokorejskog aduta, vreme je i za zvaničnu prezentaciju 17. marta u Los Anđelesu.\nPred promociju Hyundai je izbacio par fotografija ovog kupea sa četvoro vrata, koji bi trebalo da raspale maštu svih koji prate svet automobila. Naravno, najveća promena tiče se dizajna karoserije, koja sada ima naglašenije obline i padajuću liniju krova nalik na kupe, čime se pravi značajan otklon od klase sedana.\nLinije na bokovima su primetno oštre i imaju uglast izgled na pojedinim pregibima, dok je u kratkom videu vidljivo i da je prednji gril sada uvećan. Unutra se pažnja obratila na minimalistički dizajn sa centralnim displejom osetljivim na dodir koji se savršeno uklapa u enterijer tamnih tonova, bez odudaranja od instrument table.\nNova Elantra se očekuje u slobodnoj prodaji od početka 2021. godine, dok će nakon promocije 17. marta u “Lot Studiju” u zapadnom delu Holivuda, porudžbine biti moguće od septembra meseca.\nTags:ElantraHyundaiHyundai ElantraLos AnđelesPromocija


Počeli peti Dečji svetosavski dani | (Vesti - 28.01.2020) Subotica\nKomentara: 1 | Pregleda: 1288\n28.01.2020 u 08:34h\nU OŠ „Matko Vuković“ juče su svečano otvoreni peti Dečji svetosavski dani, koji se ove godine održavaju do 3. februara pod sloganom „Ići ćemo putem slave, starim putem Svetog Save“.\nDeci i brojnim zvanicama dobrodošlicu je poželela Mirjana Stevanović, direktorka OŠ „Matko Vuković“, citirajući stihove Desanke Maksimović: „Ja znam ko sam i po prijatelja svojih gospodstvu, i po blagorodnosti njihova lika...“\n- Sa nama su naši prijatelji i svima nam je puno srce. Poruka ovogodišnje manifestacije je da je prava slava ono što nas je učio Sveti Sava, put prijateljstva, ljubavi... - poručila je direktorka. - Ove godine imamo više od četiri stotine učesnika, koji su deo programa, likovnog ili literarnog konkursa. Imamo šest programskih dana sa zaista bogatim i zanimljivim sadržajima.\nKum škole i ovogodišnje manifestacije je gradonačelnik Bogdan Laban, koji je podsetio na delo Svetog Save i sve ono što je on svom narodu ostavio, a Dečje svetosavske dane ocenio kao sve značajniju manifestaciju.\n- U danima kada obeležavamo sećanja na život i rad Save, svetitelja i učitelja svog naroda koji je oličenje srpskog kulturnog identiteta i sistema moralnih vrednosti, vraćamo se njegovim mnogostrukim zaslugama i zato naš zavet, oslanjajući se na slova Svetog Save, mora biti težnja ka miru i očuvanju vekovnih dragocenih dostignuća. Ovo je prilika da se još jednom podsetimo šta je Sveti Sava sve činio za života, i da je po delima bio naš savremenik, prevazilazeći istorijsko doba u kojem je živeo. Vrednosti koje je utkao u našu državnost i duhovnost su neprolazne. Naučio je svoj narod šta je ljubav, mirenje, praštanje, znanje, istinoljublje, čast i dostojanstvo – naglasio je gradonačelnik Laban. - Učenje o svetosavlju je učenje za budućnost, a nema boljeg mesta od ovog da upoznajemo buduće generacije o liku i delu Svetog Save, jer time čuvamo budućnost našeg naroda, naših pokoljenja, čuvamo naša uverenja, tradiciju i običaje, čuvamo jezik i kulturu.\nPostavljeno pre 62 dana i 10 časova\nSubotica [pre 62 dana i 4 časa] Odgovori\nLepo je učiti decu o našoj istoriji. Ko poznaje i voli svoje, znaće ceniti i tudje.\n#292365 (6) (7)


Francuska: Porast broja obolelih u bolnicama\n12. januara, 2021 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nKako javljaju francuski mediji, pozivajući se na zvanične brojke, broj zauzetih kreveta u francuskim bolnicama iznosi 24812, uključujući intenzivnu negu. Sa dodatnih 310 smrtnih slučajeva, ukupan broj umrlih premašio je 68000 smrtnih slučajeva od početka epidemije.\nBroj hospitalizovanih zbog Kovida-19 povećao se u ponedeljak 11. januara u Francuskoj, uključujući i jedinice za intenzivnu negu. Prema podacima javnog zdravlja Francuske, 24812 osoba je hospitalizovano zbog bolesti koronavirusa, uključujući 2666 na intenzivnoj nezi, odnosno 253 i 37 više nego prethodnog dana.\nBroj novih slučajeva kontaminacije za 24 sata, i dalje je niži u ponedeljak, i iznosio je 3582, u odnosu na 15.944 u nedelju, a u bolnicama je zabeleženo 310 dodatnih smrtnih slučajeva. Uprkos ovim brojkama nadležni upozoravaju da je situacija veoma loša.\nTagovi: bolnice - Francuska - korona virus


Uto - 10 Mar\nJedan ruski trener, nezadovoljan igrom dje?aka, odlu?io je da primijeni vaspitnu mjeru "�utiranjem po nogama" na fudbalskoj utakmici mla?ih selekcija.\nPet - 06 Mar\nKada se javio na telefon, Mensur Mujd�a bio je mnogo raspolo�eniji nego prije dvije sedmice, kada smo posljednji put razgovarali. Jasno je za�to - prvi put nakon oktobra na� reprezentativac je po?eo jednu utakmicu Frajburga\nčet - 05 Mar\nDrugo kolo proljetnog dijela prvenstva odgo?eno je zbog vremenskih (ne)prilika u na�oj zemlji.\nKRAJ VELIKE KARIJERE Zvjezdan Misimovi? se oprostio od aktivnog igranja fudbala!\nRIAD BAJI? PRVI STRIJELAC BH. LIGE Golgeter na pragu "A" reprezentacije, a jo� "vozari"\nUO?I ME?A WERDERA I WOLSFBURGA: Policija u Bremenu u pripravnosti zbog opasnosti od islamskih ekstremista


Šta je interferon? |. | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNAGENERALŠta je interferon?\nŠta je interferon?\n06 / 10 / 2020 GENERAL, zdravlje, ŽIVOT\nInterferon (IFN) je protein koji sintetizira većina tjelesnih ćelija i djeluje protiv bakterija, parazita, virusa i tumora. Proučavaju se u okviru najveće klase glikoproteina poznatih kao citokini. Postoje četiri vrste interferona;\nIFN alfa - proizvode bijele krvne stanice,\nIFN beta - proizvode ga druge ćelije tijela,\nIFN gama - proizvode ga T limfociti.\nIFN tau - proizvode ga trofoblastne ćelije.\nBudući da je interferon specifičan za određenu vrstu, on se još uvijek mora dobiti iz ljudskih ćelija za upotrebu u humanoj terapiji. U početku se interferon proizvodio u poluindustrijskoj skali iz bijelih krvnih zrnaca ili iz kulture fibroblasta fetusa. Danas IFN (IFN alfa) genetički inženjeri proizvode iz bakterije (Escherichia coli sa colibacillus). U tu svrhu genetsko blago dotične bakterije mijenja se novim rasporedom (umetanjem fragmenta ljudske DNK kodiranog za IFN alfa). Kultura se razvija u prisustvu tetraksilina, moćnog antibiotika na koji su bakterije prethodno postale otporne. U industrijskoj proizvodnji kulture se proizvode u posudama za fermentaciju od 3500 litara i proizvod se pročišćava nekoliko puta zaredom.\nRazni interferoni se koriste za pacijente sa MS (multipla skleroza). Uglavnom se koristi beta interferon.\nKakva je procedura pregovaranja?\nŠta je Rail Systems Engineering?\nŠta je željeznički prijevoz?\nŠta je High Speed Train?\nŠta je voz velike brzine?\nŠta je Sürmene Çamburnu Transfer Station Project\nŠta je ERTMS / ETCS? - Tehnologije željeznice\nŠta je Interrail\n3. Koji je razlog za Bosforski most?\nKoja je najnovija situacija u Eticsehir-İstanbul YHT liniji\nZavršena prva faza revizije sistema signalizacije Bursaray


Maps of World War II – Digitalna istorija\nEric Rymer, ”Maps of World War II”\nEric Rymer, ”Maps of World War II”, у: History Link 101, <http://www.historylink101.com/1/world_war_II/maps.htm> (09. XII 2008).\nU okviru Web prezentacije History Link 101, čiji je autor Erik Rajmer (Eric Rymer), nastavnik istorije iz Ohaja, nalazi se i stranica sa linkovima koji vode do lokacija koje sadrže istorijske karte Drugog svetskog rata. Stranica je jednostavno podeljena u tri dela: prvi deo sadrži pet lokacija sa istorijskim kartama (oko 350 mapa), u drugom delu dati su linkovi ka pojedinačnim mapama, dok su u trećem delu dati linkovi ka drugim, različitim sajtovima vezanim za Drugi svetski rat, podeljeni u sedam grupa: Istočni front/Afrika, Zapadni front, Pacifik/Azija, biografije, svakodnevni život, slike, istraživanja. Uprkos malo lošijem vizuelnom rešenju prezentacije, sajt Erika Rajmera svakako zavređuje pažnju kao veoma interesantna lokacija za sve koji se zanimaju za Drugi svetski rat.\nOriginalno objavljeno u Godišnjaku za društvenu istoriju 1-3, 2008, str. 155.\n#Holocaust #Holokaust #istorijske karte #istorijski atlas #Nemačka #savremena istorija #WWII\n#Arhiv Beograda #Film #SSSR #Austrija #savremena istorija #Rusija #istorija i film #balkans history #biblioteke #ličnosti #Wayback Machine #audiovizuelni izvori #časopisi #Holocaust #Engleska #Beograd #WWII #Evropa #istoriografija #WWI #digitalne kolekcije #fotografija #Prvi svetski rat #arhivistika #privatni arhivi #Jugoslavija #istorijski izvori #lokalna istorija #Amerika #istorijski atlas #Muzeji #foto kolekcije #Biografije #migracije #Srbija #digitalna istorija #novine i časopisi #Holokaust #arhivi #Nemačka #društvena istorija #Istorija Balkana


Održan skup „Salaši i seoska turistička domaćinstva kao značajan segment turističke ponude“ - News - Turistički svet\nOdržan skup „Salaši i seoska turistička domaćinstva kao značajan segment turističke ponude“\nU Privrednoj komori Vojvodine (PKV) danas je održan skup „Salaši i seoska turistička domaćinstva kao značajan segment turističke ponude“, u organizaciji PKV i „Dnevnik-Poljoprivrednik“ AD. Na skupu su predstavljene novine koje se očekuju u Zakonu o turizmu i Zakonu o ugostiteljstvu, finansijska podrška resornih republičkih i pokrajinskih institucija,značaj udruživanja, promocije na domaćem i inostranom tržištu i medijske podrške razvoju ruralnog turizma, a predstavljeni su i primeri dobre prakse.\n- Vojvodina je područje sa značajnim resursima za razvoj ruralnog turizma, koji u ubrzanim uslovima života i rada u velikim urbanim centrima, postaju sve značajniji motiv za privlačenje turista. Revitalizacija salaša i seoskih turističkih domaćinstava ima višestruke pozitivne efekte, demografske, kulturne i infrastrukturne, kako za razvoj ruralnih prostora tako i za njihove vlasnike koji ostvaruju dodatni prihod pružanjem turističkih usluga - rekao je predsednik PKV Boško Vučurević.\nTom prilikom, pomoćnik ministra u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija dr Renata Pindžo istakla je da su neke od ključnih promena za fizička lica pružaoce usluga smeštaja, koje predviđa novi Zakon o ugostiteljstvu, paušalno plaćanje poreza i boravišne takse, poslovanje bez posrednika, kao i uvođenje jedinstvenog informacionog sistema E-turista.\n- Prema Strategiji razvoja turizma od 2016. do 2025. godine, ruralni turizam prepoznat je kao jedan od proizvoda od posebnog značaja za razvoj turizma i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija u poslednje četiri godine, izdvojilo je oko 38.000.000 dinara za kreditna sredstva za poljoprivredna gazdinstva“, dodala je dr Renata Pindžo rekavši da je to jedini turistički proizvod u Republici Srbiji za koji je urađen Program razvoja koji je Vlada Republike Srbije usvojila u novembru 2011. godine kao rezultat projekta pet agencija Ujedinjenih nacija.\nKako ističe dr Gordana Radović, direktora „Dnevnik-Poljoprivrednik“ AD, izmena zakonske regulative jeste prvi, ali, kako kaže, ne i dovoljan uslov za razvoj ruralnog turizma u Srbiji.\n- Potrebna je aktivna uloga pružaoca usluga u turizmu, pre svega u segmentu udruživanja i specijalizacije za pojedine oblasti ruralnog turizma i zato smo se danas trudili da oni budu prisutni u što je moguće većem obimu, da istaknemo primere dobre prakse među njima, svetle primere promocije, ali i udruživanja - naglasila je dr Gordana Radović.\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za privredu i turizam Sergej Tamaš istakao je da je institucionalna podrška na lokalnom, pokrajinskom i republičkom nivou značajna i da ona postoji i da je resorni Sekretarijat 2017. godine opredelio i dodelio oko 54 miliona dinara za 38 subjekata, a ove godine je, kako kaže, opredeljen 41 milion dinara.\n- Uz aktivne učesnike samo umrežavanjem i povezivanjem možemo imati još bolje trendove, kao i veći finansijski priliv. Ono što ćemo radi u narednom periodu, spram finansijskih sredstava i budžeta kojim raspolažemo, jeste jedan novi podsticaj, novi konkurs za tradicionalne, domaće proizvođače hrane i pića - rekao je Sergej Tamaš i dodao kako se Srem ističe po primerima dobre prakse.\nJedan od njih je i mali porodični salaš „Isailovi“ iz Sremske Mitrovice, koji na toj lokaciji postoji od 1965 godine, a u vlasništvu porodice Jovanović.\n- Salaš je zadržao autentičan izgled i oblik,a ime Isailovi potiče od pretka Grka koji se zvao Isailo, koji je kao pop dobio parohiju u Sremu, gde je zavoleo Sremicu i tu i ostao - rekla je Ana Jovanović.\nPrema rečima vlasnika salaša, oaza mira i tišine, salaši i mesta gde domaćini vredno rade i žive u skladu sa zakonima prirode.\n- Sve više mladih se opredeljuje da ostane na svojim imanjima da li baveći se isključivo poljoprivredom, ili još nekim dodatnim poslovima kao što je turizam ili proizvodnja raznih prehrambenih proizvoda.U svakom slučaju salaši su mesta gde se čuva istorija, kultura i način života ljudi u Vojvodini.Zbog toga su salaši koji su otvorili svoje kapije i bave se turizmom, rado posećena mesta na koja se gosti stalno vraćaju - rekla je Aranka Milić, vlasnik salaša „Dida Hornjak“ iz Sombora.\nNa skupu su učestvovali i pomoćnik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Saša Stevanović koji je govorio o uticaju i značaju razvoj ruralnog turizma, značaju ostanka mladih na selu i uključivanju žena u primarnu poljoprivrednu proizvodnju. Dr Kristina Košić sa Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu,urednica emisije „Znanje i imanje“ Jasmina Nikitović Stojičić koja je govorila o medijskoj podršci razvoju ruralnog turizma, Erne Dani koji je govorio o značaju udruživanja za prodaju turističkog proizvoda ruralnih sredina, Vladimir Ivanović na temu promocije seoskog turizma Srbije, a Miroslav Božinje predstavio svoj turistički i gastronomski vodiča „Salaši za Vas“. Među primerima dobre prakse, svoju priču ispričali su i Aleksandar Samardžija, vlasnik „Salaša 137“ sa Čeneja, vlasnik „Perkovog salaša Neradin“Boško Ivanić, vlasni turističkog domaćinstva„Gostoljublje“ iz sela Mionica, Kosjerić Željko Sredić i Bojana Tomašević, vlasnik seoskog turističkog domaćinstva „Tomašević“ iz sela Struganik, optšina Mionica.\nRevitalizacija salaša i pružanje usluga u seoskim domaćinstvima kroz turizam ima višestruke pozitivne efekte, kako za vlasnike tih objekata koji ostvaruje dodatni prihod pružanjem turističkih usluga, tako i za sveobuhvatni razvoj ruralnih prostora kao što su demografski efekti (povećan interes za ostankom i privređivanjem), kulturni efekti (povećan interes za očuvanje i negovanje tradicije) i infrastrukturni efekti (podizanje kvaliteta saobraćajnica, elektro i komunalne mreže).\nKabinet predsednika Privredne komore Vojvodine


Izvor: RTS, 11.Jul.2019, 19:46\nU Londonu je završena Konferencija o odbrani medijskih sloboda, koja je okupila predstavnike vlada, nevladinih organizacija, medija i univerziteta iz oko stotinu zemalja. Šef srpske diplomatije Ivica Dačić jedan je od dvadesetak potpisnika dokumenta o obavezivanju na zaštiti prava medija. >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS <<\nRTS: Bilateralni sastanci Dačića u Londonu\nNoviMagazin.rs: Dačić: Srbija shvata ozbiljno pitanje bezbednosti novinara\nDanas: Dačić i lord Ahmad od Vimbldona o slobodi medija\nRadio Televizija Vojvodine: Tugendot iz britanskog parlamenta prihvatio poziv za posetu Beogradu


Povratak redovnim poslovima\nObzirom da je epidemijološka situacija COVID 19 u blagom padu i da nema nekih većih žarišta u našem regionu, stanari Biznis inkubator centra, kao i menadžment su se vratili redovnim poslovima.\nPrilikom realizacije poslovanja, koriste se sve mere zaštite, dezinfekcije, održavanje distance pri radu, kao i nošenje zaštitne opreme. Sprovode se i dodatne mere zaštite za lica koja nisu zaposlena, ali poslovno posećuju Inkubator. Veliki problem u poslovanju predstavlja nedostatak zaštitne opreme koja se ne može nabaviti, kao i sirovina za neke vidove proizvodnje. Bez obzira na stanje i nedostatke zaposleni se snalaze na razne načine, kako bi proizvodnja funkcionisala.\nObzirom da se epidemija smanjuje korisnici su postali znatno pozitivniji. Strah i neizvesnost, koja je vidno bila ispoljena kod svih korisnika na početku epidemije i proglašenja vanrednod stanja, kako za zdravlje ljudi, tako i za poslovanje i opstanak na tržištu. Sa pozitivnijom epidemiološkom situacijom i merama koje je Vlada Republike Srbije predložila za pomoć građanima i privredi, vraćaju pozitivizam i blagostanje kod svih.\nPodsticaj privrede, ublažavanje krize, subvencije, kredite i ostale mere za privredu koje je Vlada predložila i usvojila možete pogledati na: https://pks.rs/pregled-svih-vesti?fbclid=IwAR2e8FNrXWWGICsLo391-LCe9aKbIDuqLZIM9UI0DjD1b2ZGHeK3W2lH7FE\n« Radimo i u uslovima vanredne situacije\tPROSTOR ZA VAŠE NOVE IDEJE »


13. June 2017. | Epoha.ba Hadžići\nDaily Archives: "13. June 2017." →\nBorci ne odustaju o svojih zahtjeva, ne žele pregovore s Vladom\nObespravljeni demobilisani borci i danas su nastavili svoje proteste pred zgradom Vlade FBiH, pred kojom su i noćili. Kako su kazali, oni će pred zgradom Vlade ostati sve do isunjenja njihovih uvjeta. Trenutno je...\nSARAJEVO Dr. Bešlija tvrdi da će riješiti problem do petka: Onkološki pacijenti protestuju ispred KCUS-a\nProtest onkoloških pacijentica počeo je jutros ispred Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, a krugu KCUS-a i dalje se nalaze nezadovoljni pacijenti, a kako javlja reporter Patrije dr. Semir Bešlija, šef Klinike za onkologiju primio je...\nUŠTEDE SEBIJE IZETBEGOVIĆ KLINIČKI CENTAR SARAJEVO: Zbog kvara na aparatima, 150 onkoloških pacijenata biće otpušteno sa klinike!\n150 teško bolesnih onkoloških pacijenata trebalo bi danas biti otpušteno iz KCUS-a. Aparati za zračenje nisu servisirani i ne rade zurnal.info Oko 150 onkoloških pacijenata trebalo bi danas biti otpušteno s KCUS-a, jer ne...


29. јануара 2018. Novi Sad, Vesti\nBesplatne pripreme za prijemni ispit iz matematike biće organizovane u narednih nekoliko nedelja na Prirodno-matematičkom fakultetu, počevši od subote, 3. februara.\n– 3. februar, od 10 do 14 časova, A7\n– 10. februar, od 10 do 14 časova, A7\n– 24. februar, od 10 do 14 časova, sala 64\n– 3. mart, od 10 do 14 časova, A7\n– 10. mart, od 10 do 14 časova, A7\n– 17. mart, od 10 do 14 časova, A7\n– 24. mart, od 10 do 14 časova, A7\n– 14. april, od 10 do 14 časova, A7\n– 21. april, od 10 do 14 časova, A7\nIzvor: 021.rs Foto: Wix.com\nmatematika, Novi Sad, pmf, prijemni, pripreme


Forum Srbija Nemačka | Treći beogradski dijalozi u retrospektivi – stavljanje problema readmisije i migracije na dnevni red\nU utorak, 13. septembra 2016. godine, održala se treća po redu konferencija Beogradskih dijaloga u Skupštini grada Beograda, sa temom “Tamo i nazad – Razlozi za migraciju i održiva integracija migranata u Srbiji”. Događaj je organizovao Forum Srbija Nemačka u saradnji sa Beogradskim fondom za političku izuzetnost, a kao deo Nemačko-srpske inicijative za održivi rast i zapošljavanje.\nUvodne govore održali su Aleksandar Vulin, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja; Nj.E. Aksel DItman, ambasador Savezne Republike Nemačke u Republici Srbiji; Oskar Benedikt, zamenik šefa EU Delegacije u Republici Srbiji; i Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije.\nMinistar Vulin je istakao da je Srbija odgovoran partner po pitanju readmisije, ali da očekuje od međunarodne zajednice da u najmanju ruku pruži podršku u skućavanju i zdravstvenoj pomoći. Zahvalio se Nemačkoj za jačanje lokalne infrastrukture, jer će unapređenje lokalnih zajednica pomoći u smanjenju broja ljudi koji napuštaju zemlju zbog niskih životnih standard.\nNj. E. Aksel Ditman naglasio je da se proces readmisije mora pozabaviti potrebama najslabijih i najugoženijih društvenih grupa, posebno kada su u pitanju pripadnici romske nacionalnosti. Država Nemačka pruža finansijsku podršku nevladinim organizacijama i projektima u visini od 1,6 milijardi evra kako bi se fokusirali na društvene grupe sa niskim prihodima i reginoima gde je izbeglička kriza imala najveći uticaj. Nemačko-srpska inicijativa podržava dva glavna aspekta readmisije: radi na poboljšanju stručnog obrazovanja, a pored toga promoviše preduzetništvo, kao i privrednu granu finansijskih usluga, a sve u korist malih i srednjih preduzeća.\nOskar Benedikt je podvukao da se socijalno poreklo i stalež povratnika mora prepoznati kao značajno. U tom smislu, srpska vlada bi trebalo da bliže istraži zasebne potrebe romske populacije, koja predstavlja 82% svih povratnika. Ipak, dodao je da ceni poboljšanja statusa Roma u Srbiji, kao i skorašnje vladine akcije koje omogućavaju povratnicima da imaju pristojan život.\nMarko Čadež očekuje od Vlade Republike Srbije da stvori system koji će integrisati Rome u socijalnom i ekonomskom smislu. Povodom trenutne debate o readmisiji, primetio je da Privredna komora Srbije može dati svoj odgovor na postojeću atmosferu i dinamiku pružanjem doprinonsa.\nOvom prilikom su takođe predstavljeni rezultati “Studije o potencijalnim migrantima iz Srbije i povratnicima u Srbiju”, izrađene u okviru Nemačko-srpske inicijative za održivi rast i zaposlenje. Damjan Malbašić, programski koordinator u Beogradskom fondu za političku izuzetnost, podvukao je da postoji diskrepanca između podataka koje ima srpsko Ministarstvo za unutrašnje poslove i nepovoljnih odluka EU prema migrantima koji po prvi put podnose zahtev za azil, odnosno da srpski organi vlasti ne prepoznaju oko 12 000 osoba sa migrantskom istorijom. Značajan problem sa kojim se susreću povratnici kada se vrate u Srbiju jeste i pristup dokumentima, uglavnom zato što se u često vraćaju bez ikakvih ličnih dokumenata, što dalje stvara dodatne probleme i nepovoljnosti u procesu readmisije.\nU nastavku programa konferencije usledile su dve panel diskusije u kojima su učestvovali predstavnici privrednog sektora zajedno sa predstavnicima državne uprave koja se bavi socijalnim, ekonomskim i pitanjima migracije. Panelisti su se fokusirali na odgovore koje država može pružiti u susretu izazovima readmisije i reintegracije, kao i na moguća rešenja u formi zaposlenja i povećanja zapošljivosti sa ciljem održive reintegracije povratnika.\n(I) Panel diskusija: Izazovi integracije – odgovori države\nPanellisti/kinje: Nenad Ivanišević, državni sekretar, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja; Svetlana Velimirović, zamenica komesara, Komesarijat za izbeglice i migraciju Republike Srbije; Ivan Sekulović, menadžer, Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije; Robert Sepi, zamenik zaštitnika građana za zaštitu prava nacionalnih manjina; Meho Omerović, predsedavajući, Odbor za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Narodne skupštine Republike Srbije.\nSvetlana Velimirović je podvukla dva glavna problema u vezi sa readmisijom i uspešnom integracijom: obrazovanje i skućavanje. Samo 68% povratnika ima zavšenu osnovnu školu. Pored toga, nije zadovoljna načinom na koji lokalne administrativne jedinice upravljaju novcem koji se obezbeđuje iz IPA fondova Evropske Unije. Ipak, jedan pozitivan korak predstavljaju upitnici koje je formulisao Komesarijat za izbeglice i migraciju sa ciljem da pomogne u nadoknađivanju nedostatka podataka i dokumentacije povratnika, pogotovo kad su u pitanju njihovo socijalno poreklo i kvalifikacije. Omerović je naglasio da “…mi, kao celo društvo, smo odgovorni za borbu protiv stereotipa i predrasuda vezanih za romsku populaciju”. Dodao je da je Srbiji neophodan zakon o vansudskim procedurama za Rome koji ne poseduju dokumenta i pozvao je državni vrh da se fokusira na svoju funkciju kontrolisanja tako što će izvršiti veći pritisak na vladu kako bi se pažljivije bavili nedaćama onih “ljudi sa glavne ulice”. Odgovarajući na taj komentar, Ivanišević je dodao da će u oktobru biti otvoren novi akcioni plan od strane vlade koji će se baviti inkluzijom Roma, ali je takođe izrazio zabrinutost za neophodno generalno umanjenje budžeta koje će kao posledicu imati i smanjenje podrške za readmisiju.\nU okviru prateće diskusije sa publikom, Sonja Liht, predsednica Beogradskog fonda za političku izuzetnost, prikazala je problematiku nedostatka koordinacije između različitih javnih tela i delova administracije kada su u pitanju readmisija ili romska pitanja u zajednici. Stoga je Sekulović tokom diskusije zagovarao potrebu da se Romima omogućavaju slušanja u parlamentu kako bi se artikulisala njihova situacija u Srbiji direktno pred donosiocima odluka. Dalje je istakao negativne uticaje evropske rigidnije politike i uslova koje zadaje MMF poput redukovanja ljudskih resursa u aktivnostima koje imaju za cilj inkluziju Roma. Sepi je zaključio diskusiju služeći se sledećim poređenjem: “Kada su u pitanju sistemski problem poput readmisije, mi smo poput seizmologa koji posmatraju tektonske ploče kako se međusobno udaljavaju.”\n(II) Panel diskusija: Izlazak iz zatvorenog kruga – Zaposlenje kao sredstvo održive reintegracije\nPanellisti/kinje: Miroslav Miletić, potpredsednik, Privredna komora Srbije; Jirgen Šmit, prvi sekretar, Ambasada Savezne Republike Nemačke u Beogradu; Osman Balić, predsednik YUROM Centra; Desa (Damljanović) Ćuk, menadžerka za razvoj ljudskih resursa za Simens u Srbiji; Jovana Anđelić, menadžerka za talente u Istočnoj Evropi za kompaniju Sajtel.\nIako je Čuk Damljanović istakla da ceni (nemački) dualni obrazovni system kao model za Srbiju, Balić je naglasio da to neće pomoći u omogućavanju održivog zaposlenja povratnika u Srbiji – posebno kada je u pitanju romska populacija – jer bi njima i dalje bila uskraćena moć, jer ne postoji dovoljno poslova, ekonomske strukture i prakse, niti postoji razvijen system koji bi zajedno omogućili apsorpciju povratnika na srpskom tržištu rada. Stoga bi Srbija prvenstveno morala da podstiče stvaranje novih radnih mesta. Pored toga, Anđelić je navela tri konkretna izazova u vezi sa readmisijom: (1) obezbeđivanje informacija vezanih za lokalizaciju i obrazovanje povratnika; (2) stvaranje komunikacionog sistema koji će signalizirati potrebe za zaposlenima i povezati ih sa odgovarajućim ciljnim grupama; i naposletku (3) poboljšanje veština povratnika u vezi sa elektronskim upravljanjem podacima. Šmit je preispitao Sekulovićevu kritiku iz prethodnog panela naglasivši da uzrok nedostatka koordinacije i podrške romskoj inkluziji ne leži u MMF-ovoj politici i strogim pravilima EU. Šmit je dalje zagovarao saradnju Srbije i Nemačke u kreiranju mogućnosti za cirkularnu migraciju, čime bi se “brain drain” pretvorio u “brain gain” (tj, odliv mozgova bi se pretvorio u transfer mozgova), kako je Anđelić to predočila ranije. U tom smislu, Miletić je podvukao da su povratnici takođe investitori, jer “današnji migrant mogu sutra biti vredna i značajna zaposlena radna snaga u svojim domovinama”.\nSonja Liht je u završnom obraćanju naglasila neophodnost da se dijalog nastavi, jer readmisija predstavlja “nepopularnu” temu, te stoga okviri poput Beogradskih dijaloga predstavljaju izuzetno značajan doprinos rešavanju ovog problema. Najavila je nastavak Beogradskih dijaloga vezanih za druge goruće teme za kraj tekuće godine.


TANJUG | Grenel donosi ekonomski pristup rešavanju pitanja KiM\nGrenel donosi ekonomski pristup rešavanju pitanja KiM\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, koji se ranije danas sastao sa specijalnim izaslanikom američkog predsednika Donalda Trampa za pregovore Beograda i Prištine Račardom Grenelom, izjavio je da se Grenel nije slučajno sastao sa predstavnikom poslovne zajednice u Srbiji...\n10 Oktobar 2019 16:26\nČadež: Pre bih danas potpisanu deklaraciju nazvao "novim dogovorom u regionu“\nČadežova molba za predstavnike vlasti da čuju glas privrede i uzmu u obzir predloge poslovne zajednice\nČadež:Dogovor tri lidera,osnova za to kako ćemo sutra živeti\nČadež: Mislim da je Grenel dobro upoznat sa stvarima i gde su problemi\nČadež: Grenel želi da u prvi plan stavi ekonomski pristup u rešavanju pitanja KiM\nČadež: Grenel želeo da čuje šta je to što privrednici mogu da pomognu\nSastanak lidera Srbije, Severne Makedonije i Albanije šalje jasnu poruku i veliki signal za region da će se ubrzano raditi na stvaranju jedinstvenog ekonomskog područja, izjavio je danas predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nBEOGRAD - Predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, koji se ranije danas sastao sa specijalnim izaslanikom američkog predsednika Donalda Trampa za pregovore Beograda i Prištine Račardom Grenelom, izjavio je da se Grenel nije slučajno sastao sa predstavnikom poslovne zajednice u Srbiji, jer želi da u prvi plan stavi ekonomski pristup u rešavanju tog problema.\nPostignut je danas, napominje, "novi dogovor u regionu koji je osnova za to kako ćemo sutra svi živeti".


DELTA PLANET - SHOPPING MALL Autokomanda - Objava - Enterijer magazin\nENTERIJER MAGAZIN broj 88 DELTA PLANET - SHOPPING MALL Autokomanda\nKompleks shopping mall-a Delta Planet se nalazi u zoni jednog od glavnih gradskih saobraćajnih čvorišta – Autokomande, u neposrednoj je blizini Autoputa E-75, kao i dva najveća gradska fudbalska stadiona. Idejno rešenje je proisteklo iz pažljivog proučavanja lokacije, pa se tako u kompleksnoj urbanoj formi objekta sagledavaju odrazi navedenog okruženja. Shodno svom položaju i sadržajima, kompleks formira nov, prepoznatljiv i atraktivan gradski centar.\nUkupna površina zone građenja je 53.692 m2.\nSpratnost objekta je -2Po+Pr+2, odnosno, jedna podzemna i jedna poluukopana etaža, dva puna nivoa šoping mola tehnološke visine 6 do 7m (P+1) i poslednja etaža (2. sprat) na kojoj je centralni deo povučen za oko 40m u odnosu na glavni korpus objekta i na taj način je formiran prostor sa zelenim površinama, prostorom za zabavu i rekreaciju, kao i za servisne/tehničke/pomoćne i ostale prostore i komunikacije.\nShopping mall Delta Planet, po svojoj formi predstavlja složenu urbanu strukturu sa jakim uticajima na neposrednu i širu okolinu, generator mnogobrojnih snažnih i različitih poruka, centar koji privlači i okuplja. Kao takav, prostor je oblikovan na globalnom urbanom nivou: arhitektura je iskazana u masama, njihovim odnosima i proporciji.\nU programskom smislu, planiran je širok spektar sadržaja različitih po nameni, ali takvih da kao celina svojom raznolikošću mogu da ponude gradu novi kvalitet, a investitoru mogućnost prilagođavanja tržištu.\nFunkcionalne celine šoping mola su definisane na sledeći način:\nEtaža -2 - Na ovoj etaži je dominantna garaža sa obezbeđivanjem dela tehničkih i servisnih prostora, ali je prisutna i komercijalna namena u vidu supermarketa i većih lokala uz isti.\nEtaža -1 - Na ovioj etaži je dominantna garaža sa obezbeđivanjem dela tehničkih i servisnih prostora, ali je prisutna i komercijalna namena. Na ovom nivou je i glavni ulaz u garažu, koji je sa nivoom –2 povezan preko dve dvosmerne rampe. Takođe, na nivou –1 se nalaze i servisna dvorišta preko kojih se vrši snabdevanje objekta.\nPrizemlje i I sprat - Na ovim etažama je dominantan prostor za prodaju i izdavanje, uz prateće sadržaje kao što su kafići, restorani i slično.\nII sprat – Ovaj nivo je predviđen za zabavu, odmor i rekreaciju. Kao glavni sadržaji projektovani su multipleks bioskop sa salama različitih veličina i prostor sa restoranima. Centralni deo II sprata je povučen za cca 40m u odnosu na glavni korpus objekta i na taj način je formiran prostor sa delimično zatravnjenom zonom, stazama za šetnju, sportskih terenima, dečijim igralištima i slično. Takođe, centralni deo predstavlja svojevrstan akcenat u ukupnoj arhitekturi objekta, koja je pre svega uslovljena složenim tehničkim zahtevima bioskopskog prostora i kao takav ima i veću visinu od glavnog korpusa objekta. Na ovom spratu predviđen je i food court sa različitom ponudom restorana, kao i zona za sedenje.\nKretanje unutar objekta, po horizontali, ostvareno je širokim ,,ulicama,, uz izloge lokala. Kretanje po vertikali je ostvareno pokretnim trakama i stepenicama, stepenišnim vertikalama i liftovima. Sve glavne komunikacije u objektu su atrijumskog tipa, direktno osvetljene preko lanterni na nivou drugog sprata.\nPešački pristupi formirani su na dve pozicije, i to, sa jugozapadne strane, na strani kružnog toka Autokomanda formiran je pešački prilaz kome se pristupa prizemlju objekta i sa severoistočne strane, na strani orijentisanoj prema Autoputu E-75 i saobraćajnici Nova 6 sa parkingom, formiran je pešački ulaz kojim se ostvaruje veza sa etažom -1, odnosno poluukopanom etažom garaže.\nKolski pristupi za automobilski saobraćaj (za posetioce šoping mola) su predviđeni iz novoplanirane saobraćajnice Nova 6 – dva dvosmerna saobraćajna priključka na nivou ulice Nova 6.\nParkiranje posetilaca je obezbeđeno na pripadajućoj parceli i planirano je u okviru garaže na dva nivoa, kapaciteta 2 051 PM, od čega je 5% (101 PM) planirano za osobe sa invaliditetom.\nŠoping mol Delta Planet je kompleksna urbana forma sa značajnim uticajima na neposrednu i širu okolinu.\nFasade su predviđene kao višeslojne u skladu sa pravilima koja postavljaju propisi o energetskoj efikasnosti uz tehnička rešenja koja obezbeđuju trajnost i estetski kvalitet. Dominanatne fasadne ravni glavnog korpusa objekta za osnovni tip zavrsne obrade imaju alubond sa dekorativnim fasadnim elementima – rebrima – promenljivog preseka, koji fasadi i izgledu celokupnog objekta daju svojevrsnu dinamiku. Predviđeno je osvetljenje fasade u više scenarija, zavisno od doba dana ili perioda godine kao i prostor za reklamne i multimedijalne sadržaje.\nPovučeni sprat je obrađen kompozitnim materijalima, a ulazne partije su u staklenoj zid zavesi. Staklo je predviđeno i na krovnim lanternama. Iznad glavnog ulaza i delimično iznad centralnog ostrva objekta primenjene su pergola kao arhitektonska plastika.\nKrovovi na objektu su oblikovani i materijalizovani na različite načine, zavisno od namene i sadržaja prostora koji pokrivaju, kao i od režima korišćenja, od ravnih, neprohodnih krovova nad delom objekta prema ulici Nova 4, preko dela krova nad obodnim delom prvog sprata koji je rešen kao prohodna krovno ozelenjena površina, pa do krova centralnog ostrva i krovne zastakljene lanterne između ove dve zone.\nCentralni deo II sprata je povučen za cca 40m u odnosu na glavni korpus objekta i na taj način je formiran prostor sa delimično zatravnjenom zonom, stazama za šetnju, sportskim terenima, dečijim igralištima i slično. Po koncepciji otvoren prostor se sastoji od površina namenjenih kretanju budućih korisnika.\nU zoni glavnog pešačkog pristupa, prema kružnom toku Autokomanda, obzirom na koncentraciju linija gradskog prevoza i očekivanu najveću koncentraciju prilaza pešaka, planiran je pristupni plato sa mikro ambijentima i mobilijarom u funkciji oplemenjivanja sadržaja i boravka na otvorenom. Pristupni plato je osmišljen u kombinaciji manjih zatravnjenih površina sa parternim zelenilom i popločanjem, sa denivelacijama prema nivou prizemlja, tako da formira „otvoreni trg" parternog tipa gde preovlađuju dekorativne vodene površine, travnjaci, cvetnjaci, staze i mesta za odmor. Daljom planskom razradom konceptualni pristup u oblikovanju prostora trga biće konačno određen.\nObjekat je projektovan u skeletnom armirano-betonskom konstruktivnom sistemu, sa armirano betonskim međuspratnim tavanicama. Zbog dimenzije objekta, na određenim mestima planirane su konstruktivne dilatacije. Fundiranje je planirano na šipovima.\nU objektu su planirane instalacije vodovoda i kanalizacije, stabilna instalacija za gašenje požara, termotehničke instalacije, ventilacija i odimljavanja garaže, elektroenergetske instalacije, telekomunikacije i signalne instalacije, koje su sastavni deo glavnog projekta i posebni su delovi projektne dokumentacija za građevinsku dozvolu.\nKao energetski izvor grejanja/hlađenja objekta i kondiconiranja svežeg vazduha koriste se sistem sa direktnom ekspanzijom (DX) vazduh–freon, tako da je električna energija prevashodni izovor potrebne toplotne (rashladne) energije objekta. Za energetski izvor grejanja sanitarne tople vode (STV) usvojena je toplotna pumpa VODA-VODA, sa bunarskom vodom kao toplotnim izvorom. U zavisnosti od traženog kapaciteta za STV kao eventualni dopunski sistem predvideti TP Vazduh-voda.\nUnutrašnje instalacije koncentrisane su u instalacione blokove i to glavne vodove uz stepenišna i liftovska jezgra. Podzemni nivoi su opremljeni svim standardnim instalacijama - elektro - osvetljenje, jake i slabe struje (dojava požara), ViK instalacijama, kao i šprinkler instalacijama, instalacijama izvlačenja zasićenog (CO2) vazduha i instalacijama za odimljavanje.\nUkupna bruto površina objekta je 188.395m2, dok je površina za izdavanje (GLA) 76.000m2.\nInvestitor: Autokomanda d.o.o.\nNamena: Šoping mol\nPočetak gradnje:Q4 2017\nPrethodni članakDELTA HOLDING - NOVA POSLOVNA ZGRADA\nSledeći članakBIG FASHION VISNJICA


April 15, 2021, 07:10:11 posle podne\nAutor Tema: Zdravlje i profesionalni sport (Pročitano 141 puta)\nOdg: Zdravlje i profesionalni sport\n« Odgovor #7 poslato: April 14, 2021, 04:48:05 posle podne »\nSto se samih preporuka tice za nastavak aktivnosti i posle profesionalnog sporta, neke idealne preporuke nema i svakako to treba dozirati individualno, prema mogucnostima, da ne kazem tegobama.\nOkvirno, recimo da moze da se kaze da je oko 70% onoga "sto se nekada moglo" u najbolljoj formi, razumna mera da se ostvari pozitivan ucinak fizicke aktivnosti na zdravlje bivseg sportiste i u poznoj dobi.\n« Odgovor #6 poslato: April 14, 2021, 04:14:43 posle podne »\nDrugi deo price se tice onoj najopasnijeg a to je kako srce strada u intenzivnom sportu.\nSrce se u treningu adaptira kao i svaki misic ali na dva odvojena nacina u zavisnosti od toga o kome tipu sporta govorimo.\nPostoje na jednoj strani sportovi aerobnog tipa a na drugoj sportovi anaerobnog tipa i izmedju te dve krajnosti ono sto ima najveci broj sportova, mesani tip opterecenja.\nPotrebe koje se postavljaju u aerobnom sportu je obezbedjivanje sto vece kolicine krvi pune kiseonikom za aerobni rad, odnosno sportove izdrzljivosti: maraton, uopste trcanje na duge pruge, biciklizam, i slicno.\nPotrebe u anaerobnom sportu su drugacije i vise se odnose na potreban rad srca u uslovima velikog perirfernog pritiska u misicima u uslovima intenzivnog anaerobnog napora:sprint, eksplozivna trcanja, snazna bacanja u atletici i tome slicno.\nTako srce mora da se adaptira na dva nacina zavisno od sporta ili tipa opterecenja kome je izlozeno u spportu i uglavnom to radi mesavinom dva nacina hipetrofije:\nEkcentricna hipertrofija podrazumeva uvecanje srca u smislu uvecanja njegove supljine odnosno zapremine krvi koju moze da primi u jednoj dijastoli., odnosno sustina je da se sto bolje napuni krvlju da bi jednim otkucajem isporucilo sto vecu kolicinu krvi odnosno kiseonika. Srce se dakle "bori" protiv vece zapremine. Takva vrsta hipetrfoije se vidja u sportovima izdrzlljivosti. To je inace ono sto je poznato kao "sportsko srce".\nKoncentrican hipetrfofija je drugacija. Srce se bori protiv jaceg perifernog pritiska u krvnim sudovima koji su u misicima koji su u izuzetnom trenutnom naporu. Takvo srce zadebljava po snazi kontrakcije, odnosno zadobija deblji zid. To je karakteristicno za eksplozivne sportove u kojima se obavlja anaerobna aktivnost.\nVecina sportova je kako rekoh, izmedju ove dve krajnosti, i tip hipetrfoije srca upravo odgovara tome kakva je vrsta aktivnosti u pitanju, uglavnom je mesanog tipa.\nSve je u redu dok se sportista bavi aktivnoscu na profesionalnom nivou i kad redovno srce odrzava utreniranim. Medjutim, kada se naglo prestane i taj trend zadrzi godinama,mogu da nastanu problemi. Pre svega. krvni sudovi u srcu su takvog tipa da ne mogu da rastu kao muskulatura srca koju ishranjuju. Zbog toga, terminalne zone hipertfofisanog misica bivseg sportiste mogu da budu izlozeni nedovoljnoj "ishrani" zbog cirkulacije koja vise nije u skladu sa potrebama uvecanog miokarda. Oni mogu da trpe jos vise ako to srce relativno retko zalupa jace u treningu da bi te "gladne zone" miokarda redovno snabdevale, dakle ako nema treninga. Ako uzmemo i cinjenicu da vecina sportista koji se povuku iz sporta relativno lako u "penziji" razviju jedan porocan i sedentarni, neaktivan nacin zivota, postaju vrlo ozbiljni kandidati za srcana oboljenja a neki cak i za iznenadnu srcanu smrt.\nNaravno, u svemu ovome ima i genetske sklonosti ka losem ishodu koja je individualno manifestovana.\n« Odgovor #5 poslato: April 14, 2021, 03:45:34 posle podne »\nSto se trosenja misicno skeletnog sistema u profesionalnom sportu tice, sustina lezi u cinjenici da zglobovi i misici trpe u njima preko onoga sto su genetski predodredjeni da "nose", to je jedna stvar. Analogno bilo kom mehanickom sklopu u svakodnevnom zivotu, dve povrsine koje imaju intenzivan mehanicki odnos i kretanje jedna preko druge ce se pre potrositi ako je pritisak na njima veci nego normalno ili ako je ucestalost tog kretanja veca. Uzmite za primer sarke na vratima u nekoj javnoj ustanovi koja se ortvaraju svakodnevno stotinama puta i neka vrata koja se koriste daleko manje u kucnim uslovima, recimo. Vise ce potrajati vrata koja se koriste manje i koja su po konstrukciji laksa jer ona trpe manje trenje.T\nTetive koje se naprezu preko onoga za sta su pravljene da trpe, koje imaju mikrorupture i koje godinama trpe ponavljani ciklus povredjivanja i nikad nemaju dovoljno oporavka, posle dugogodisnje "zloupotrebe" ce biti manje elasticne, izmenjene u silnoj reparaciji koju organizam iznova pokusava i pre svega bolne.\nDa tu dodamo i ono sto prati profesionalni sport redovno: lecenja nabrzinu, nedovoljno sprovedena rehabilitacija ili jako nekriticna cesta upotreba kortikosteroida u smislu obezboljavanja da bi se sto pre vratilo na teren, sve to na kraju se ispostavi kao racun.\nZbog svega ovoga, uglavnom govorim pacijentima i sportistima kao i mladim sportistima koji tek odlucuju da li ce krenuti u profesionalizam, da uvek imaju rezervno zvanje ili skolu da mogu da se necemu vrate i da od necega zive ako im prerana povreda ili trajna nesposobnost prekinu karijeru.\nRealno, ko od profesionalnog sporta ne uzme znacajan novac na vreme, kasnije cesto ostaje materijalno neobezbedjen invalid rada. A tuzna je cinjenica da i tada, svaki treci po statistici, na neki nacin materijalno zbrinuti profesionalni sportista, kasnije u zivotu bankrotira zbog losih ulaganja i pogresno vodjenih poslova.\nUopste, ono sto svaki covek radi u zivotu je da investira svoje zdravlje u mladosti da bi u starosti od tog novca pristojno ziveo. Ono sto se uglavnom u praksi desava je da tim istim novcem u starosti pokusava da ponovo kupi zdravlje koje je u mladosti izgubio.\nS tim u vezi, iako ne mogu mozda da opravdam, apsolutno mogu da razumem u sportu upotrebu anabolickih steroida, stimulanasa, ignorisanje povreda i rehabiitaciije i uopste stavljanje zdravlja na kocku ako profesionalni sportista ima ispred sebe vazno takmicenje i zivotnu utakmicu koja ce mu doneti visestruku korist. To je stvar izbora i prepoznate prilike i donetog suda o tome sta je ulozeno a sta dobijeno.\nSa druge strane, nikada necu moci da razumem momka koji dolazi na pregled i savet o daljem tretmanu rupture ligamenta kolena koju je zadobio u amaterskom bavljenju americkim fudbalom, koji je izuzetno rizican sport i nerazuman izbor u istom kontekstu.\n« Odgovor #4 poslato: April 03, 2021, 10:40:46 posle podne »\nPostavlja se često pitanje šta nakon profi sporta? Koja je optimalna doza treninga dovoljna da zadovolji pojedinca (u zavisnosti od sporta kojim se bavio). Da li je nekom nečije malo puno ili obrnuto... Jedno je jasno, da većina penziju shvati bukvalno, kao da skinu teret sa leđa. A u suštini samo još veće breme ponesu.\n« Odgovor #3 poslato: April 01, 2021, 11:24:14 pre podne »\nCitat: Dr Mihailo Gavrilovic April 01, 2021, 06:58:12 pre podne\nJako mi je drago da je ova tema pokrenuta i ovo je odličan tekst, na koji bi mi bilo jako drago da se razvije diskusija.\nOvo je izuzetno tačno. Profesionalni sport na visokom nivou uglavnom ostavlja posledice po tipu "wear and tear", odnosno mehaničke potrošnje mišićno skeletnog sistema.\nTakođe i kardiovaskularni sistem trpi odnosno je potrebno da se do kraja života konstatno kondicionira, makar na rekreativnom nivou.\nNaravno, svedoci smo nazalost, u danasnje doba brojnih srcanih udara i smrtnih ishod kod mnogo slavnih sportista koji su nakon karijere zapostavili rekreaciju i svoje zdravlje.\n« Odgovor #2 poslato: April 01, 2021, 06:58:12 pre podne »


Pontoni za splave i burad za splavove | Portal\nPontoni za splave i burad za splavove\nMay 20, 2020 prodajaplasticni pontoni, pontoni, pontoni za marine, pontoni za splavoveportal\nPlastični pontoni za splavove, pontonski sistem As plast bila je inovacija koja je promenila način na koji smo razvijali i stvarali nove marine, kao i kako poboljšavamo postojeće. Plastični pontoni za marine osmišljen je da zadovolji međunarodnu potražnju za snažnim, robusnim i svestranim pontonskim sistemima za pristup, zadržavajući klasu i kvalitet vrlo velike i nespretne za rukovanje konkurencijom u pontonu. Ovo je proizvod koji izgleda zapanjujuće, čini da marina izgleda kao klasa iznad konkurencije i privlači više klijenata, ali iznad svega će ostati u vrhunskom stanju zbog svoje ekstremne snage. Osim pontona koriste se i burići za splavove i marine.\nPlastično pontonsko rešenje je visoko inženjerski deo opreme koji je pomogao vlasnicima marina da reše mnoštvo problema koji su zajednički sa nepromenljivim dokovima, poput nedostatka svestranosti i prilagodljivosti što znači da pristanište ne može da se promeni u skladu sa novim potrebama i zahtevima . Ovaj sistem je veoma svestran i omogućiće vlasniku pristaništa da se pomera i prilagodi sistem u skladu sa novim ili promenljivim zahtevima. To plastične pontone za marine i splavove čini neuporedivo boljim i jačim od svih konkurentskih proizvoda.\nPlastične pontone za marine koriste:\nPomorci vojnih brodova\nPristaništa za ribolov i trajekte itd\nVez za pilotske ili spasilačke brodove\nPomorski pontonski sistemi pružaju sjajno rešenje za vez za jahte\nCilj pontonskog sistema od plastičnih pontona nije samo pružanje prolaza ili privezišta za jahte, već i stvaranje društvenog okruženja i aktivne plutajuće platforme koja opslužuje svaku jedinstvenu lokaciju.\nTrajni okvir pontonskog sistema posebno je dizajniran da se koristi u morskom okruženju. Ima polietilenske ploveće visoke izdržljivosti koji su zamenljivi, na osnovu njihovih kapaciteta i potražnje za njima.\nPlastični Pontoni nude ogromnu paletu opcija za morski pristanište\nNa raspolaganju imamo mnogo opcija za morske pristanište za različite aplikacije kojima ovi sistemi odgovaraju. Uključuju prstene koji omogućuju siguran i lak pristup brodicama, prilagodljive plutajuće jedinice koje omogućavaju povećanu ili smanjenu propuhu, mogućnost brzog i urednog instaliranja komunalnih usluga, pa čak i izbor boja za završetak.\nSvi aluminijumski profili su posebno dizajnirani i proizvedeni, nakon što su prošli potrebni test da bi zadovoljili zahteve morske sredine. Plastični plovci burici i burad za splavove i koji se koriste na ovim pontonima izrađeni su od polietilena visoke gustine i izuzetno su otporni na habanje, udarce i udarce, morsku vodu i sunčevu svetlost (UV), a kako bi se poboljšali performansi ovi plovci su takođe napunjeni polistirenom.\nGlavne karakteristike marinskog pristaništa\nIzuzetno je teško oštetiti i nemoguće je potonuti\nMala težina i lako rukovanje u vodi i van nje.\nZbog modularnog dizajna sistem se po potrebi popravlja.\nPogodno za sisteme električne energije, vode i goriva pomoću suptilnih kanala\nNema stagnacije vodene površine zbog praznina između plovaka\nKlišeji se lako zamenjuju ili pomeraju kako bi odgovarali različitim posudama\nLako je pričvrstiti brojne dodatke, poput klupe za banke ili sigurnosnog rukohvata\nZaštita od udara pomoću mekih i fleksibilnih blatobrana\nMoguće je koristiti kao požar i gorivo\nEkonomsko rešenje izgrađeno na visokim standardima\nSavršeno za pešačke staze i prilaz\n← Plasticni rezervoari za vodu\tSelidbe Beograd pakovanje stvari →