Počela implementacija zakona o roditeljima/njegovateljima FBiH - mojusk.ba\nKako je Zakon tek stupio na snagu, mnogim roditeljima nisu jasne njegove brojne odredbe. Tim povodom, smo istražili proceduru oko priznavanja prava koja iz njega proističu…\nKrajem prošle godine u Federaciji je na snagu stupio Zakon o roditeljima njegovateljima. Primjena ovog zakona omogućava roditeljima djece sa teškim oblikom invaliditeta da ostvare mjesečnu naknadu u visini najniže plate u FBiH, te pravo na penzijsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje. Kako je Zakon tek stupio na snagu, mnogim roditeljima nisu jasne njegove brojne odredbe. Tim povodom, smo istražili proceduru oko priznavanja prava koja iz njega proističu.\nStupanjem na snagu federalnog Zakona o roditeljima njegovateljima, prvi put je u BiH regulisano da će roditelj koji ostvaruje status njegovatelja biti tretiran kao da je u radnom odnosu, što znači da će primati mjesečnu naknadu u visini najniže plate u Federaciji.\n„Status roditelja njegovatelja može ostvariti roditelj lica sa invaliditetom koje ima stopostotno oštećenje organizma i koje ostvaruje pravo na tuđu njegu i pomoć i koje ne može biti samostalno i samostalno obavljati određene funkcije: da se ne može samostalno svlačiti, oblačiti, boraviti izvan stana, održavati ličnu higijenu“ – objašnjava Lejla Hafizović socijalna radnica u Bihaćkom Centru za socijalni rad.\nPrvi korak ka ostvarenju ovog prava jeste da se roditelj javi u Institut za medicinsko vještačenje radi ponovnog određivanja invaliditeta djeteta, koje je potrebno platiti, a nakon toga je se javlja u Centar za socijalni rad.\n„Kad Centar za socijalni rad na osonovu nalaza komisije za medicinsko vještačenje donese rješenje koje će se priznati pravo roditelju njegovatelju, tim Rješenjem će se ukinuti tuđa njega i pomoć licu sa invaliditetom koja automatski prelazi na roditelja, plus taj roditelj će imati uplaćene doprinose i neku razliku do najniže plate u FBiH.“ Ističe Hafizović i dodaje „Pravo teče od prvog u idućem mjesecu. Znači ako su podnijeli zahtjev u CSR u februaru, pravo će teći od prvog marta.“\nOvim zakonom nisu u cjelosti zadovoljni roditelji djece čiji invaliditet je ispod 100 %, jer ne ostvaruju ista prava, a kažu njihova djeca i oni kao roditelji imaju iste probleme. Žale se i na odredbu kojom se kaže da u ovu kategoriju ne spada roditelj čije dijete može biti samostalno duže od 4 sata.\n„Našu djecu taj zakon stavlja u četiri zatvorena zida. Tim zakonom je našoj djeci dozvoljen boravak od 4 sata u javnim institucijama, bilo da se radi o vrtiću, školi, udruženju, od bilo čega. To mi kao roditelju nije jasno“ rekla nam je Azra Blažević koja je roditelj dvoje djece sa invaliditetom i član Federalne unije osoba s invaliditetom.\nU Centru za socijalni rad objašnjavaju da „ako dijete ide u školu, ako mu je nakon 4 sata potreban pomoć roditelja moći će ostvariti pravo, ali ako dijete može boraviti duže od 4 sata, zakon je predvidio tako da roditelj neće moći ostvariti pravo“.\nKako saznajemo u Centru za socijalni rad Bihać još uvijek nisu zaprimili ni jedan zahtjev za priznavanje ovog prava, ali ističu da su roditelji već dolazili po informacije u Centar, te su se počeli javljati u Institut, a Zakon je krenuo u implementaciju.


Jančikin „Ogled o evrocentričnosti“ | Telep Apatija\nJančikin „Ogled o evrocentričnosti“\nTirkizna kožna jakna plutala je među ringlovima Ulice Otona Župančića, na Telepu.\nBilo je to još onda kada se na Pinku davala ona emisije gde su ljude – na brzaka – slali na letovanje. Za džabe. Sećam se da je Komšija Dragan prokomentarisao kako smo mi na jugozapadnoj periferiji Novog Sada vazda jebena stranka, pa nam tu šalju nekog mrljavog Kalenića, il’ kako se već zove. „Kladim se u sto maraka da su onu simpatičnu Anu sa zubićima poslali na Liman, mamu im jebem bogatu“. I dok je taj mrljavi Kalenić, il’ kako se već zove, u tirkiznoj kožnoj jakni plutao među ringlovima Ulice Otona Župančića, objašnjavajući „propozicije takmičenja“, raspizdio ga je Poštar Jančika. Biciklom, naravno.\nSpecijalna etička komisija (u sastavu: Komšija Dragan, Poštar Jančika i Još Jedan) procenila je da je vinovnik „nemilog događaja“ nedvosmisleno mrljavi Kalenić. Ali je isto tako odlučila da mu se ima ponuditi wild card: rečeno mu je da nikakva Službena beleška neće biti sačinjena ako ovaj skurbla da letovanje u Istočnom Timoru dobije upravo Poštar Jančika.\nRaspizdio ga je Poštar Jančika. Biciklom, naravno\nNa osunčanom šoderu Dilija, Poštar Jančika snašao se iznenađujuće solidno. I ostao je iznenađujuće dugo. Mrljavi Kalenić obećao mu je deset dana u Jugoistočnoj Aziji, ali ovaj je ostao punih deset godina. Brčkao se po koralnim ostrvima, švrćkao tuk-tukovima, mezetio ražnjiće od krokodila i koštao probrane filipinske kurve. Nikom nije nagovaštavao kako on zapravo marljivo skuplja mirise, glagole i endemsku hermeneutiku; da piše svoj Ogled o evrocentričnosti. Takvo jedno štivo, s takvim jednim osvrtom na orijentalizam, da bi mu Edvard Said platio vinjak u bifeu „Royal“ na Satelitskoj pijaci. (Za to vreme, ako nekoga baš zanima, na Telepu ga je sasvim uspešno zamenjivao njegov kolega, Poštar Tibika.)\nI sad, kad mu je posle deset godina dopizdelo to bivanje Belim Čovekom u Aziji, dopizdelo svo to „Haj mistr, mej aj tejk a pikčr vit ju“, Poštar Jančika odlučio je da se vrati na svoju Jugozapadnu periferiju Novog Sada. Odmah pošto svojoj supruzi Ilonki kupi najfiniji sarung iz Surakarte (i još neke usrane suvenire za Komšiju Dragana i tako te lelemude). Posle toga seo je u avion kompanije Malaysia Airlines i – nestao. Nestao kao Dostojevski u Podzemlju, kao prva ljubav, kao legalna aktivnost na vijetnamsko-kambodžanskoj granici. Puf… Ali – opet kao Dostojevski u Podzemlju – Poštar Jančika sklopio je bio nekakve svoje Zabeleške…\nNe znam da li je to na bilo koji način povezano, ali dan posle misterioznog nestanka malezijskog aviona jedno parče papira zaplutalo je među ringlovima u Ulici Otona Župančića, na Telepu. Komšija Dragan zgrabio je ovlaženu plutajuću hartiju i – metodom pipanja, zurenja i iščuđavanja – ustanovio da se radi o indonežanskim novinama Jawa Pos, s nekakvim žvrljotinama po marginama. Komšija Dragan uspeo je da dešifruje neke od gustih misli i retkih lirskih pasaža. Bio je to sinopsis javnog predstavljanja Ogleda o evrocentričnosti, predavanja koje je Poštar Jančika trebalo da održi na Katedri za azijske studije Leiden Univerziteta u Holandiji.\nNa osunčanom šoderu Dilija, Poštar Jančika snašao se iznenađujuće solidno\nKomšija Dragan u potpunosti se preobrazio u predavača na Leiden univerzitetu u Holandiji. Ili već u Poštara Jančiku. Nije mi to baš najjasnije…\n“A ja ću, braćo, sutra da – iskuliram” kazao je prepošteni Vuk Branković udišući jedan od poslednjih dimova velikog i masnog džointa koji su zajednički smotali prisutni na “Kneževoj večeri”, pred večnu Kosovsku bitku 1389. godine. Tako se to pripremanje za Slavno vojevanje barem tumačilo u jednom vicu koji baš ne bih znao da ispričam od početka do kraja. Barem ne tako da ikome bude smešan. Ali eto morao samo početi šalom, rekli su mi da tako na svetskim univerzitetima započinju predavanja, šalom. Funny thing happened to me…\nA šta ustvari ima i da se divani o Kosovskom boju? Sve se zna – jebali smo im mater! Miloš Obilić rokn’o je Murata, nebeski srpski narod odbranio je ‘rišćansku Jevropu od otomanskih intrudera i šesto i kusur godina pre uvrnutog referenduma u Švajcarskoj, onemogućio gradnju minareta na obali Ženevskog jezera. I da, Vuk Branković je – iskulirao. Mislim, istorijski to verovatno nije baš tako izgledalo, ali to je krajnje nebitno u ovom trenutku. Većina primera koji slede u ovom Ogledu pre su interpretacija jednog Belog Čoveka u Aziji negoli popis „naučnih istina“.\nKomšija Dragan bio je spreman da Ogled predstavi do kraja!\n“A ja ću, braćo, sutra da – iskuliram”\nJa sam – nastavio je Komšija Dragan – osvrćući se na taj segment nacionalne istorije, onako lagano dok mezetim ražnjiće od krokodila, uvek zamišljao koji je taj megaloman kome je palo na pamet da ta nesrećna Lazareva vojska nije branila svoja dupeta već čitav jedan kontinent i još čitavije hrišćansko nasleđe. Kako sam samo bio pametan, sam u svojoj glavi, ubeđujući se kako nisam jedan od onih koji realitet (?) oko sebe sagledavaju striktno, zatvoreno i hermetički, već da u svom nenadjebivom mozgu uspevam pojmiti svu gracioznu kompleksnost Starog kontinenta… Al’ ‘oćeš! Dok sam se brčkao na jednom koralanom ostrvcetu, čitao sam nepromočivu knjižicu peštanskog gembeša Ferenca Valija; knjižicu pod naslovom „Politics of the Region of Indian Ocean: The Balances of Power“.\n(Da mi madžari vrlo se iznenađujuće solidno snalazimo u basenu Indijskog okeana. Da, mi madžari; nemamo mi mnogo veze s Mađarima, znate?)\nU toj knjižici (inače nije nimalo epohalna po bilo čemu, a još manje je aktuelna) pročitao sam da su Portugalci zagospodarili svime što se češe o Indijski okean – od Madagaskara i Istočne Afrike, breko Bliskog Istoka i Indije do Indonezije i Australije – između ostalog i zbog toga što je Vasku da Gami i ostaloj bulumenti osvajača, administratora, misionara, hohštaplera i žonglera bilo nešto lakše da se šfrćkaju tuda jer je otomanski uticaj na Persijskom zalivu oslabio. I to jerbo su Turci-izjelice morali da se zajebavaju s nekim dripcima u Jugoistočnoj Evropi. A pošto se radi o 15. veku, tu se valjda misli i na one ostatke srblja koje je okupio cooler Branković.\nE sad, nije ovo pokušaj odbrane Vuka Brankovića, još manje zadavanja povijesne zadaće ili natezanje teorije kako su srpsko-turski ratovi krucijalni za ekonomski, kulturni i seksualni razvoj pretkolonijalne Burme. Ovo je samo nasumični rezultat spoznaje da su – mater mu! – mogli i biti, a da to nikom ne bi palo na dokoličnu evrocentričnu pamet. Da je Kosovski boj imao značaj koji prevazilazi potencijale metafizike Pola Gaskoina, mi o tome ne bismo imali pojma. Zašto? Jer bismo ili a) bili zauzeti lupanjem u uske grudi junačke ili b) shvatali da su lepotani iz serija na Foxu zadavali i teže udarce najmanjem kontinentu. A za sve ostalo, bili bismo slepi kod očiju u kolektivnim evrocentričnim vizijama. Možda je, na kraju, i dobro što je Srpska despotovina uticala na kolinijalnu dinamiku koliko i Dušan Bajatović na Nelsona Mendelu.\nPrevazilazi potencijale metafizike Pola Gaskoina\nOvde se radi o jednostavnoj stvari kojoj me je naučila jedna probrana filipinska kurva. Na osunčanom pesku Minadaa, iscrtala je jedan prostorni štos: kako da neki broj tačaka povežeš s nekim brojem linija. Ne znam vam sad ponoviti raspored tih tačaka i linija, ali znad da, ukoliko želiš da ostvariš ono što je zadato, moraš da izađeš iz slike na šoderu i lajnu raspizdiš iz udaljene perspektive… Legenda osunčanog Minadaa kaže da, na nekim drugim delovima sveta, postoje učenici koji će zapravo doživeti da od svojih profesora Istorije, Historije ili Povijesti čuju reči: “Draga deco, tog lepog osunčanog popodneva, naši preci nisu bili moralni Titani, već su onako lepo ljudski usrali motku”.\nNaivna znaju biti ta primitivna društva.\nI onda sam se setio! Percepcija i vizija! Doajen krkanluka po bačvanskim sportskim borilištima, Milan Grbić s Kanala 9, aka Bata-Grba – bog da mu dušu prosti! – svojevremeno je direktno za Radio Temerin prenosio fudbalsku utakmicu između Dubočice iz Leskovca i Mladosti iz Bačkog Jarka. I to sedeći u podrumu klupskih prostorija domaćina! Lagano i rutinski, iako ništa živo od fudbala video nije. Sve uz pomoć neverbalne komunikacije sa spremačicom i njenom ćerkom, ako se ne varam. Možda sam ćerku i izmislio… Da, sve je pitanje percepcije i vizije.\nNije to sebičnost (mada ima i toga), nego nisu naše kontemplacije baš tako “sveobuhvatne” koliko mi to volimo da mislimo. Imamo taj znakoviti Sedmogodišnji rat (1756-1763), recimo, koji je zaista trajao sedam godina za razliku od Stogodišnjeg koj je trajao 116. Čista evropska stvar: još jedan u nizu istorijskih pizdarija u kojima su Englezi i Francuzi dokazivali čiji je tata jači. Iz ove pizdarije, naizgled, nismo dobili ništa posebno, osim možda privremenog prijateljstva Francuske i Austrije. Prijateljstva zahvaljujući kome će ćerka Marije Terezije, obična bečka opajdara Marija Antoaneta uspeti da se dokopa versajskih vrtova i na kraju melodramatično skonča na revolucionarnoj giljotini.\nLagano i rutinski, iako ništa živo od fudbala video nije\nZa vreme Sedmogodišnjeg rata, britanske snage napale su položaje neutralne Holandije u Indiji. U rat su uvučene Španije i Portugalija. Tih dana, arapski brodovlasnici razmišljali su koliko je opasno biti pirat u vodama Indijskog okeana i prodavati Islam matrijarhalnim plemenima Sumatre. Strepelo se na Cejlonu, Mauricijusu, Sejšelima… Hoće reći, baš zbog te – ili i zbog te – evropske stvari, u Singapuru koriste dolar, u Maleziji voze levom stranom, na Začinskim ostrvima Maluku postoje stalne religijske trzavice, a Pakistanci igraju kriket kao popizdeli.\nI da završim, ne radi se ovde o anahronom postkolonijalnom moralisanju o bezobzirnim pljačkama naslednika Vaska da Game ili ser Fransisa Raflea. Ne radi se ni o nesvesti Belog dominantnog Zapada o odgovornosti koju imaju (ili nemaju) za svoju belosvetsku “sferu delovanja”. Ovde se radi… Ma ne znam zapravo o čemu se radi, ali znam da su Vuk Branković i ostali uzgajivači hajdučke trave sa švedskog astala “Kneževe večere” isto tako bili – evrocentrični.\nPodsetite me da kupin Ilonki onaj usrani sarung.\nOdmah pošto svojoj supruzi Ilonki kupi najfiniji sarung iz Surakarte\nThis entry was posted on Juni 29, 2015 by Danijel Apro.


Svi naslovi : POLAZAK SA STANICE ATOČA\nKUĆANEVAŽNE TAČKE GLEDIŠTA\nAdam Gordon je briljantan, mada krajnje nepouzdan mladi američki pesnik koji tokom studijskog boravka u Madridu pokušava da shvati sebe i svoj odnos prema umetnosti. Šta je stvarno, ako na našu percepciju utiču jezik, tehnologija, lekovi i umetnost? Da li je poezija jedan od osnovnih vidova umetnosti, ili samo platno za čitaočeve projekcije? Umesto da prati predviđeni plan, Adamovo „istraživanje“ pretvara se u preispitivanje postojanja istinskog doživljaja ne samo umetničkog dela nego i svega ostalog. Jesu li odnosi s ljudima koje upoznaje u Španiji lažni kao i, kako veruje, njegove pesme? Da li ga to što se zatekao u Madridu u vreme bombaških napada 2004. i potonjih dešavanja čini učesnikom u istorijskim događajima, ili samo pukim posmatračem?\n„Odličan prvenac Bena Lernera... istovremeno bildungsroman, glasno razmišljanje i mladalačka ispovest koja odiše preciznošću, misaonošću i crnim humorom, dočarava kako danas izgleda biti mladi Amerikanac u inostranstvu... Lerner se bavi problemom onog što se ne dâ opisati, ali Adam Gordon (kao ni Lerner) ne prestaje da traži prave reči... Konačan produkt Gordonovog uspeha zapravo je ovaj roman.“\n„Polazak sa stanice Atoča vrcav je i promišljen roman, pun života i originalan u svakoj svojoj rečenici, prosto nabijen osećanjem ovog našeg sadašnjeg post-postmodernističkog trenutka...“\nDžonatan Frenzen, iz pregleda najboljih knjiga 2011. godine za The Guardian\n„Potpuno neodoljivo. Lernerov lažljivi ali briljantni junak, pun samoprezira i lekova, stvarno je lik koji se pamti, kao i njegov osoben stil pun humora.“\nNaslov originala: Leaving the Atocha station


Hronika - datum: 2020-11-23 UNIVERZITETSKI PROFESOR JELICA STOJANOVIĆ DECENIJU I PO VODI SPOR OKO NEZAKONITE STAMBENE RASPODJELE\nProf. Jelica Stojanović Rektor ignoriše izvršnu sudsku presudu Univerzitetu CG kao pravnom licu zbog nepostupanja po presudi poslednja izrečena novčana kazna je bila 6.000 eura, dok je rektor kao zakonski zastupnik tog pravnog lica kažnjen sa 2.000 eura\nProfesor Filološkog fakulteta u Nikšiću Jelica Stojanović u Nikšiću se još davne 2005. godine prijavila na konkurs za dodjelu stana po povoljnim uslovima u Podgorici, u zgradi koja se nalazi u Ulici Džordža Vašingtona. Tom raspodjelom Stojanovićevoj je dodijeljen stan u Nikšiću koji nije bio vlasništvo Univerziteta, već Ministarstva prosvjete. Nezadovoljna dodjelom, angažuje advokata i pokreće postupak protiv te odluke.\nVeć u prvostepenom postupku dobija spor koji se nažalost poništava, i tako redom sve do presude Osnovnog suda u Podgorici 2017. godine, kojom se djelimično usvaja njen tužbeni zahtjev i poništava kao nezakonita odluka Univerziteta Crne Gore o rješavanju stambenih potreba od 2014. i odluka drugostepene komisije od 29.5.2014. godine. Presudom se nalaže Univerzitetu Crne Gore da izvrši ponovnu raspodjelu po oglasu koji je objavljen u biltenu Univerziteta od 2010. u roku od osam dana od pravosnažnosti presude i prijetnjom prinudnog izvršenja. Ova presuda postala je pravosnažna i izvršna 2019, što znači da je pravosnažnom odlukom Osnovnog suda u Podgorici utvrđena obaveza Univerziteta da izvrši ponovnu raspodjelu i ostavljen je ponovni rok. Univerzitet nije postupio po presudi, iako je bila izvršna, a na osnovu koje ona, uz pravnu pomoć advokata Save Kostića, pokreće postupak izvršenja pred nadležnim sudom u Podgorici.\n– Kao njen punomoćnik podnio sam predlog za donošenje rješenja o izvršenju kojim će se izreći novčana kazna Univerzitetu CG kao pravnom licu i rektoru kao zakonskom zastupniku tog pravnog lica zbog nepostupanja po pravosnažnoj izvršnoj presudi, nadajući se da će to imati efekta i kako bi bila izvršena obaveza – kazao je advokat Kostić.\nMeđutim, sud donosi rješenje kojim se prihvata njegov predlog i određuje se kazna, prvi put Univerzitetu 2.000 eura kao pravnom licu i rektoru 500 eura kao zakonskom zastupniku uz troškove izvršnog postupka. Prema saznanjima punomoćnika, novac je skinut sa računa Univerziteta, a u spisu predmeta nema dokaza da je izvršeno skidanje novčanih sredstava sa računa rektora. Pošto nije postupljeno po rješenju, sud je, prema Kostićevim riječima, donio novo rješenje sa uvećanim kaznama, i tako sve do najnovijeg rješenja koje glasi na iznos od 6.000 Univerzitetu i rektoru 2.000 eura od 19. oktobra ove godine.\nTim povodom punomoćnik se obratio Osnovnom tužilaštvu u Podgorici zahtjevom od 23. juna ove godine, skoro godinu nakon pravosnažnosti i izvršnosti odluke, i pružio mu potrebna obavještenja prilažući materijalne dokaze o slučaju, čija je suština nepostupanje po ovoj presudi koja je obaveza za Univerzitet i nalog da se izvrši ponovna raspodjela.\n– Tužilac mi 27. oktobra dostavlja rješenje kojim odbacuje krivičnu prijavu punomoćnika Jelice Stojanović, iako se uopšte nije radilo o krivičnoj prijavi protiv Univerziteta i rektora zbog krivičnog djela neizvršenje sudske odluke iz čl. 395 st 1 KZCG jer ne postoji osnovana sumnja da je izvršeno prijavljeno niti bilo koje drugo krivično djelo koje se goni po službenoj dužnosti.\nOsim što to navodi tužilac Slađana Španjević Volkov, u obrazloženju se ne osvrće na racio krivičnog djela za koje odbacuje krivičnu prijavu, a to je nalog Univerzitetu da izvrši ponovnu raspodjelu stanova, već vrši obrazloženje kako nije u pitanju stan Univerziteta nego Ministarstva prosvjete, pa kako su se oni obraćali Ministarstvu finansija, odnosno navodi pravne radnje koje uopšte nijesu bitne za ono što punomoćnik navodi u svom obavještenju – istakao je punomoćnik profesora Jelice Stojanović.\nSkandalozno postupanje tužioca\nPunomoćnik Stojanovićeve smatra da je bilo dovoljno elemenata za više krivičnih djela – od zloupotrebe službenog položaja, nepostupanja po izvršnoj presudi i nesavjesnog rada u službi, koje tužilac nije prepoznao.\n– Zbog svega toga mi smo napisali pritužbu u zakonskom roku, pa da vidimo kako će po pritužbi reagovati Više državno tužilaštvo. Skandalozno je postupanje ovog tužioca koja zahtjev krsti u krivičnu prijavu i koja je trebalo da detektuje ova krivična djela i da samim tim procesuira odgovorna lica.\nTakođe, tužilac je imao priliku da provjeri i to ko je sve ušao u raspodjelu i pod kojim uslovima su neki dobijali stanove, među kojima je bilo i asistenata, dok je Stojanovićeva, koja je kao redovni profesor zasluživala po svim kriterijumima stan, naišla na problem koji ne može da riješi deceniju i po – kazao je Kostić.\n”Tužilac Slađana Španjević Volkov u obrazloženju se ne osvrće na racio krivičnog djela za koje odbacuje krivičnu prijavu, iako nije bila u pitanju krivična prijava, već se bavi pravnim radnjama koje uopšte nijesu bitne za ono što je punomoćnik naveo u obavještenju koje joj je dostavio


Sjeverna Makedonija neće dozvoliti ulazak migranata | Migrantska kriza Vijesti | Al Jazeera\nSjeverna Makedonija neće dozvoliti ulazak migranata\nMatthew Palmer je kazao kako SAD smatra da je trenutna situacija neodrživa i neprihvatljiva (EPA)\n09:30 PM (GMT+2)\nSjeverna Makedonija neće dozvoliti ulazak migranata na svoj teritorij, izjavio je u subotu premijer te zemlje Oliver Spasovski.\nRekao je da je to politika svih zemalja regije i dodao da tranzit migranata više nije opcija, prenosi agencija Makfax.\n“Situacija je za sada stabilna i nema nikakvog povećavanja migranata koji bi mogli pokušati ući na teritorij Sjeverne Makedonije. Stav je, međutim, da za to imamo nultu toleranciju”, rekao je Spasovski, javlja Beta.\nPrethodno je ministar unutarnjih poslova Sjeverne Makedonije Nace Čulev najavio potpuno zatvaranje južne granice s Grčkom, da bi se spriječio novi migrantski val.\nČulev: Mnogo spremniji nego 2015.\nSjeverna Makedonija, prema njegovim riječima, ima kapacitet to učiniti i sada je mnogo spremnija nego za vrijeme migrantske krize koja je počela 2015. godine.\n“Imamo partnerske policajce u zajedničkim patrolama na južnoj granici. Trenutačno je raspoređen 131 policajac iz osam država i imamo materijalno-tehnička sredstva. Dat ćemo maksimum da zatvorimo našu granicu i spriječimo novi migrantski val prema teritoriju naše zemlje, a time i prema teritoriju Europske unije”, rekao je Čulev.\nDeseci tisuća migranata nastoje ući u Grčku, kao članicu EU-a, nakon što je Turska rekla da ih neće više pokušavati zadržati na svojem teritoriju, kako je to bilo dogovoreno 2016. godine s EU-om, u zamjenu za milijarde eura pomoći.


Ispravnost klanja povrijeđene životinje za kurban – Pitaj Učene ®\nPočetna| Pitanja|pitanje br. 11079\nPostavljeno 01.02.2019 2019-02-01T17:53:08+02:00 2019-02-01T17:53:08+02:00u kategoriji: Kurban Akika\nSelam alejkum! Pred Bajram sam kupio ovcu za kurban. Ovca je bila zdrava i bez mahane, međutim, noć uoči Bajrama povrijedila je nogu i postala šepava. Da li je ispravno zaklati takvu ovcu za kurban?\n2019-02-01T17:53:30+02:00Odgovoreno | 01.02.2019 u 17:53\nIslamski pravnici o ovom pitanju imaju različita mišljenja, a razilaženje u ovoj mes’eli rezultat je razilaženja u pogledu općeg propisa kurbana. Naime, kurban je u hanefijskom mezhebu vadžib imućnom muslimanu, dok je u ostala tri mezheba pritvrđeni sunnet. (El-Mevsuatil-kuvejtije, 5/76–77)\nIbn Tejmijja kaže: “A ako kupi životinju za kurban, te se nakon toga pri životinji prije klanja pojavi mahana, zaklat će je po jednom mišljenju učenjaka.” (Medžmuul-fetava, 26/304)\nDokaz za ovo mišljenje nalazi se u predaji koju bilježi Bejheki od Ibn Zubejra, radijallahu anhuma, u kojoj se navodi da je među njegovim žrtvenim životinjama dovedena ćorava deva, pa je kazao: “Ako ju je to snašlo nakon što je kupljena, žrtvujte je, a ako ju je to snašlo prije nego je kupljena, zamijenite je.” (Sunenul-Bejhekil-kubra, br. 10027, predaja je vjerodostojna po ocjeni imama Nevevija, El-Medžmuu, 8/363)\nOvakav je stav džumhura – većine, učenjaka ako se radi o životinji koja se žrtvuje za Kurban-bajram, a to žrtvovanje, shodno njihovom mišljenju, nije obavezno, međutim, ukoliko se radi o obaveznom prinošenju žrtve, kao što je zavjetni kurban, životinju koju snađe mahana dužnost je zamijeniti zdravom, jer samo žrtvovanjem životinje bez mahane ispunjava se obaveza. (El-Mugni, 11/104)\nUčenjaci hanefijskog mezheba smatraju da je žrtvovanje kurbana vadžib svakom imućnom muslimanu, dok siromah to nije dužan. Stoga, hanefijski učenjaci u ovom propisu prave razliku između imućnog i siromašnog te imućnog obavezuju da oštećenu životinju zamijeni drugom, dok je siromahu dozvoljeno zaklati životinju i nakon mahane. Potvrđujući i obrazlažući ovaj stav u poznatoj knjizi hanefijskog mezheba El-Hidaje, nakon što je ukazano na mahane koje se ne smiju nalaziti pri žrtvenoj životinji, kaže se: “Sve spomenuto odnosi se na mahane koje se nalaze pri životinji u vremenu kupovine, a ko bi kupio životinju bez mahane, te nakon toga se pri njoj pojavi neka od mahana koje čine životinju neprikladnom za kurban, u tom slučaju, ako je imućan, dužan je zaklati drugu životinju, a ako je siromašan, dozvoljeno je i prihvatljivo da tu životinju (koju je snašla mahana) zakolje. Razlog za to jeste što je klanje kurbana imućnom u samom početku šerijatom stavljeno u obavezu i ta obaveza nije nastala kupovinom životinje, tako da obaveza nije vezana za tu konkretnu životinju, za razliku od siromaha kome je klanje kurbana postalo obavezno kupovinom životinje sa nijetom da bude kurban, pa je u njegovom slučaju obaveza vezana za tu konkretnu životinju.” (El-Merginani, El-Hidaje, 4/74) S obzirom na to da je, kada se radi o siromahu, obaveza prinošenja žrtve vezana izravno za tu životinju, dozvoljeno je žrtvovati je i nakon mahane.\nSpomenuta predajakoju prenosi Ibn Zubejr, radijallahu anhu, ide u prilog stanovištu džumhura učenjaka. Zatim, životinja kupljena s namjerom da se žrtvuje poput je povjerenog emaneta, a povjerenik nije odgovoran za oštećenje emaneta, ukoliko oštećenje ne nastane njegovim propustom. To znači da je životinju kupljenu za kurban dozvoljeno žrtvovati nakon pojave mahane koju vlasnik životinje nije uzrokovao, a zamijeniti je zdravom bolje je i potpunije. Allah najbolje zna!


Brana, preduzeća Rudnik i flotacija „Rudnik“ u Majdanu, apsolutno bezbedna\nBrana, preduzeća Rudnik i flotacija „Rudnik“ u Majdanu, apsolutno bezbedna foto:Opština Gornji Milanovac\nU okviru provere aktivnosti i spremnosti subjekata za zimsku sezonu, a u skladu sa usvojenim Izveštajem na sednici Štaba koja je održana 6. novembra, predsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević, načelnik Štaba za vanredne situacije Milorad Dimitrijević kao i članovi Štaba, danas su u pratnji predstavnika preduzeća Rudnik i flotacija „Rudnik“, obišli flotacijsku branu 9 u Majdanu, navodi se u saopštenju PR službe kabineta predsednika opštine.\n- Pošto sam kao predsednik opštine i komandant Štaba za vanredne situacije, došao sam zajedno sa ostalim članovima Štaba da se uverimo kakvo je stanje i bezbednost brane broj 9 u Majdanu, s obzirom da je ona najveća brana na teritoriji opštine Gornji Milanovac. Brana je bezbedna u svim segmentima. Urađena je tako da trpi zemljotres do 9 stepeni po Rihterovoj skali. Brana je u 2014. godini, kada su pale stogodišnje vode, ispunila svoj zadatak i sprečila poplavni talas koji bi krenuo ka gradu iz ovog pravca. Voda koja ističe iz brane je bezbedna po svim ekološkim standardima, a do 2023. godine će biti urađeno jedno postrojenje za dodatno prečišćavanje voda, kako bi sve bilo po strogim propisima Evropske unije u ovoj oblasti - rekao je predsednik opštine Dejan Kovačević nakon obilaska brane.\nBrana je bezbedna u svim segmentima, urađena je tako da trpi zemljotres do 9 stepeni po Rihterovoj skali, foto:opština G.Milanovac\nPri sadašnjem kapacitetu rudnika, deponija flotacijske jalovine obezbeđuje rad narednih 4 do 6 godina. Menadžer flotacije "Rudnik" Milovan Nikolić je istakao da nadzor na brani postoji 24 časa, non stop su prisutni radnici i vrši se kontrola svih parametara.\n- Meni je drago da su nas posetili predstavnici opštine jer ja nisam doživeo da, za mojih 40 godina rada ovde, rukovodstvo opštine poseti branu. Zahvalni smo predsedniku Kovačeviću jer nas je posetio i što nam je omogućio da građanim prikažemo da je brana apsolutno bezbedna. Nadzor na brani postoji 24 časa, non stop su prisutni radnici i vrši se kontrola svih parametara. Brana se gradi po najsavremenijim principima i metodama gradnje ovakvih objekata. Naredne godine radimo novi sistem za evakuaciju vode, koji košta oko 500.000 evra i radimo na izradi novog Generalnog projekta brane, kako bi se sagledala kompletna situacija na ovom objektu i na još veći nivo podigla bezbednost građana nizvodno od brane i preduzeća Rudnik i flotacija „Rudnik“. U poplavama 2014. godine, jezero brane je akumuliralo 860.000 m3 vode i time smo pomogli da se zaustavi velika količina vode koja bi stigla da grada i mi smo ponosni zbog toga - istakao je menadžer flotacije Milovan Nikolić.\nBrana se gradi po najsavremenijim principima i metodama gradnje ovakvih objekata, foto:Opština G. Milanovac\nNa brani su instalirani uređaji koji su direktno povezani sa Republičkim seizmološkim zavodom, kao i sa Republičkom direkcijom za vode. U toku 2013. godine završeni su radovi na izgradnji sistema za obaveštavanje i uzbunjivanje.


Želim, ili moram da sam lepa?\nDa li ste nekad čuli da je neko sebi rekao – nezadovoljna/an sam jer mi nedostaje malo pameti? Osim, možda u šali… razumljivo, jer bi suočila/o sebe sa nerealnim zahtevom da nekako nadomesti taj nedostatak.\nSa određenom „količinom“ pameti se rađamo jednako kao i sa određenim telesnim predispozicijama.\nPamet, odnosno inteligenciju ne možemo promeniti i unaprediti tokom života. Međutim, zahvaljujući pameti možemo unaprediti neke sposobnosti i veštine, kao na primer memoriju, pažnju, stil razmišljanja i zaključivanja, veštine komunikacije, prepoznavanje i korigovanje neadekvatnih emocionalnih reakcija… Ali, kako to da sa pameću tokom života uglavnom budemo zadovoljni, dok kada je reč o fizičkom izgledu više smo skloni da nekritički usvajamo neke opšte društvene standarde i prema njima po svaku cenu merimo vrednost sopstvene fizičke pojave? Možda zato što je pamet nemerljiva golim okom i nije u svakom trenutku na uvid javnosti kao fizički izgled, pa je možemo prošvercovati?!\nKoliko često ste imali priliku da čujete komentar – Volela bih da sam pametna kao…?! Dok gotovo svakodnevno čujemo nezadovoljstvo svojom proporcijama ili nekim delom tela, što dalje zahteva hitnu dijetu, odlazak u teretanu, aerobik,… a sve češće i odlazak kod estetskog hirurga, sa željom da se postigne izgled kao … Moglo bi se reći da nam je već kroz evoluciju u genima zapisano da je glavna odlika žene lepota, a muškarca snaga. Muškarci su fizički snažniji, a žene lepši pol. I pored te činjenice i jedni i drugi nastoje u izvesnoj meri naglasiti svoje atribute snage odnosno lepote. Medjutim, muškarci više ne odlaze u lov da bi obezbedili golu egzistenciju svojoj porodici, već neki upražnjavaju tu delatnost iz ličnog zadovoljstva ili su je zamenili nekim drugim vidom rekreacije opet samo za svoje zadovoljstvo.\nPrema tome, logično bi bilo da je žena sve manje motivisana da se ulepšava kako bi se svidela muškarcu već da ulepšavanje čini iz ličnog zadovoljstva, odnosno da uživa u sopstvenoj lepoti.\nRelacija odnosa drugih prema nama, odnosno svest o doživljaju drugih o našim sposobnostima i našem celokupnom izrazu kao ličnosti, veoma je važna od našeg rođenja pa do perioda adolescencije. U periodu adolescencije poruke o fizičkom izgledu postaju posebno važne. Ovaj period života se može izjednačiti sa prvom godinom života po jednako naglim razvojnim promenama. Pritom u adolescenciji svesno i često emotivno burno pratimo promene koje se dešavaju u nama i na nama.\nSlika o sebi je sve više pod uticajem promene tela, očekivanja i poruka koje nam sredina šalje u vezi sa standardima lepog ili poželjnog izgleda. Tako, devojke sve više jačaju uverenje o značaju „poželjnog“ fizičkog izgleda kako bi postigle socijalni uspeh. Ideja o dostizanju idealne telesne težine i proporcija tela omogući će i mnoge druge socijalne i emotivne dobiti, posebno kada je reč o privlačnosti za suprotan pol.\nIdealan fizički izgled obezbediće ili bar povećati šansu za prihvatanjem, uvažavanjem, ljubavlju. Nakon tog perioda svest o sopstvenim kapacitetima ličnosti, sposobnostima, veštinama, sopstvena slika o svom telu trebalo bi da preuzima glavnu ulogu u upravljanju životom jedne osobe. Kako to da slika o sopstvenom telu i u zrelom dobu ostaje pod jakim uticajem spoljašnjih standarda lepote?!\nRazumljivo je da želimo da izgledamo lepo i privlačno. Medjutim, ako smo usvojile imperative – „Moram biti lepa“, u ozbiljnom smo problemu doživljaja realnosti! Sa „moram“ aktivnost je okrenuta ka spolja, odnosno fokusirani smo da usvajamo šeme bez kritičkog promišljanja da li je moguće da moje telo odgovori na takve zahteve ili kakvu realnu dobit bih imala kada bi moj struk bio uži, noge duže, grudi i zadnjica na propisanoj nadmorskoj visini i propisanog oblika,… Da li je to stanje koje će me učiniti zaista zadovoljnom i srećnom?\nŠto smo više uvereni u „moram“ više patimo. Posebno danas kada kozmetička industrija agresivno nastupa u promovisanju svojih čarobnih preparata za podmladjivanje, ulepšavanje, sa nerealnim duplim porukama – „Ne smeš sebi dozvoliti pored naših preparata da druge izgledaju bolje od tebe!“ odnosno „Ne smeš biti zadovoljna!“\nJer, šta je mera savršenog izgleda? Postoji li definicija savršenstva u koju svi možemo da se uklopimo?\nUglavnom pod savršenstvom podrazumevamo posebnost. Zašto bi onda težile savršenstvu koje nam propagira univerzalnost? Pri tom je nejasno definisano i iz sezone u sezonu promenljivo?\nPosebnost već imamo i izražavamo je autentičnim celokupnim sklopom ličnosti uključijući i doživljaj slike sopstvenog tela. Ako težimo savršenstvu treba da je posmatramo baš kao autentičnost, jer autentičnost je jedino realno savršenstvo – posebnost!\nSavet za dijetu: u narednih nedelju dana izbacite iz konzumacije prisilne misli „moram da oslabim“, „moram da se zategnem“, „moram da izgledam savršeno“… Ne strahujte da ćete biti gladne, jer ćete koristiti misli koje počinju sa Želim…. a podstiču vaše realne mogućnosti i vrednosti!\nVaše telo zaslužuje da ga bezuslovno volite!\nPiše Aleksandra Golubović, diplomirani psiholog i savetnik- psihoterapeut transakcione analize\nBesplatno pitanje u rubrici „Pitajte psihologa“ možete postaviti putem adrese aleksandragolubovic5@gmail.com, ili zakazati konsultaciju pozivanjem broja 064/4241016\nTagovi:ličnost, pitajte psihologa, samopouzdanje


“Već duže vremena organski prikazi sadržaja stranica padaju, i u trenutku uvođenja novog “explore feed” on je u Srbiji iznosio od tri do sedam odsto od ukupnog broja fanova. Portali će morati da se više pozabave stvaranjem kvalitetnog sadržaja koji ima vrednost za korisnika, ukoliko nisu spremni da ulažu u oglašavanje i promociju svakog posta. To znači da će vremenom morati da se radi na kvalitetu, a da se smanji kvantitet postova. Naravno, uvek imajući u vidu da će “klik bajt” sadržaj biti sankcionisan od strane Fejsbuka, što su oni već par puta najavili (a znamo i za slučajeve gde su stranice zatvarane zbog postavljanja sadržaja tipa “Prvo je ugledao kola, a kliknite da saznate šta se posle desilo…)”.\nPrethodni članak MEDIA MARKET: Promocija knjige Tvornica glazbe - priče iz Dubrave" Sledeći članak Explore Feed - Sve će biti u redu


Rabljeni ERF građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nPregledaj oglase rabljene ERF građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene ERF građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nOvdje je kompletna lista polovnih ERF građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og ERF građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


WHO bogatim zemljama: Ne potkopovajte COVAX program – Rijec.ba | Tuzlanski internet portal\n6 Marta, 2021 9:15 AM\nGeneralni direktor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) Tedros Adhanom Ghebreyesus pozvao je danas bogate zemlje da prije nego što poruče dodatne količine vakcina protiv koronavirusa provjere kakav to ima uticaj na COVAX program, kako bi se osiguralo da vakcine stignu i do siromašnijih nacija.\nOn je naveo da to što pojedine bogate zemlje od proizvođača nabavljaju više vakcina utiče na dogovore sa COVAX-om, zbog čega je potrebno da prije nego što naruče još doza provjere da ne utiču na te dogovore.\n“Oni bi trebalo da kažu glasačima da je najbolji način ne samo vakcinacija njih, već i ostatka svijeta, kao i dijeljenje vakcina sa svima u svijetu”, dodao je.


us5-artefakti - Strana 2\n30.07.10, 20:54 #11\nal nabavio si jedan report us8,ako se ne varam http://travian-reports.net/us/raport.php?id=167257f2d3d ma ne moguće je da je puno vojske,jer znam odbrilike koliko ima vojske "igrač" koji ima najveći hammer,nema puno više od nas\n02.08.10, 20:02 #12\nIspricavam se na off-topicu, no kako je to moguce ako ja kroz pola servera kao rimljanin skupim, iskreno samo 4 k offa a ti 25 k? Moze odgovor i na pp.\n2. Nisi dovoljno iskusan, ne znas igrati kako treba\n02.08.10, 21:08 #13\najd onda pouci neiskusnog\n03.08.10, 22:06 #14\nma ajde ti onda budi 1 pljačkaš bez golda(čitav server) i još ti farme grade deff(makar to nije važno),ajde ti igraj jednom bez golda pa nećeš bit ni u top500(idem se kladit)s goldom mogu biti prvi ako imam golda kolko hoću,100k off-a pa nije to speed ,ja sam samo htio da vidim ako se može znati kolko će off-a u selu bit ako znam odbrilike prosječni off ,ZNAM DA je to malo off-a al niko nema puno više vojska se radi skoro stalno jer ima ressa\np.s. ako hoćeš napišem ti nickove od servera,hrx-a ostale ne igram od hr,ba,rs,i jednom sam six ,javi na pp ako hoćeš ,i da ne želim odg prosječan off će ti pobit vojsku u selu\nedit:baš me zanima ako sam ja n00b što si onda ti\n04.08.10, 14:33 #15\nCitat od RAT\nSa 20 gold-a mjesecno drzim se u top 100 na com serveru, a ne na nekom .ba serveru gdje svako ko zna igrati moze biti u top 10, tamo uvijek imas dobre igrace oko sebe. Vidim da si ti tip igraca kojem je pocelo ici dobro na nekom serveru pa onda pametuje drugima (sigurno iskusnijim igracima).\nPrvo da nisam noob to ti moze reci sam Admin, nisam dzaba support\nDrugo kad ti budes sam igrao na nalogu i drzao dva artefakta, vodio savez i gradio WW, onda se javi i pametuj ko je noob a ko ne\nNe mogu ti reci tacan broj vojske jer to ne zna nitko osim GA-a.\nAko je jos nesto nejasno pisi...\n04.08.10, 21:26 #16\nja sam gradio ww sada na inx-u nije uspjeh al jbg,inače sam prije inx-a gradio 3 puta ww,hoću reć na inx-u mi je bilo da sam treći ww gradio ja igro com4 nick reward,opet bez golda ustvari neda mi se sada ovde s tobom prepirat igraj kako hoćeš,piši šta hoćeš nadam se da istinu pišeš jer jaa je pišem(ne govorim da to nije istina što pišeš)ako ti misliš da sam n00b misli mene uopće nije briga šta ti misliš,piši po forumima ja imam 3, ekipe s kojima igram servere koje sam do sada igro,samo 1nisam igro s ni jednim od njih,tako da..sretno u nastavku ,može lock?\nZadnji Post: 06.01.11, 02:25\nBy N.I.G.E.R in forum Stara pitanja\nZadnji Post: 30.09.10, 18:33\nZadnji Post: 29.08.10, 02:33\nZadnji Post: 29.08.10, 02:32\nBy pcelar85 in forum Stara pitanja\nZadnji Post: 05.11.07, 20:17


Panel diskusija u organizaciji Alternativnog centra za devojke - Internet portal Kruševac\n24.04.2017. 037info.net\t0 komentara\talternativni centar za devojke, inicijativa, panel\nAlternativni centar za devojke, povodom obeležavanja Međunarodnog dana devojčica, organizuje panel “Izazovi, perspektive i bezbednost devojčica i mladih žena na internetu”. Panel će biti održan 25. aprila 2017. godine u Regionalnoj privrednoj komori u Kruševcu od 13:00 do 15:00 časova. Gošće na panelu biće ekspertkinje iz oblasti IKT-a i digitalne bezbednosti iz Srbije i regiona.\nS obzirom da je digitalno nasilje u porastu ekipa Alternativnog centra za devojke smatra da je ovaj panel dobra prilika da se steknu i razmene nova saznanja i iskustva i da na taj način doprinesu smanjenju nasilja u vršnjačkim odnosima i na internetu.\nPanel organizuu u okviru projekta “Zajednička inicijativa protiv rodno zasnovanog nasilja prema mladim ženama u Srbiji” koji realizuje Alternativni centar za devojke u partnerstvu sa Centrom za edukaciju i savetovanje Katalista iz Beograda, uz podršku švedske fondacije Kvinna till kvinna.\n← Luka Milić uzeo zlato na svetskom juniorskom kupu\nNajava prekida napajanja strujom u Brusu →\n10.09.2019. 037info.net 0\nNapustila nas je Vera Nikolić\n28.06.2021. 037info.net 0


Stan , Rakovica | Petlovo brdo 45m2\nšifra: 862707 Srbija, Beograd (grad), Rakovica, Petlovo brdo Pregledano 5 puta REZERVIŠI SAD Petlovo brdo 45m2\nStan : Prodaja, 45 m² | 150 €\nStan 45m2, bez terase, na trećem spratu, bez kosina, na odličnoj lokaciji, u blizini škole, Doma zdravlja, obdanista, vise prodavnica i javnog prevoza, u mirnom delu naselja. Funkcionalan raspored, jedna spavaća soba, jedna mala soba, kuhinja sa trpezarijom, dnevni boravak, kupatilo. Stan potpuno renoviran, grejanje je na struju, zgrada bez lifta, uknjižena nekretnina, sa parkingom ispred zgrade. Odličan stan za svaku preporuku..\nUpit: Pronašao sam Vaš oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org . Molim Vas da mi pošaljete više informacija o oglasu #862707 Telefonski kontaktirajte direktno oglašivača »\nStanovi Novi Beograd Prodaja (872)\nStanovi Savski Venac Prodaja (412)\nPoruka: Pronašao sam ovaj oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org za Stan Beograd (grad) - Zvezdara . Mislim de ćete interesovati: https://srbija-nekretnine.org/oglas.php?id=862707 Pozdrav. Napredna Pretraga Nekretnina »\n45 m² | 150 €\nTelefon : Kablovska : Internet : Struja : Voda : Kanalizacija : Parking : Uknjižen : #862707 | 17.07.2017.\nBeograd (grad) 56 m² | 900 €\nBeograd (grad) 47 m² | 1050 €\n54 m² | 0 €


Filmovi Jugoslovenske kinoteke na Internetu | U gradu\nPočetna > Internet > Filmovi online > Filmovi Jugoslovenske kinoteke\nInternet - kategorija: Filmovi online\nYouTube stranica Kinoteke\nDokumentarni materijali iz perioda do 1945. godine koji predstavljaju istoriju Srbije i Jugoslavije, nekadašnji život, izgled gradova, život običnih ljudi na ovim prostorima, kao i važne istorijske ličnosti i događaje. Stranica će biti dopunjavana novim prilozima na svakih mesec dana koje će često određivati aktuelni događaji. Filmske inserte, koji traju do pet minuta, prate kratki tekstualni opisi ili identifikacija na srpskom i engleskom jeziku.\nVimeo profil Kinoteke\nFilmovi iz fonda Jugoslovenske kinoteke koji svedoče o burnim i slavnim danima Prvog svetskog rata:\n11 dugometražnih filmova (deset igranih i jedan dokumentarno-igrani)\n40 dokumentarnih filmova različitih autora i\n16 filmova iz kolekcije Đorđa Đoke Bogdanovića.\nBogdanović je jedan od četvorice prvih srpskih producenata, filmove je proizvodio tokom samo dve godine 1913. i 1914. Bio je jedini Srbin koji je filmskom kamerom zabeležio bitke Drugog balkanskog rata. Ovi filmovi su sačuvani zahvaljujući njegovoj porodici. Sredinom prošlog veka otkupila ih je država i oni predstavljaju najskuplje plaćeni materijal koji je do danas stigao u Jugoslovensku kinoteku.\nEuropean Film Gateway platforma\nKinoteka je kao učesnik međunarodnog projekta European Film Gateway postavila izbor iz svoje kolekcije dokumentaraca i dugometražnih igranih filmova na temu Prvog svetskog rata. Sadrži iste filmove, u nešto manjem broju, kao i Vimeo profil.\nKategorija: Filmovi online


Prednosti kupanja u moru, morskog zraka, pijeska i sunca - Zdravi Portal\nNaslovna»Lifestyle»Prednosti kupanja u moru, morskog zraka, pijeska i sunca\nPrednosti kupanja u moru, morskog zraka, pijeska i sunca\nBy Jasmin Niksic Objavljeno\t 17/06/2018 Lifestyle\nMore i njegova klima su dragocijeni za zdravlje kostiju, bronhija, pluća i kože, pozitivno djeluje na cirkulaciju krvi, čini nas aktivnijim i vitalnijim a naše tijelo čvršćim i vitkijim.\nMorsku klimu karakteriše i izuzetno zdrav vlažan vazduh. Na obali mora, posebno tamo gdje voda udara u stijene i kamenje, dolazi do raspršivanja vrlo sitnih čestica vode u vazduhu – aerosola. Ta pojava čini morski vazduh bogat mineralima dragocijenih za zdravlje. Aerosol pomaže u liječenju raznih bolesti disajnog sistema (prehlada, upala krajnika, sinusitis i astma), a koristan je i za liječenje smanjene funkcije štitne žlijezde: apsorpcija joda pokreće njen rad.\nSunčanjem ne dobijamo samo lijep, preplanuo ten, nego i jačamo imunitet. Svjetlost pozitivno utiče na raspoloženje, psihu i organizam, kao i smanjenje stresa.\nVruć, zlatnožute ili bijele boje pijesak je u direktnom kontaktu kako sa suncem, tako i sa morskom vodom. Sunčevi zraci ga zagrijavaju, a more zapljuskuje i prožima mineralnim solima.\nKupanje u moru osvježava i ispunjava organizam energijom. More izaziva takav efekat zahvaljujući prisutnosti mineralnih soli a naročito minerala čiji sastav je sličan sastavu plazme (tečni dio krvi). Kupanje takođe ima svoja pravila: ne preporučuje se nakon jela jer hladna voda može da blokira probavu i uzrokuje iznenadni osećaj slabosti. U vodu treba ulaziti postepeno, posebno ako ste prethodno duže boravili na suncu. Trajanje kupanja zavisi od temperature mora. Ako je voda hladna, bolje je ne zadržavati se predugo i svakako plivati i kretati se. Čim osjetite da vam postaje hladno, ili ukočenost i grčeve u rukama ili nogama, odmah izađite iz vode.\nPlivanje ili jednostavno pomineranje tijela u vodi, predstavija efikasnu gimnastiku za mišiće i cirkulaciju krvi. Hodanje kroz vodu koja dostiže nivo struka, korisna je aktivnost jer spriječava zadržavanje tečnosti i stvaranje celulita.\nPrethodni članak4. Međunarodni dan joge obilježen širom BiH\nSlijedeći članak Danas je dan očeva – prilika da se sjetite i zahvalite svom ocu


rizici Archives - Centar za analizu rizika i upravljanje krizama | Centar za analizu rizika i upravljanje krizama\nPosts Tagged: rizici\nGostovanje prof. dr Zorana Kekovića na Fakultetu bezbednosti u Skoplju\nProfesor Fakulteta bezbednosti u Beogradu dr Zoran Keković 20.4.2015. godine održao je predavanje o upravljanju krizama i definisanju rizika i pretnji bezbednosti studentima Fakulteta za bezbednost u Skoplju. Predavanje je izazvalo veliko interesovanje među studentima prvog, drugog i trećeg stepenastudija, pri čemu su studenti imali priliku da postavljaju brojna pitanja. Istog dana u Domu Vojske u Skoplju održana je naučna debata povodom promocije rezultata naučnog projekta Fakulteta bezbednosti ‘Univerzitet Sv. Kliment Ohridski’: Rizici i pretnje po bezbednost […]\nU sredu 23.novembra 2011.godine Centar za analizu rizika i upravljanje krizama je u saradnji sa Srednjobanatskim upravnim okrugom i Visokom tehničkom školom strukovnih studija u Zrenjaninu organizovao predavanje na temu: „Rizici su oko nas“ u okviru tribine „Zdravo lice ravnice“. Predavanje, koje je počelo u 17h na fakultetu, održali su Predrag Marić , načelnik Sektora […]\nCentar za analizu rizika i upravljanje krizama je održao petodnevna stručna obuka – kurs: ”Procena rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja” Ovo je treća stručna obuka koja se organizuje za fizička lica i predstavnike organizacija po nacionalnom standardu za procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja. Kurs je zadovoljio očekivanja polaznika, kako iz […]\nProf. dr Slobodan Simonović, višegodišnji saradnik CARUK-a, pozvan u č…\nOdržan nacionalni simpozijum „Bezbednost u zdravstvu“\nSaradnja Centra i kompanije Tašjapi na rekonstrukciji magistralnog put…\nNovi vebinar na temu Kriznog komuniciranja u realnom sektoru | 10. jun…\nProf. dr Slobodan Simonović, višegodišnji saradnik CARUK-a, pozvan u članstvo Canadian Royal Society\nSaradnja Centra i kompanije Tašjapi na rekonstrukciji magistralnog puta Novi Pazar – Tutin\nNovi vebinar na temu Kriznog komuniciranja u realnom sektoru | 10. jun 2020. godine u 10h


pink.rs | Vesić: Obradović i dalje izaziva incidente\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić ocenio je danas da incident u Skupštini Srbije nije ništa novo i da predstavlja nastavak politike lidera Dveri Boška Obradovića i njegovog nalogodavca Dragana Đilasa, koji želi da u Beogradu padne krv i on u neredima dođe na vlast.\n"Zanimljivo je da se Boško Obradović buni zbog situacije u Crnoj Gori, a predstavlja deo Đilasove koalicije koja je, primera radi, podržala Radu Trajković da izađe na kosovske izbore. Kandidat Rade Trajković je podržavao (Hašima) Tačija i (Ramuša) Haradinaja, po čemu se može zaključiti da Đilasu i Obradoviću odgovara sve oko uslova za izbore na Kosovu. Saradnja s Haradinajem im je dobra, a u Srbiji ništa valja i trebalo bi praviti haos", rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, do izbora će biti još ovakvih incidenata, jer, kako je rekao, Đilas osim toga nema šta da ponudi.\n"Nije nikada dao odgovore na pitanja oko Kosova, odnosa s Rusijom ili vojne neutralnosti. Na snimku se jasno vidi da je incident započeo Obradović koji je udario Aleksandra Martinovića. Ko je video snimak može da se uveri da je poslanika Martinovića udario Boško Obradović, to je jasno kao dan", zaključio je Vesić.\nMirković: Đilas i Obradović LAŽIMA pokušavaju da sakriju VEZE SA NARKO DILERIMA\n'NIJE SAMO GLUP, NEGO JE I ZAO' - Vesić brutalno odgovorio Đilasu zbog uvreda na račun Švedske: Umesto što se slikaš sa narkodilerima bolje da se malo


15:59h MARKO ĐURIĆ: Tadić je lažni demokrata i razočarani diktator\n16.07.2020. 00:51h 16.07.2020. 00:42h\nLuna Đogani i Anabela Atijas po svemu sudeći i dalje "peglaju" svoj odnos, koji je svakako bio poljuljan tokom tek završene "Zadruge 3". Iako je tvrdila da majci ništa ne zamera, oštro su se raspravljale gostujući u jednoj emisiji, kada je majka ćerki čak pokušala i da oduzme telefon.\n"Ja sam gledala klipove gde je ona svašta o meni pričala, a nije mi pušteno. Ja bih sve ovo povukla, ali nije bilo sjajno ni sa druge strane. Shvatila sam da su unutra pokušavali da od mene najgoru. Nemam problem da gledam ovo, i da me kritikuju i pljuju..." počela je Đoganijeva u "Zadruga, narod pita", nakon jednog od klipova iz rijalitija, pa nastavila: "Nikad ovo sebi ne bi dozvolila da nisam bila izrevoltirana. Žao mi je što ljudi mogu da misle da sam ja ovakva osoba, ja u životu nisam uvredila mamu i tatu, ali mi je žao što mi mnoge stvari tamo prikazane. Ne mislim da sam najgora ćerka na svetu, dokazala sam da sam dobra ćerka", istakla je ona.\n"Ja sam se do ove sezone trudila celom svetu da dokažem da si najbolja ćerka, ali ti nikad nisi rekla: 'Nije moja mama takva", nadovezala se Anabela.\n"Nisi me zaštitila. Ja nemam potrebu da se pravdam nekoj ženi koju ne poznajem (misleći na fanove koji su pozivali telefonom u emisiju) Ona misli da sam nevaspitana i da sam najgora. Sad si mirna... Ti ne treba da se dokazuješ drugima, nego samoj sebi. Sve što si me branila u 'Zadruzi 3' si se oprala od toga", rekla je Luna.\n"Nismo u dobrim odnosima, niti ćemo ikad sve dok ona ima stav kao prema rijaliti učesniku. Ja sam tebe rodila. Da li misliš da postoji dete koje može da se meša roditelju u veze", oštra je bila Anabela.\n"Ja sam mislila da joj neko daje instrukcije preko telefona. Sve se prebacuje na mene. Bila je ona kod mene, ali nismo pričale, gurnuto je sve pod tepih sa moje strane", istakla je Anabela.\n"Ona u moj stan može da dođe kad god poželi", uveravala je Luna.\n"Nije me pozvala, rekla je da će doći ona kod mene, da ćemo se videti u kafiću. Odrasta, razumem je..." nastavila je, pak, Anabela.\nNešto zatim, majka se slomila i zaplakala naočigled svih, kada su krenule da pričaju o lepšim danima te tome kolika su jedna drugoj podrška. Anabela je istakla da se nikada nije "gurala u Lunin život", dok je ćerka nabrajala šta joj je sve ona priuštila do sada.\n1 / 3 Foto: Printscreen Pink\nŠOK! MARKO TUŽI ANABELU?! Miljković otkrio šta mu je u planu, posle ove rečenice Anabela će mu teško PRUŽITI RUKU\nLuna ĐoganiAnabela AtijasraspravamajkaćerkaporodicaZadrugarijaliti šoudrama


Članovi grupe Bang Bang “Pijani i zaljubljeni” – Music Box – Glazbeni portal\nJoš sa singlom “Stranci” najavljen je rad na drugom studijskom albuma, a pjesma “Pijani i zaljubljeni” je samo nastavak kvalitetnog rada ove sve uspješnije grupe.\nS pjesmom “Pijani i zaljubljeni” predstavit će se na 64. Zagrebačkom festivalu koji će biti održan u siječnju 2017. godine. Na ovoj pjesmi gostuju Luka Žužić na trombonu i Antonio Geček na trubi koji su samo dodatno obogatili sjajan retro zvuk koji je svojevrsni potpis Bang Banga.\n“Jako nam je drago što je žiri Zagrebačkog festivala prepoznao pjesmu te nam ponovo dao priliku nastupiti na festivalu”, rekla je pjevačica Lara Antić Prskalo.\nUskoro počinje i snimanje spota kojeg će režirati Ljubo Zdjelarević, autora zadnja četiri spora Bang Banga. Ako netko želi čuti ovaj bend može to učiniti 16. prosinca kada će nastupiti u sklopu Adventa u Oktogonu u Zagrebu.\nFoto: CMC Slavonija fest\nOznake bang bang, nova pjesma, pijani i zaljubljeni


Gospodine predsedniče, poštovani ministri, dame i gospodo narodni poslanici, da se na početku odmah izjasnim, mi nismo protiv evropskih integracija, mi smo protiv zastoja u procesu evropskih integracija.\nNažalost, 2020. godina, znači zastoj u ovom procesu. Izveštaj Evropske komisije za ovu godinu predstavlja jedan dokumenat koji nas na opširan način obaveštava u kakvoj se fazi nalazi proces evrointegracija, šta je sve propušteno da se uradi, šta je trebalo da se preduzme kako bi on bio uspešan.\nPosledica čega je to? Viška metodologije ili manjka demokratije. Odgovor možemo potražiti u izjavi gospodina Vladimira Bilčika, izvestioca Evropskog parlamenta za Srbiju koji kaže – Srbija u ni jednoj od navedenih oblasti nije napravila pomake, nego se svojim odlukama dodatno udaljavala od Evrope, hapsila novinare, primenjivala silu na demonstrantima, kao glavnog partnera u borbi protiv korone isticala Kinu, a kritikovala EU.\nPredloženi zaključci ne predstavljaju realnu sliku preporuka koje izveštaj daje. Kada neko ko ima uvid u izveštaj pročita preporuke stiče se utisak da je ova godina bila ne solidna, već veoma uspešna u ovom procesu. Ko je pročitao Izveštaj Evropske komisije ima jasan uvid da situacija nije baš takva i da je Republici Srbiji dat veliki broj preporuka, odnosno primedbi za preduzimanje mera, kako bi ovaj proces bio smatran uspešnim.\nOvom prilikom, ja ću se zbog vremena odnositi samo na neke od primedbi. Na primer, izveštajni period je obeležila duboka društvena popularizacija. Da je dominacija vladajuće stranke zabrinjavajuća, i da nije obeležila napredak u poboljšanju slobode izražavanja, nije usvojen Nacionalni akcioni plan za ostvarivanje pozitivnog društvenog okruženja za delovanje organizacija civilnog društva. Kada je reč o Nacionalnom sudu za ratne zločine ratnog suda je u velikoj meri sporedan i neefikasan, a haški osuđenici se dočekuju kao heroji. Negacija ratnih zločina je veoma jaka.\nIstina je da izveštaj ističe da pravni okvir koji uključuje evropske standarde i norme za manjine jeste bolji u odnosu na njihov stvarni položaj, ali istina je, takođe, da Savetodavni komitet saveta Evrope zaključuje da postoji primetno odstupanje u zaštiti manjinskih prava između AP Vojvodine i drugih regiona Srbije, te preporučuje Srbiji poboljšanje zaštite prava nacionalnih manjina van Vojvodine.\nVlada Republike Srbije je nastavila da se izjašnjava da su evropske integracije njen strateški cilj, međutim, kako se u izveštaju kaže, nekoliko izjava visokih zvaničnika nije bilo u skladu sa strateškim opredeljenjima.\nGrađani nisu dovoljno obavešteni da 70% investicija u Srbiji dolazi iz zemalja EU, da je EU uložila 3,6 milijardi bespovratnih sredstava u Srbiji, a da je EU najveći zajmodavac Srbije sa 4,3 milijardi evra. Zato se s pravom u izveštaju traži od srpske vlasti da trebaju da stave veći naglasak na objektivno i nedvosmisleno pozitivno obaveštavanje o EU, koja je glavni politički i ekonomski partner Republike Srbije. Tako da, floskula da je evropska solidarnost samo bajka ne stoji.\nIzveštaj, takođe, ukazuje da je Srbija samo umereno opremljena u oblasti reforme javne uprave. Opšte gledano, u ovoj oblasti nije postignut nikakav napredak.\nŠto se pravosudnog sistema u Srbiji tiče, kaže se da je ostvaren izvestan nivo pripremljenosti, ali nije postignut napredak tokom izveštajnog perioda.\nIzveštaj, takođe, podvlači da tokom skupštinske rasprave je korišćen zapaljiv govor protiv političkih neistomišljenika i predstavnika drugih institucija koji izražavaju različita politička gledišta.\nŠto se normalizacije odnosa sa Kosovom tiče, bez obzira što ovde slušamo stalno da je dijalog zapao u ćorsokak, jer, kosovske vlasti nemaju političku volju, izveštaj ističe neizvršene obaveze od strane Republike Srbije koje proizilaze iz ranije potpisanih sporazuma.\nU ovom kontekstu, kako su i drugi istakli, traži se da se učine dalji napori i doprinese postizanju sveobuhvatno pravnoobavezujućeg sporazuma sa Kosovom. Evropska komisija smatra da je takav sporazum presudan i hitan, kako bi Kosovo i Srbija mogli da napreduju evropskim putevima. Postavlja se pitanje da li je to moguće?\nOvih dana smo slušali izjavu predsednika države, o njegovom stavu prema Kosovu, koji će ostati nepromenjen do aprila 2022. godine. Ovo verovatno znači da je vezano za izbore koje će se održati te godine. Po meni, ovo je izjava jednog političara koji misli na sledeće izbore, ne izjava državnika koji misli na sledeće generacije.\nKad smo kod dijaloga sa Kosovom, Republici Srbiji se stavlja na teret izbegavanje izvršenja sledećih obaveza: nepriznavanje univerzitetskih diploma; nesprovođenje sporazuma o katastru, rešavanje elemenata u vezi sa registarskim tablicama, a kada je reč o IBM, od Srbije se traži da konstruktivno angažuje rešavanje pitanja premeštenih carinskih struktura sa denominacijom Kosova, koje se administriraju iz Srbije, te da prestane sa izdavanjem dokumentacije ili stavljanjem markica koje su u suprotnosti sa datim sporazumom.\nKaže se da Republika Srbija nije konstruktivno angažovana u pokretanju uspostavljanja IBM prelaza u Jarinju, Mučibabi i Končulju, što je dovelo i do suspenzije fondova EU.\nZahteva se u izveštaju da Srbija treba u potpunosti sarađuje sa Međunarodnim … mehanizmima za krivične tribunale i na potpuno prihvatanje, izvršavanje njihovih presuda i odluka. Srbija se kritikuje da i dalje daje prostor osuđenim ratnim zločincima i da dozvoljava govor mržnje. Izveštaj traži od Srbije delotvorno suočavanje sa nasleđem prošlosti, ali i istinsku posvećenost u istrazi i osudi u predmetima ratnih zločina.\nPoštovani građani, proces članstva u EU ne treba shvatiti kao običnu harmonizaciju kriterijuma, ključno pitanje je kako zamišljamo Evropu i kavu Evropu želimo. Ako bismo shvatili kako zamišljamo Balkan i Srbiju, i kakav Balkan i kakvu Srbiju želimo.\nSvedoci smo danas da i u EU ima onih koji se zalažu za integraciju Srbije, ali su sami u suštini neki antievropejci u pogledu vrednosti koje zastupa ideja Evrope.\nNeki od njih se zalažu za manje demokratsku Evropu, manje socijalnu, manje multietničku, manje multikulturalnu, što manje multinacionalnu. Zalažu se za ksenofobnu Evropu, što više autoritarnu, što više identitarnu.\nAko pažljivo pogledate, takvi su najbolji prijatelji predsednika Vučića. Autoritaristi svih zemalja, ujedinite se unutar Evropske unije, pre svega unutar EU, ali dok se u EU svakim danom čuju glasovi o potrebi redefinacije demokratije, ustavne reorganizacije u EU, Srbija ponovo kasni kako bi ponovila istoriju.\nVlast kaže da treba da se promeni Ustav kako bi se usaglasio sa kriterijumima EU. Toliko, samo toliko. Toliko, jer, kao i njegovi prijatelji, predsednik Vučić se angažuje za manje demokratsku Srbiju, manje socijalnu, manje multietničku, manje multikulturalnu, više autoritarnu i više identitarnu Srbiju.\nZato i današnja parlamentarna debata o ispunjenosti kriterijuma Republike Srbije u EU ne predstavlja izraz volje evropeizacije vlasti. Takva će biti onda kada u Srbiji bude pokrenuta evropska debata o pitanjima kakav ustav želimo, kakvu demokratiju trebamo kao zemlja i kao region.\nMožda mi kao narodni poslanici ne znamo dovoljno o EU, ali mislim da to nije najveći problem ove zemlje. Najveći problem je da oni koji najviše znaju o EU trebalo bi više nešto da učine.\nJoš samo rečenica, ako mi dozvolite. Kada se radi o kolektivnim pravima manjina, samo ću citirati Ustav Republike Srbije, član 75. koji kaže da pripadnicima nacionalnih manjina, pored prava koja su Ustavom zajamčena svim građanima, jemče se dodatna, individualna ili kolektivna prava. Individualna prava ostvaruju pojedinačno, a kolektivna u zajednici sa drugima u skladu sa Ustavom, zakonom i međunarodnim ugovorom. Hvala.\nMolim vas, prednost ima predstavnik predlagača.\nPoštovani predsedniče, predsedništvo, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam kao ovlašćeni predlagač zaključaka povodom razmatranja Izveštaja Evropske komisije za 2020. godinu planirala i zaista sam sačekala sve ovlašćene predstavnike poslaničkih grupa i onda samostalnog poslanika itd, pa ćete mi dozvoliti da u nekoliko minuta pokušam da odgovorim na nekoliko primedbi i, verovatno ću nastaviti tu gde je uvaženi prethodni govornik završio.\nPošto sam i ja htela da krenem o tome, ja se sada vama zaista izvinjavam, jer nisam sigurna, mislim da kada smo u prethodnom prepodnevnom delu rasprave imali zanimljivu debatu baš o pravima nacionalnih manjina, onda je drugi kolega jednostavno ustao i izašao, nije ni sačekao da završimo, pa sam ja ovde tačno čitala Izveštaj Evropske komisije, pa verovatno ste vi to propustili, ali zaista i ja kao pripadnica u našem slučaju mađarske nacionalne manjine sam smatrala da je značajno da naglasimo, uvažena ministarka je pričala o nečemu drugom i predsednica Vlade, kakva je situacija što se tiče nacionalnih manjina, čak i u nekim zemljama članicama EU gde se mnogi jednostavno ne priznaju i čuli smo ovde nekoliko primera.\nŠto se tiče kolektivnih prava, volela bih da naglasim još jednom da ne mešamo institucije. Postoji EU, postoji Savet Evrope. To često mnogi mešaju, ne znaju razliku. Evropska unija, 27 zemalja članica, Savet Evrope 47. Mi smo ovde ne Savet EU, već Savet Evrope, ali nemamo sada vremena da to raščistimo.\nNo, Okvirna konvencija je upravo vezana za Savet Evrope. Dakle, …\nPa, imate vi vremena.\nDobro, dosta ste liberalni danas. Hvala.\nDakle Council of Europe, Okvirna konvencija, član 32. kaže – Manjinska prava se ostvaruje kao individualna, kao i u zajednici sa drugima. Izuzetno je značajno za nas, pripadnike manjina, da manjinska prava imaju individualnu, socijalnu i kolektivnu dimenziju.\nMalo pre je uvaženi govornik citirao Ustav, član 75. On je pročitao stav 1. pa da ne ponavljam. Stav 2. kaže – Putem kolektivnih prava pripadnici nacionalnih manjina neposredno ili preko svojih predstavnika učestvuju u odlučivanju ili sami odlučuju o pojedinim pitanjima vezanim za kulturu, obrazovanje, obaveštavanje, službenu upotrebu jezika i pisama u skladu sa zakonom.\nMoramo da kažemo da naš važeći Ustav ima nekoliko vrlo dobrih članova koji se tiču upravo nacionalnih manjina i pozitivne diskriminacije ka nacionalnim manjinama, ali mi imamo i poseban Zakon koji je i malopre isto kritikovan, neverovatno, o nacionalnim savetima nacionalnih manjina i član 1a tog zakona kaže: „Nacionalni savet je organizacija kojom se zakonom poveravaju određena javna ovlašćenja da učestvuje u odlučivanju ili da samostalno odlučuje o pojedinim pitanjima iz oblasti kulture, obrazovanja, obaveštavanja službene upotrebe jezika i pisma i u cilju ostvarivanja kolektivnih prava nacionalne manjine na samoupravu u tim oblastima“, tako da znamo da naš Ustav i Zakon ima kolektivna prava. Niste se razumeli.\nŽelela sam da spomenem vrlo kratko još nekoliko stvari, pošto je uvažena predsednica Vlade spomenula i Olivera Varheja, koji je komesar za susedsku politiku i proširenje i koji je zaista veliki prijatelj Srbije i zaista se trudi da mi osetimo i da građani Republike Srbije, koliko god je to moguće, osete konkretne prednosti ovog procesa. O tome ću najverovatnije sutra pričati malo detaljnije.\nPeter Sijarto, ministar spoljnih poslova Mađarske, takođe veliki prijatelj, jedan od retkih, kao i svaki put ovde će se uvaženi ministar za evropske integracije Jadranka složiti, kada bi svi kao Peter rekli, ako mogu da parafraziram, da ako je Srbija tehnički spremna za otvaranje pet pregovaračkih poglavlja, onda treba da im otvorimo pet pregovaračkih poglavlja. Pozitivne su poruke koje čujem od njega.\nSpomenuli bih i predsednika SVM-a Ištvana Pastora, koji svaki put kaže da je, nažalost, trenutna slika, ako govorimo o broju otvorenih pregovaračkih poglavlja, jedva polovina. Znači, to je 18 od 35 i to uopšte ne oslikava realnu situaciju koliko je Srbija zapravo pripremljena i spremna. On je nekoliko puta ponovio, i svi mi to znamo, bile su druge političke prilike i neke političke odluke, da su, na primer, Rumunija i Bugarska bile daleko ispod naše pripremljenosti danas, u momentu kada su već pristupile.\nPokušaću da reagujem na nekoliko prethodnih govornika. Uvaženi kolega Đorđe Milićević je spomenuo procenat podrške građana priključenju EU. Vrlo su slična ta istraživanja i ministar je pričao o tome, ali moramo da razjasnimo, zaista je najveća podrška građana za EU bila davno, pre 11 godina, krajem 2009. godine, kada je iznosila 74%, ali upravo zbog toga što su tada videli konkretnu novost. Naime, u decembru 2009. godine počela je primena Šengenskog sporazuma. Građani Srbije su konačno mogli da putuju bez viza. Danas različita istraživanja pokazuju podršku oko 50%, plus-minus par procenata.\nAko mogu da spomenem možda jedno od najsvežijih. Zapadni Balkan u vreme pandemije, istraživanje koje je za Evropski fonda za Balkan sprovela Agencija „Ipsos stratedžik marketing“ negde na jesen ove godine, znači, pre nekoliko meseci, na reprezentativnom uzorku od hiljadu građana kaže vrlo pozitivno da članstvo podržava 64% građana, a članstvo u EU ne podržava 27% građana, dok je 8,6% reklo da ne zna.\nOno što je takođe zanimljivo, građani su u potpunosti zbunjeni. Na pitanje – da li će Srbija ući u EU za pet godina, njih 21,8% odgovara da veruje da će Srbija ući u EU za pet godina, za deset godina 28,4%, a 10% smatra da će do članstva doći u narednih 20 godina. Najviše anketiranih, čak 32%, što je za svaku bojazan, je kazalo da Srbija nikada neće postati članica EU, a određeni procenat njih ne zna ili ne želi da odgovori.\nI dalje smatram da je posao svih nas da ne procenjujemo kada će doći ti datumi. Mene su mnogi pitali da li će to biti 2025. godina, već da radimo na ispunjavanju tih preporuka da bi proces napredovao.\nDa kratko odgovorim. Ministar je spomenuo Konferenciju o budućnosti Evrope. Da, nadamo se i mi smo naglasili na poslednjem sastanku Odbora za evropske poslove, gde je prisustvovala i Ursula fon der Lajen i zapaženo je naše izlaganje gde smo naglasili da je bitno da i Srbija, odnosno naš parlament učestvuje na toj konferenciji.\nPošto me požuruju, čini mi se da mi je predsednik dao znak, onda ću pričati konkretno o zaključcima, jer formalno, samo moram da naglasim, mi smo predložili, ja i 14 kolega šest zaključaka. Primili smo tri amandmana na ove zaključke. Žao mi je što oni koji kritikuju nisu ni podneli nikakve amandmane. Kao ovlašćeni predlagač, moram da naglasim, svakako prihvatam ove amandmane koji samo poboljšavaju i jačaju ovaj tekst. Zahvaljujem se.\nReč ima ministarka Gordana Čomić.\nTri odgovora, dva direktno iz nadležnosti ministarstva i vezana za buduće ocene izveštaja Evropske komisije, jedno iz sopstvenog iskustva. Smatram da neću prekoračiti nadležnosti, ako progovorim koju o procesu donošenja Ustava.\nSpomenuli ste ratne zločine, atmosferu oko ratnih zločina, ponašanje institucija, institucionalnu diskriminaciju, medijsku atmosferu i ponašanje društvene sredine, okoline prema izvršiocima ratnih zločina, kao i nerešene ratne zločine, otmica i nestalih lica. Ja sam i kolegi Enisu Imamoviću, pa sada i vama ponavljam otvoren poziv da se obratite Ministarstvu za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog sa predlogom društvenog dijaloga koji bi tekao po vašem dnevnom redu, sa ljudima koje vi hoćete da pozovete, da razgovaramo o tome, sa preporukama, zaključcima koje očekujete od dijaloga, ali da razgovaramo zaista detaljno o temi, a kada su u pitanju ratni zločini koji su se dogodili u nedavnoj prošlosti na teritoriji Srbije i na teritoriji cele bivše SFRJ.\nImala bih zadovoljstvo da takav jedan dugogodišnji dijalog, ishodom i zahtevom za Zakon o civilnim žrtvama rata, ali to su samo moje pretpostavke o tome koliko ćemo zajedno uložiti napora da takvog dijaloga o ratnim zločinima, o jednoj teškoj temi za svako društvo bude.\nDruga tema za koju sam odgovorna su opaske koje ste uglavnom citirali. Savet Evrope, Komitet ministara i pojedina tela Saveta Evrope čije smo preporuke dužni da primenjujemo, kao i preporuke iz Izveštaja Evropske komisije, a tiču se i Okvirne konvencije o pravima manjina, kao i izmereno stanje za položaj nacionalnih manjina u koji se mora ulagati, počevši od finansija preko reprezentativnosti, jezika, udžbenika, kulture, informativnog prostora na javnim servisima.Tu ću podeliti sa vama predlog, opasku, komentar, kako hoćete, koji je vezan sa prvom temom, sa vašim pogledom, što se mene tiče ispravnim, da su ratni zločini teme za svako društvo, pa i za naše društvo, a to je zašto je položaj nacionalnih manjina u Vojvodini bolje primenjen u zakonu, bolji u celini?\nZnate, mi razgovaramo o ratnim zločinima koji su u Vojvodini počinjeni za vreme Drugog svetskog rata 1940, 1941, 1943, pa 1945. godine, nakon oslobođenja i sloma fašizma. Mi smo zajedno obišli spomenike na kojima su i žrtve i zločinci i mi smo zajedno sa svim drugim žrtvama i sa svim konfesijama na manifestacijama koje se januara meseca održavaju u Novom Sadu, sećajući se Racije kao jednog ratnog zločina najgore vrste. Istovremeno smo u školama učili o poslaniku Bajči Žilinskom koji je u mađarskom parlamentu za vreme održavanja Racije zakazao Odbor za spoljne poslove, napisao deklaraciju, tražio da se zaustavi ubijanje ljudi na ulicama - Srba, Roma, Jevreja, svih onih koje je tadašnja okupaciona vojska smatrala podobnim za likvidaciju.\nMi o tome razgovaramo. Ako hoćemo da svugde bude primene Zakona o nacionalnim manjinama, kao što je to u Vojvodini, kao što je pomenuto u izveštajima Saveta Evrope, onda imamo svi zajedno pred sobom gotov recept. Razgovara se, ima se dijalog, ne u želji da se pobedi jedno nad drugim, nego da se pobedi zajedno ono što je teško i što je zlo iz zajedničke prošlosti.\nNiko ne kaže da je taj proces lak. Ja vam tvrdim da je zato ocena u Izveštaju Evropske komisije da je stanje primena Zakona o nacionalnim manjinama u Vojvodini bolje nego na celoj teritoriji Srbije i nema, kako da vam kažem, boljeg motiva, što se mene tiče, nego da napravimo Vojvodinu od cele Srbije. Znam šta će neki misliti o ovoj rečenici, ali govorim o duhu kojim ljudi žive zajedno i koji ostaju u svojim stavovima, jedni sa drugima razgovaraju o problemu.\nTaj put će biti onoliko dug koliko ljudi neće da odustane od toga da pobede onog drugog, a da pristanu na to da zajedno pobede zlo iz prošlosti koje su podelili.\nI poslednja, kažem, na ivici nadležnosti, tema je kako će Srbija menjati Ustav i da li će Srbija menjati Usta zato što to traži EU. Kažem na ivici nadležnosti, ali s obzirom da sam se bavila temom Ustavu i s obzirom da ću se baviti budućeg Ustava sa gledišta i kriterijuma ljudskih prava, jer se dostignuta prava ne mogu smanjivati, podeliću sa vama samo tri činjenice koje možete proveriti.\nZa promenu Ustava, kako je zamišljeno, ovu Narodnu skupštinu, vas prvenstveno čeka ozbiljan posao definisanja procedura, postupaka i protokola, pošto u postojećim skupštinskim dokumentima, uključujući i Poslovnik, to je mnogo više za tumačenje nego što je za direktnu primenu.\nVolela bih da taj posao bude između Vlade i Skupštine, ne na uštrb ovlašćenja Skupštine. Vlada ne sme da se meša u sadržaj budućeg Ustava, niti u postupke, niti u protokole. To je isključiva nadležnost Narodne skupštine. Ne govorim zbog toga nego zbog vašeg potpuno ispravnog stava da građani Srbije treba da odlučuju o tome, a da bi građani Srbije učestvovali treba vam resurs Vlade, kao izvršne vlasti, i resurs Skupštine, kao nekog ko može da okuplja građane, jer se tu slažemo da građani treba da znaju šta je srž budućeg teksta Ustava koji želimo da imamo, čijoj volji primene se radujemo, s tim da napravi razvoj u Srbiji.\nNa kraju, ja bih stvarno bila beskrajno zadovoljna da se, ne samo vi i civilno društvo koje se bavi i pravima manjina, odvojeno od nacionalnih saveta, bavi temama ratnih zločina, obratite ministarstvu i da razgovaramo i da se dogovorimo o tome da to bude jedan trajan dijalog posebne vrste, nezavistan od toga u kakvom će dijalogu biti narodni poslanici i Narodna skupština, jer mislim da je to jedini način da zajedno izmerimo gde je sve Srbija promenjena na bolje u jednoj godini, gledajući izveštaj Evropske komisije, ili za pet godina ili za 10 godina.\nSva druga politička retorika, kreativno tumačenja činjenica, sve ono što radimo mi političari u skupštinama, u vladama, to je sve legitimno i legalno dokle god ne prelazimo granicu kojom se ugrožavaju činjenice koje smo zajedno izmerili i dogovore koje smo u dijalogu zajedno napravili. To je recept kako rade uspešna društva u EU. Ja ne vidim razlog zašto tako da ne bude sa vama, gospodine Kamberi, sa mnom u Srbiji, sa drugima koji hoće da učestvuju u procesu.\n(Aleksandar Martinović: Javljam se kao predsednik poslaničke grupe.)\nKao predsednik poslaničke grupe reč ima Aleksandar Martinović. Izvolite.\nTo što gospodin Kamberi može u Narodnoj skupštini Republike Srbije, u sred Beograda da kaže da je Aleksandar Vučić tiranin, da je despot, to samo govori da je Srbija demokratska država i da nije onakva kakvom je gospodin Kamberi predstavlja.\nJa imam jednu poruku za vas, gospodine Kamberi, ali zaista dobronamernu. Nemojte da gledate u Srbiji bivšu SFRJ koja nije dobra, ali je dobra kad od nje nešto treba da se uzme. Sad je Srbija u položaju nekadašnje SFRJ - ne valja, ali dobra je, dobra je kad treba da joj uzmemo Sandžak, dobra je kad treba da joj uzmemo KiM, dobra je kad treba da joj uzmemo jug Srbije. Nemojte tako da pristupate Republici Srbiji. Srbija je valjda i vaša država.\nJa bih vas zamolio, kao što vidite, možete u Skupštini Srbije da kažete za Aleksandra Vučića sve što hoćete, a znate i sami da to što ste rekli nije tačno i ništa loše vam se neće desiti. Ja bih zamolio, pošto verujem da imate uticaja na vaše prijatelje u Prištini, da kao što se mi tolerantno odnosimo prema vama da se oni makar jednim delom tako odnose prema Srbima koji žive na KiM, a naročito prema Srbima koji žive u enklavama.\nDa vas podsetim, gospodine Kamberi, danas su srpske enklave na KiM, nažalost i vas i nas, poslednji primeri koncentracionih logora u Evropi.\nPošto Šaip Kamberi ima pravo na repliku, a javili su se i ministri Selaković i Joksimović, da li se slažete da damo prvo reč ministrima, pa da odgovorite na kraju, da bismo malo skratili vreme?\n(Šaip Kamberi: Slažem se.)\nReč ima gospodin Selaković. Izvolite.


Petak, 28.02.2020 06:06\n28.08.2019 22:31 srbijasport.net\nProekret Čukaričkog za pobedu protiv Rada na Banjici\nRad – Čukarički 2:3 (2:1) Strelci: 0:1 – Vidosavljević u 6, 1:1 – Šaka u 39, 2:1 – Smiljanić u 44, 2:2 – Docić u 78. iz jedanaesterca, 2:3 – Stojanović u 87. minutu. Žuti kartoni: Nikolić, Trifunović, Tričković, Šaka, Kovalenko, Milošević, Jagodić (Rad), Kovač, Cvetković (Čukarički). Crveni karton: Šaka u 77. minutu (Rad). RAD: Marković, Nikolić, Kasalica, Kovalenko, Tričković (od 67....\n28.08.2019 21:30 Administrator DC\nNovi poraz Zvijezde 09\nHŠK Zrinjski je u zaostaloj utakmici četvrtog kola PLBiH ubjedljivo savladao Zvijezdu 09 sa 3:0. Plemići su odigrali dosta dominantno i sigurno, a rezultat toga je i ubjedljiva pobjeda kojom se polako vraćaju tamo gdje im je mjesto. Zvijezda je dosta dobro ušla u meč i u prvih nekoliko minuta stvorila pritisak na zadnju liniju Zrinjskog, ali to nisu materijalizovali pogotkom. Zrinjski...\n28.08.2019 20:01 S. Papaz\nSloga zatražila odgađanje utakmice sa Slavijom, FSRS na potezu\nSloga iz Gornjeg Crnjelova zatražila je odgodu subotnje utakmice sa Slavijom, saznaje naš portal. Kako smo dobili informaciju Sloga iz Gornjeg Crnjelova je poslala dopis Savezu u kojem navode da zbog teške finansijske situacije u klubu nisu u stanju da organizuju put u Istočno Sarajevo. FSRS je odmah tražio stav Slavije po tom pitanju, a klub iz Istočnog Sarajeva je istakao da nema...\n28.08.2019 17:56 Administrator DC\nOdbojkašice Srbije savladale su Grčku u tri seta u Ankari i osvojile 12. bod u Grupi A na Evropskom prvenstvu. Poslednji rival u grupi biće selekcija Turske, što će ujedno biti i borba za prvo mesto u grupi. Ženska odbojkaška reprezentacija Srbije savladala je u Ankari selekciju Grčke sa 3:0 i sa maksimalnih 12 bodova drži prvo mesto u Grupi A na Evropskom...\n28.08.2019 17:11 Jelica Vujanović\nKarić sudi u Modriči\nVikend pred nama donosi nam utakmice četvrtog kola fudbalskog šampionata Republike Srpske. Poznata su službena lica: Kozara (Gradiška) – Željezničar Sport tim (Banjaluka) Gradiška. Gradski stadion. Sudije: Siniša Lazić (Prijedor), Zoran Radaković ( Prijedor), Željko Čelica (Kozarska Dubica). Četvrti sudija: Perić Danijel...\n28.08.2019 16:51 Mijodrag Jakovljević\nSloga dva ipak igra\nNa otvaranju sezone u Područnoj ligi Republike Srpske, grupa Semberija u Popovima je gost bila Sloga 2 iz Gornjeg Crnjelova, novajlija u ligi. Posle svih dešavanja oko Sloge 1 u Prvoj ligi Republike Srpske, vladalo je veliko intereso vanje za ovaj susret, pa je i posjeta bila dobra za ovaj rang. Semberija iz Popova se pojačala za novu sezonu, pa su gajili i pobjedničke ambicije....\n28.08.2019 16:18 Administrator DC\nOlimpijski centra Jahorina, će u petak, 30. avgusta 2019. godine u 13:00 časova, na platou Poljice na Jahorini, svečano nagraditi 20.000 prolaza u aktuelnoj ljetnjoj sezoni. Sa ponosom Olimpijski centar Jahorina saopštava da su prateći parametre zaključili da će se jubilarni 20.000 prolaz približio, te da planiraju srećnog prolaznika i nagraditi vrijednom nagradom.\n28.08.2019 13:48 S. Papaz\nNemanja Majdov na SP otišao direktno iz oporavka od povrede: Ja ovo volim i idem dati sve što imam u ovom trenutku\nNekadašnji Svjetski prvak u džudou, Nemanja Majdov, u noći sa srijede na četvrtak po našem vremenu će nastupiti na Svjetskom prvenstvu koje se održava u Tokiju. Reprezentativac Srbije je praktično bez treninga džudoa otišao na Svjetsko prvenstvo jer se dva mjeseca oporavljao od povrede koljena, ali je zbog neophodnosti skupljanja bodova za Olimpijske igre u Tokiju odlučio da preuzme rizik i...\n28.08.2019 12:41 Mijodrag Jakovljević\nNovo doba do boda\nNa otvaranju nove sezone u Područnoj ligi Republike Srpske, grupa Semberija, Novo doba iz Čardačina imalo je teško gostovanje u Priboju. Na tom terenu se teško osvajaju bodovi. Utakmica je završena remijem. Domaći su prvi dio riješili u svoju korist golom Rikića, u samom finišu, ali je mladi Joković donio gostima bod. PRIBOJ - NOVO DOBA...


Kako se precizira u saopštenju "Puteva Srbije" od početka leta na autoputeve u Srbiji uključilo se 7.116.891 vozilo dok je tokom prvog vikenda ovog meseca taj broj vozila 734.058.\n"Ovog vikenda ostvaren prihod od naplate putarine iznosi 363.094.719 dinara, što je više za 76.913.062 dinara, odnosno 26,88 procenata u odnosu na isti period prošle godine", kažu u "Putevima".\nZabeležen je, dodaju, rekordan broj vozila koja su prošla kroz naplatne stanice pa je tako prema podacima ovog preduzeća na naplatnoj stanici Beograd prošlo 203.636 vozila, Stara Pazova - 109.963 vozila, Šimanovci - 94.178 vozila, Doljevac - 75.517 i Preljina - 33.782 vozila.\nSlab promet akcijama na Beogradskoj berzi\nTRGOVANJE AKCIJAMA SPLASNULO BELEX indeksi mešoviti\nPromet na Berzi uzleteo zbog prodaje Jubmes banke


OD 1. JANUARA 2021. GODINE NIŽA CIJENA PRIRODNOG GASA U BIH - MontEnergija\nHome Ugalj, nafta i gas\tOD 1. JANUARA 2021. GODINE NIŽA CIJENA PRIRODNOG GASA U BIH\nOD 1. JANUARA 2021. GODINE NIŽA CIJENA PRIRODNOG GASA U BIH\nby korisnik1 04/12/2020\nFederalna vlada je danas dala saglasnost na veleprodajnu cijenu prirodnog gasa za distributivna privredna društva na području Federacije Bosne i Hercegovine, počevši od 1.1.2021. godine, koja iznosi 485 KM/1.000 standardnih kubnih metara (Sm3), odnosno 0,485 KM/Sm3, čime je ona smanjena za 8,5 posto u odnosu na dosadašnju cijenu od 530 KM/Sm3. U ovu cijenu nije uračunat porez na dodanu vrijednost, kako piše portal energetika.ba.\nCIJENE NAFTE NAJVIŠE U POSLJEDNJIH 13 MJESECI\nENERGETSKA ZAJEDNICA UPOZORAVA DA NA ZAPADNOM BALKANU, ČAK,...\nDOBIT RUP-a U 2020. PREKO 11 MILIONA EURA\nBH-GAS: U PETAK SE OČEKUJE POTPUNA OBUSTAVA ISPORUKE...\nDOK JEDNI GASE – DRUGI GRADE NOVE TERMOELEKTRANE...\nEKOTIM: PROCIJENITI OPRAVDANOST OPSTANKA TERMOELEKTRANE\nRUDARI U FINANSIJSKOJ JAMI BANKROTA RUDNIKA I GAŠENJA...\nCIJENE NAFTE PORASLE VIŠE OD 3,5 POSTO...\nCIJENE NAFTE NASTAVILE RASTI DRUGU SEDMICU ZAREDOM


Angelina Filipović i Lazar Živanović najbolji na Opštinskom takmičenju u šahu | GEM info\nKaratistima Kolubare pet medalja na “Zlatnom pojasu” u Čačku\nBiblioteka “Dimitrije Tucović” obeležila Dan Evrope\nU Lazarevcu revakcinisan skoro 21 procenat građana\nKako spasiti kućne ljubimce od krpelja?\nSvetski dan Crvenog krsta na jezeru Očaga\nAngelina Filipović i Lazar Živanović najbolji na Opštinskom takmičenju u šahu\n24. aprila 2021. Redakcija 0 Comments Opštinsko takmičenje, Šahovski klub Kolubara, Šahovski turnir\nU izdvojenom odeljenju Osnovne škole “Vojislav Voka Savić” u Šopiću održano je Opštinsko takmičenje u šahu za učenike osnovnih škola. Prvo mesto u kategoriji od prvog do četvrtog razreda osvojio je Lazar Živanović, učenik četvrtog razreda Osnovne škole “Dule Karaklajić”. U kategoriji od petog do osmog razreda na turniru je bila najbolja učenica osmog razreda škole “Knez Lazar” Angelina Filipović. Po prva tri učenika u obe kategorije izborila su plasman na Gradsko takmičenje, koje će biti održano 15. maja.\nOpštinsko takmičenje za osnovce organizovano je, uz podršku Šahovskog kluba Kolubara, u izdvojenom odeljenju Osnovne škole “Vojislav Voka Savić” u Šopiću. Turnir prošle godine nije organizovan zbog epidemiološke situacije, podsetio je Draško Čitaković iz Šahovskog kluba Kolubara. Dodao je da je odziv dece bio manji nego ranijih godina, ali da se može smatrati da je takmičenje bilo uspešno.\nSpecijalnu nagradu turnira dobio je predškolac Sava Dautović.\nU kategoriji od prvog do četvrtog razreda, prvo mesto je osvojio Lazar Živanović, učenik četvrtog razreda Osnovne škole “Dule Karaklajić”.\nKada su stariji uzrasti u pitanju, Prvo mesto pripalo je učenici osmog razreda Osnovne škole “Knez Lazar”, Angelini Filipović. Drugoplasirana je Milica Radosavljević, dok je treće mesto pripalo Luki Radovanoviću.\nŠeruj post "Angelina Filipović i Lazar Živanović najbolji na Opštinskom takmičenju u šahu"\n← Dan knjige u Lazarevcu\nKolubara nastavlja trku za Super ligu →\n1832 votes · 1832 answers\n10. maja 2021. Redakcija 0\nProteklog vikenda u Čačku je održan međunarodni turnir “Zlatni pojas Čačak”. Učešće na takmičenju uzeo je i Karate klub “Kolubara”\nKultura Lazarevac Obrazovanje Vesti\nLazarevac Vesti Zdravlje\n8. maja 2021. Redakcija 0\nKaratistima Kolubare pet medalja na “Zlatnom pojasu” u Čačku 10. maja 2021.\nBiblioteka “Dimitrije Tucović” obeležila Dan Evrope 10. maja 2021.\nU Lazarevcu revakcinisan skoro 21 procenat građana 10. maja 2021.\nKako spasiti kućne ljubimce od krpelja? 8. maja 2021.


LUKAKU I DE HEA MENJAJU SREDINU: Dvojac na izlaznim vratima Junajteda? - Fudbal, Transferi\nHotSport»Fudbal»Transferi»LUKAKU I DE HEA MENJAJU SREDINU: Dvojac na izlaznim vratima Junajteda?\nLUKAKU I DE HEA MENJAJU SREDINU: Dvojac na izlaznim vratima Junajteda?\nStrahinja Nikolić| 2019-04-05T11:48:29+01:00\t5. apr 2019. 11:19|0 komentara|HotSport\nRomelu Lukaku i David de Hea mogli bi naredne sezone da promene adresu, pošto se i njihova imena nalaze na listi fudbalera kojih je Ole Gunar Solskjer spreman da se odrekne.\nLukaku privodi kraju svoju drugu sezonu u Junajtedu, za to vreme nije uspeo da u potpunosti pokaže pun potencijal. Na 39 mečeva ove sezone postigao je 15 golova, od čega 12 u Premijer ligi uz četiri asistencije.\nDovoljno da, iako su mu ostale još tri godine ugovora a u maju puni 26 godina, priče o odlasku postanu sve glasnije.\nKako prenosi Skaj Sports reči Federika Pastorela, Lukakuovog menadžera, Lukaku je skoncetrisan na teren, ali…\n– Ovo mu je druga sezona u Junajtedu, ima još tri godine ugovora do kraja. Videćemo. On je neko ko voli da upoznaje drugačije kulture, drugačiji fudbal, rekao je Pastorelo.\nNjegovim stopama bi mogao da krene i De Hea. Španac je već neko vreme viđen kao prva opcija na golu Real Madrida naredne sezone, ali je, kako prenosi Skaj, u trku ušao i Pari Sen Žermen. Parižani žele da u svoje redove dovedu golmana na duže staze umesto Bufona i Areole, koji nisu ispunili očekivanja, pa će bogati tim sa Parka prinčeva potražiti novo rešenje, a De Hea, koji je navodno odbio ponudu Mančestera za novi ugovor, predstavlja idealno rešenje.\nTAGOVI: Mančester Junajted, David De Hea, Romelu Lukaku, Pari Sen Žermen


SRPSKU NOVU GODINU PROSLAVIĆE I 120.000 STRANIH TURISTA! Naša zemlja nikad veća turistička atrakcija za strance! - Informer\nM. M. Duduković | 12.01.2018. | 23:27\nZa doček po julijanskom kalendaru u Beograd stiže 70.000 turista iz svih delova Evrope, a u ostale gradove Srbije dolazi još 50.000 gostiju. Od Srpske nove godine napravićemo turističku atrakciju i svetski brend, kaže ministar Rasim Ljajić\nSrpska nova godina polako postaje velika turistička atrakcija jer će je na sutrašnjem dočeku širom naše zemlje slaviti čak 120.000 stranih turista! Najviše stranaca stiže iz zemalja regiona, ali i iz Turske i Izraela, kao i država Evropske unije, posebno iz Španije.\nPrema proceni Nacionalne organizacije turističkih agencija Juta, u Beogradu će na dočeku biti 70.000 stranih gostiju, a u ostalim gradovima Srbije još oko 50.000. Ministar turizma Rasim Ljajić najavljuje da je ovo samo početak i da ćemo u narednim godinama od Srpske nove godine, kao nacionalne atrakcije, napraviti svetski turistički brend.\n"Independent" piše o Srpskoj novoj godini\nBritanski portal "Independent" napravio je reportažu o tome kako možete provesti 48 sati u Beogradu i zašto ga treba posetiti baš za Srpsku novu godinu. Podsećajući da Srbija jedina slavi Novu godinu i po julijanskom kalendaru, tačnije 13 dana kasnije, navode se i predlozi gde treba ići i šta se može raditi tokom vikenda u Beogradu.\nReporteri opisuju da obilazak treba da se započne u Knez Mihailovoj ulici, šetnjom po Kalemegdanu, a završi večerom i provodom u nekom od klubova i restorana u Beton hali i Savamali, ili na nekom od prestoničkih splavova. Drugi dan je rezervisan za muzeje i kafu u nekom od dorćolskih kafića, ali i za šoping, obilazak Hrama Svetog Save ili Gardoša.\nKao Guča i Egzit\nDirektor Jute Aleksandar Seničić kaže da nikada među stranim turistima nije vladalo ovako veliko interesovanje za proslavu Srpske Nove godine.\nNavala kao nikad\nNikad među strancima nije vladalo ovakvo interesovanje za doček Srpske nove godine Aleksandar Seničić, Juta\n- Prema informacijama od partnera iz inostranstva, interesovanje za proslavu još jedne Nove godine je ogromno i daleko veće nego prošle godine. Zbog toga će u Srbiju doći čak 120.000 turista, dok se u prestonici očekuje oko 70.000 gostiju. Oni će odsesti u hotelima, a srpski praznik će dočekati na trgovima većih gradova i u turističkim centrima - kaže Seničić.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže da Srpska nova godina polako postaje pravi brend Srbije. Prema njegovim rečima, naša zemlja mora da iskoristi to što jedina u svetu pravi doček i po julijanskom kalendaru.\nI Turci vole\n- Treba da koristimo svaku manifestaciju koja može da doprinese povećanju broj stranih turista u Srbiji. Činjenica je da nije jednostavno stvoriti brend, jer za to treba novca, vremena i marketinga, ali smo na dobrom putu da od Srpske nove godine napravimo veliku atrakciju, poput Guče ili Egzita. Dobro smo počeli, ali moramo da uložimo još sredstava za organizaciju različitih dešavanja tokom tog slavlja, ali i pre i posle dočeka - kaže Ljajić.\nSrbi jedinstveni u svetu\nIskoristićemo to što jedini pravimo doček po julijanskom kalendaru Rasim Ljajić\nSa njim je saglasan i direktor Turističke organizacije Beograda Miodrag Popović. On kaže da se Pravoslavna Nova godina do sada slavila u intimnijoj atmosferi, ali da je ovaj praznik veoma privlačan turistima. Zbog toga ove godine očekuje mnogo gostiju iz inostranstva.\n- Napravili smo Božićno seoce ispred Hrama Svetog Save, simbola Beograda, gde smo već promovisali našu tradiciju, a to ćemo nastaviti i tokom proslave Srpske nove godine. Ova manifestacija je jedinstvena i prava turistička atrakcija, a interesantno je da je obožavaju i Turci. Zato se trudimo da koncertima i događajima od naše Nove godine napravimo brend o kome će se znati u celom svetu - objašnjava on.\nMali: Svetski mediji pišu o nama\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali kaže da je prestonica tokom novogodišnjih i božićnih praznika zaista opravdala status jedne od najpoželjnijih destinacija, što će se pokazati i za proslavu Nove godine po julijanskom kalendaru. - O tome ne govorimo samo mi, o tome govore i strani mediji koji promovišu našu prestonicu i pozivaju turiste da je posete. Kada je reč o Srpskoj novoj godini, pozivam sve Beograđane i goste grada da uživaju u tradicionalnom vatrometu koji će biti priređen ispred Hrama Svetog Save - kaže Mali.\nProslava Srpska nova godina turisti atrakcija


Evroliga je na svom sajtu objavila snimak najboljih trenutaka utakmice, ali je dramatična završnica izostavljena:\nDo ovog susreta, dve ekipe su u Evroligi imale nerešen međusobni skor - 2:2. Od večeras, i nove neverovatne beogradske večeri, Partizan vodi.\nOd svega što se o ovom meču, od svih podataka i svega onoga što Partizan radi već ko zna koliko, može se pisati takođe ko zna koliko. Ipak, vredi istaći još samo da su crno-beli igrali bez svog najboljeg igrača Aleksa Marića, kao i to da je apsolutni favorit Barselona, koju mnogi nazivaju glavnim favoritom u Evroligi, tek večeras doživela prvi poraz u elitnom takmičenju ove sezone!\nZa kraj, veliko bravo Partizanu.


kao ulazak u zanimljiviji virtuelni svet\nMiloš Zlatanović, Završni rad | Tekst pripremila Danica Nikolić\nKombinovanjem tv, video, kompjuterskih i internet tehnologija dolazimo do interaktivnog videa. Interaktivni video predstavlja vrstu digitalnog videa koji podržava interakciju gledaoca, odnosno njegov uticaj na sadržaj koji gleda. Tog poduhvata prihvatio se apsolvenat Elektronskog fakulteta u Nišu, Miloš Zlatanović.\n„Kada sam prvi put odgledao interaktivni spot koji je urađen za pesmu Bob Dylan-a „Like a rolling stone", shvatio sam u čemu želim da se oprobam. Interaktivni video mi je delovao vrlo uzbudljivo i kada sam video da na internetu postoje mogućnosti da se to napravi, krenuo sam u akciju.", kaže Miloš, objašnjavajući kako je došao na ideju da interaktivni video uzme za temu svog završnog rada. Videvši mogućnosti koje multimedijalni alat poput Interlude-ovog Treehouse-a pruža, odlučio se da odradi tri reprezentativna interaktivna video filma kako bi pokazao kakve sve strukture interaktivni video može imati i kolike su mu mogućnosti.\n„Ulazeći dublje u materiju, shvatio sam da je detaljno planiranje vrlo bitno za jedan ovakav projekat." objašnjava Miloš, dodajući da je nakon tri meseca planiranja uspeo da realizuje ideje sva tri projekta. „ Želeo sam da pokažem razne vrste interaktivnog videa, te sam snimio tri video projekta: Papir, kamen, makaze, Bomba i TV. Projekat Papir, kamen, makaze je vrsta interaktivne igre koja se ranije mogla sretati na You Tube-u poput trika kartama. Bomba je inspirisana današnjim FPS igricama, npr. Counter Strike, dok je TV projekat sličan Bob Dylan-ovom spotu. U interaktivnom videu, glavna stvar je da gledalac vrši neki svoj uticaj na video, odnosno pružaju mu se mogućnosti od kojih on može da izabere kojim putem želi da se video nastavi. Ovakva mogućnost budi želju u gledaocu da nastavi da gleda video i ne samo to, već se rađa i zelja da ga pogleda iznova."\nOvako nešto nikada nije rađeno u Evropi. Ovu tehnologiju koriste samo velike američke firme i to najviše kao marketinški trik. Interaktivni video kao tehnika video izrade će se tek razvijati i pretpostavlja se da je to budućnost reklamiranja na Internetu.


Stranka moderne Srbije prekida bojkot parlamenta | N1 Srbija\n17.05.2019. |14.26 |\nStranka moderne Srbije (SMS) odlučila je da prekine bojkot parlamenta, jer se mimo poslanika koji ne prisustvuju sednicama i bez njihovog uticaja na dnevni red stavljaju važni zakoni koji imaju ozbiljne posledice na građane Srbije, izjavila je šefica poslaničke grupe SMS Tatjana Macura.\nOna je agenciji Beta rekla da paralelni parlament sveukupne opozicije koja bojkotuje rad nije napravljen, da se ne bave aktuelnim temama i da konferencije za novinare ne mogu da zamene parlament.\n"SMS je donela odluku o povratku u parlament, jer se na dnevni red stavljaju zakoni koji ozbiljno utiču na život građana i ne vidim smisao našeg izostanka iz parlamenta. Nismo napravili paralelni parlament sveukupno kao opozicija, a konferencije za medije to ne mogu da zamene i ne bavimo se aktuelnim temama", rekla je Macura.\nStranka moderne Srbije parlament Tatjana Macura zakon Skupština Srbije\nNa jesen novi zakon o obaveznom osiguranju u saobraćaju, veća nadoknada štete 16.08.2019.\nMinistarstvo: Predlog zakona o agencijskom zapošljavanju dodatno štiti radnike 13.08.2019.\nObzirom na dokazano veliko umeće vladanja i manipulisanja narodom od strane ove vlasti, ne bi me začudilo da im i usvoje neki amandman. To je ista prevarantska politika kao kada je velika Dafina jedno vreme isplaćivala kamate svojim štedišama da bi začepila usta onima koji su upozoravali da je piramidalna štednja samo velika prevara i pljačka naroda, kako je tada govorio veliki Dinkić, koji je sada kod velikog Vučića.\n"SMS je donela odluku o povratku u parlament, jer se na dnevni red stavljaju zakoni koji ozbiljno utiču na život građana i ne vidim smisao našeg izostanka iz parlamenta", izjavila je sef poslanicke grupe SMS Tatjana Macura. A na koji nacin je SMS i ostale stranke iz opozicijie uspela da na bilo,koji navin utice na usvajanje zakona koje je ored Skupstinu postavila Vlada? Da li im je ikada usvojen neki amandman, koliko su vremena imali za diskusiju o nekom zakonu, ili je 1000 amandmana podnetih od strane vladajuce vecine ugusilo svaku mogucnost bilo kakvog uticaja opozije. Pa sta se sad pravite ludi Tatjana Macura, zasto se vracate u Skupstinu kada znate da se nista i niko tamo nije promenio? Zazeleli ste se ponizavanja, iskljucivanja mikrofona i famozne recenice predsedavajuceg " isteklo vam je vreme za diskusiju". Jadno!\nDruga sezona serije "Senke nad Balkanom" premijerno na Sarajevo film festivalu\nHaradinaj: Poslanik Samoopredeljenja "pevao" pred tužilaštvom u Hagu 19.08.2019.\n19.08.2019. | Vesti\nMinistarstvo odbrane: Ne možemo preuzeti odgovornost za uslove u hotelu Bristol 19.08.2019.\nParada ponosa u septembru, organizatori očekuju i "donosioce odluka" u šetnji 19.08.2019.\nĐorđević: Srpska pobeda na Ceru morala se dogoditi 19.08.2019.\nPutnička vozila na Batrovcima čekaju jedan sat 19.08.2019.\nNedeljkov: Uloga REM-a veoma značajna, za početak popuniti tri upražnjena mesta 19.08.2019.


Huskić: Čelik podržava Sarajevo, drago nam je što ćemo ugostiti evropski meč u Zenici - Zenicablog\nHuskić: Čelik podržava Sarajevo, drago nam je što ćemo ugostiti evropski meč u Zenici\nHuskić: Čelik podržava Sarajevo, drago nam je što ćemo ugostiti evropski meč u Zenici – Fudbalski klub Sarajevo otklonio je danas dilemu na kojem će stadionu biti domaćin susreta trećeg pretkola Evropske lige protiv BATE Borisova ili Rosenborga. Utakmica će biti odigrana 8. avgusta na stadionu Bilino polje, koji koristi NK Čelik. Iz zeničkog kluba poručuju kako će učiniti sve kako bi se igrači i navijači bordo tima osjećali sigurno i ugodno.\n“Koliko god smo u mogućnosti, izaći ćemo ususret Sarajevu. Kao klub apsolutno podržavamo sve naše ekipe koje nastupaju u Evropi, zadovoljstvo nam je biti od pomoći i bordo timu u njihovoj misiji. Već od danas krećemo s pripremama za utakmicu, moramo riješiti mnogo tehničkih detalja do samog susreta, ali svakako nam je drago što možemo ugostiti jednu evropsku utakmicu”, ističe u izjavi za SCsport generalni sekretar Čelika Ismar Huskić.\nŠto se tiče prostora za popularne Horde zla, poznato je gdje će najvatreniji bordo fanovi biti smješteni.\n“Za organizovanu grupu navijača Sarajeva bit će osiguran prostor na tribini Sjever, gdje oni i žele biti. Dio na Jugu bit će ostavljen gostujućim fanovima, dakle navijačima BATE Borisova ili Rosenborga, kojima je predviđen prostor od pet posto kapaciteta stadiona Bilino polje. Što se tiče navijača Čelika, naravno da su i oni dobrodošli, kao i svi ostali ljubitelji bh. fudbala koji žele pogledati jednu evropsku utakmicu. Ipak, ne može garantovati za svakog pojedinca i govoriti ko će za koga navijati, jer to je individualna stvar, ali mogu reći da mi kao Čelik apsolutno podržavamo ekipu Sarajeva, kao i sve ostale bh. klubove u evropskim susretima”, zaključuje Huskić.\nTagovieuropa liga fk sarajevo nk čelik nogomet sarajevo zenica zenica.tv zenicablog


Zastrašujući snimci maltretiranja u vrtiću su autentični, tužilaštvo reagovalo - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/E.N. DATUM I VREME: 23.01.2021. 10:00\nNaš sagovornik dodaje da nisu dobili odgovor na pitanje ko će snositi posledice za nedolično ponašanje zaposlene, kao ni kako je ona dospela da radi u ovu ustanovu. Izričit je bio da decu neće dovoditi u vrtić dok se ne ispune postavljeni uslove. Takođe, na sinoćnom sastanku oko 30 roditelja je potpisalo da će u ponedeljak svoje mališane dovesti u vrtić.


Hala za proizvodnju TTM SYSTEM-a napravljena za potrebe kompanije B&N dizajn d.o.o. Pančevo – TTM System\nIZRAĐEN MONTAŽNI OBJEKAT - HALA ZA PROIZVODNJU ZA POTREBE NAŠEG NOVOG KUPCA\nProizvodne hale, iz grupe proizvoda Metalne konstrukcije, odlikuje stabilnost, funkcionalnost, pouzdanosti prilikom upotrebe, proveren kvalitet u pogledu materijala izrade i daljeg načina upotrebe, kao i rokova trajanja. Proizvodna hala se ugrađuje i isporučuje kao gotov metalni proizvod na lokaciji kupca, na mestu gde je predviđena njena upotreba.\nSvi naši proizvodi iz grupe Metalne konstrukcije su sertifikovani, atestirani i ne zahtevaju nikakve dodatne dozvole od strane kupca prilikom njihovog korišćenja.\nB&N DIZAJN D.O.O. PANČEVO\nB&N dizajn d.o.o. Pančevo je firma koja je osnovana 2009. godine kao preduzeće koje se bavi prodajom pločastih materijala i njihovom obradom (rezanje, kantovanje), prodajom okova za nameštaj i materijala za građevinu (OSB, QSB ploče, šper ploče, blažujke, tegole, ondeko). Pored prodaje firma se bavi proizvodnjom nameštaja po želji kupaca od pločastih materijala, kao i masivnog drveta, uz korišćenje najsavremenijih okova. U procesu obrade i proizvodnje se koriste najsavremenije CNC mašine za obradu.\nIzrada proizvodnih hala, kao vrste naših metalnih konstrukcija, u skladu sa vašim specifičnim potrebama!