Dejan Joveljić napustio Crvenu zvezdu! | Mondo Portal\n28. novembar, 09:13\nDejan Joveljić napustio Crvenu zvezdu! 106 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n14.06.2019. / 13:42 13:50\nIzvor mondo.rs 14.06.2019. / 13:42 13:50\nTalentovani napadač Dejan Joveljić prošao je lekarske preglede u Frankfurtu, a Crvena zvezda će na njemu zaraditi lepu svotu novca.\nKao što je već najavljeno juče, Dejan Joveljić je prešao u Ajntraht!\nNajtalentovaniji fudbaler Crvene zvezde prošao je u ranom popodnevu uspešno prošao lekarske preglede u Frankfurtu i uskoro će potpisati ugovor sa timom iz Bundes lige, koji ga je pratio već duže vreme, prenosi portal "Mozzartsport".\nCrvena zvezda će na Joveljiću inkasirati 4.000.000 evra (u dve rate), dok je tu i potencijalni bonus od milion evra u zavisnosti od njegovih igara, kao i 10% od budućeg transfera.\nOvakav razvoj situacije u slučaju mladog napadača više puta tokom ovog prelaznog roka najavio je i generalni direktor Zvezdan Terzić, pošto je govoreći o njemu kazao da je igrač koji trenutno ima najveću tržišnu cenu od svih u klubu.\n"Možda još nije spreman da donese kvalitet potreban u kvalifikacijama za Ligu šampiona, kratkoročno gledano", kazao je Terzić i opisao ga kao "grumen zlata".\nZa tim grumenom "posegnuli" su u Frankfurtu u potrazi za zamenom za Luku Jovića, takođe bivšeg napadača Crvene zvezde koga su ovog leta prodali za 65 miliona evra, a zanimljivo je da su obojica fudbalera zapravo iz Bijeljine.\n/MONDO U BIJELJINI KOD DEJANA JOVELJIĆA: OVDE JE SVE POČELO/\nDejan Joveljić mladi reprezentativac Srbije i fudbaler Ajntrahta iz Frankfurta, sedi na klupi za domeće igrače kluba Sloga Junajted iz Bijeljine, u kojem je 2008. godine debitovao. Klub više ne postoji.\nPoznato je već da sportski direktor "orlova" Fredi Bobić, zbog svog porekla, i te kako obraća pažnju na igrače s Balkana, a u slučaju Joveljića procenili su da se radi o velikom talentu.\nJoveljić ima samo 19 godina i u prvom timu Zvezde debitovao je krajem decembra 2017. godine na meču protiv Borca, kod trenera Vladana Milojevića, a od tada je nastupio na 28 mečeva za seniore i postigao je 14 golova.\nTrenutno se nalazi sa mladom reprezentacijom Srbije na pripremama za EURO2019.\nNedavno je potpisao ugovor do 2023. godine i Zvezda nije bila zbog toga pod pritiskom da ga proda, ali je procenjeno da je u ovom trenutku to najbolja opcija za obe strane.\nCrvena zvezda tako ostaje na dvojici napadača iz prošle sezone, Ričmondu Boaćiju i Milanu Pavkovu, iz Crne Gore stigao je mladi Nikola Krstović, dok je teško proceniti da li se računa na Dejana Vidića koji je zimus stigao iz Zlatibora.\nMože se očekivati da klub dovede još nekog napadača do početka kvalifikacija za Ligu šampiona, a za sada se najviše spominjao Tomane iz Portugala.\ndejan joveljić FK Crvena Zvezda transferi Superliga frankfurt frankfurt\n15.06.2019. / 16:42\nSvi ovi sto kažu da smo trebali da sačekamo i prodamo ga za 20 miliona,neka navedu jednog igrača koga smo prodali za više od 7 miliona i ja im skidam kapu. kakva glupost...Nek igraju najbolji a ne najtalentovaniji. dečko trenutno nema kvalitet koji nama sad,odmah treba.\n15.06.2019. / 08:16\nTerzić je najveći grobar Crvene zvezde! Šta ti čoveče radiš a potkupljene kvazi vodje Delija ćute. Kako tu ne dignete glas, ne kažete nešto, ne vičete?! Legla koja kinta od diše, a?! Fuj bre! Puuu, smradovi, sram vas bilo. Jovelja srećno, a 'giganti' Pavkov i Boaći i ko zna još koji levak kog će dovesti će nam predvoditi napad ... strašnoooo! Sramooota! Terziću, zatvor te čeka kad tad... dosta sa mahinacijama, iživljavanjem i uništavanjem Crvene zvezde!\n14.06.2019. / 19:41\nI ja mislim da je 4mil, sad će terza madjija da ga otkupi za 2mil, na pola godine


Pogledaj rezultate ankete: Je l' tako?\n05.06.2010., 00:05 #1\nTransgender women cause stir by going topless at Delaware beach, but it's not against the law\nREHOBOTH BEACH, Del. (AP) — Rehoboth Beach in Delaware isn't a topless beach — but a few transgender women caused a stir by treating it like one.\nEvo, da pojasnim Eremiti i ostalima koji ne razumeju engleski: Radi se o tome da su se na jednoj plaži u Delaveru, SAD, prolaznici žalili policiji na nekoliko žena koje su išle okolo golih grudi, iako to nije ni nudistička, ni toples plaža. Policajci su prišli tim ženama, skrenuli im pažnju na to, a ove im izvadile tukije, i time pokazale da su zapravo muškarci, a muškarcima, kao što znamo, nije zabranjeno da hodaju plažom golih grudi.\n05.06.2010., 00:08 #2\nI ovde na forumu kada bi policajci ispitivali ko je stvarno musko, a ko zensko mnogi likovi bi isukali tukije.....\n05.06.2010., 00:12 #3\nAli zaboga, kad su izvadili i pokazali...onu stvar....pa zar onda to nije bilo protivzakonito?\nMism, mlatarati penisima pred policijom, a sise smetaju\n05.06.2010., 00:13 #4\nЈесте тако је!\n05.06.2010., 00:13 #5\nAaaaaaa...stavio si i anketu!\n05.06.2010., 00:13 #6\n05.06.2010., 00:14 #7\nJa bih ovaj incident direktno vezao sa incidentom u Hrvarskoj\nSpolovilom “napao” policijski automobil i počupao policajku\n05.06.2010., 00:15 #8\nEh, kad bi svi tako postovali...\nArgumentuj to malo, moliću lepo.\n05.06.2010., 00:19 #9\nСтвар је проста. То су мушкарци, ма шта на себе накачили (или можда евентуално касније откачили).\n05.06.2010., 00:27 #10\nKako li si ti tačno zaključio da se pitanje iz ankete odnosilo na to da li su oni muškarci...\nInače, ovo me je podsetilo na jednu strašnu dilemu na koju moje društvo i dan danas nemilosrdno troši svoje dragoceno slobodno vreme:\n''Da li bi radije yebao muškarca sa pičkom, ili ženu sa kitom?''\n05.06.2010., 00:40 #11\nZanimljiva vest ali ne vidim opravdanje da bude na pdf politika.\nOno što je u celoj priči bitno je da su policajci opravdano reagovali na žalbe gradjana o neprimerenom ponašanju na javnom mestu. Napravimo li poređenje sa raznim ''paradama ponosa'' po svetu, gde se neprimereno odeveni i nafrakani gologuzani pojavljuju na javnim mestima, zaključak je da policija isto tako treba reagovati jer to je upravo to: NEPRIMERENO PONAŠANJE NA JAVNOM MSETU. Nisu bez razloga nusditičke plaže odvojene, kao i četvrti ''crvenih fenjera''.\n05.06.2010., 00:45 #12\nKako usred Zagreba neki mlataraju spolovilom i to posred policijskog retrovizora ?\n05.06.2010., 00:46 #13\nTek sad videh da smo imali istu asocijaciju ...\nnemoj, bolje nemoj...naime, u svjetlu onog video klipa o\nposlanicima vozacima....moze se zakljuciti i da bi mu srpski pandur pomagao\ntj. objasnjavao kako da...to...nesto...sto strucnije uradi...\nSplavom udario retrovizor.Zamisli da je udario pandurku po sred cela.\n05.06.2010., 00:49 #16\nЈаојјјјјјјјјј.......грозно.... педери турили силиконе и направили сифоне... па извадили ките..... ааааааааааа\nSta ce mu splav?\nHrvati su udarali spolovilom po retrovizoru.\nKo zna... mozda su ovi amerikanci imali jako velika spolovila da nije bilo potrbe za upotrebom sile\n05.06.2010., 00:53 #19\nCekaj jel su to tranvestiti ili tanseksualci?\nJa da sam sudija gledao bih sta su bioloski.\n05.06.2010., 00:53 #20\nIspravka, ono je bio bizMismen iz ... unutrašnjosti. Ako mislimo na pijano govedo što je vozilo po stepenicama Narodne Skupštine, pa izašao jedva opstavši na dve noge (a pridržavajući se jednom rukom za auto)\nMozda su ih panduri morali vezati lisicama za splovila\nNaravno iza ledja\ne, taj...mea culpa;\nsudeci po tome sto je bio pijan i govedo ishitreno zakljucih da je...i...politicar...\n05.06.2010., 00:55 #24\nKo zna... mozda su ovi amerikanci imali jako velika spolovila da nije bilo potrebe za upotrebom sile\nTakva spolovilska premoć je sigurno izazvala krotkost ...\nBez obzira na spolovilo... mnogi transeksualci izgledaju bolje od Jelene Karleuse


Dogovorena isplata duga za gas između Srbije i Rusije | Energetski portal Srbije\nDogovorena isplata duga za gas između Srbije i Rusije\nKancelarija za saradnju sa medijima Vlade Republike Srbije izdala je saopštenje da je dogovoren model isplate za gas između Srbije i Rusije.\nPremijer Republike Srbije gospodin Aleksandar Vučić i predsednik Rusije gospodin Vladimir Vladimirovič Putin obavili su juče telefonski razgovor o snabdevanju gasom. Dogovoreno je da će Rusija i dalje snabdevati gasom tri velika srpska hemijska kombinata, kao i model isplate duga za gas.\nPrema dogovoru, do kraja ove godine Srbija će isplatiti Rusiji 100 miliona dolara duga za gas; narednih 100 miliona dolara biće isplaćeno do kraja 2015. godine, dok će preostalih 24 miliona biti uplaćeno tokom 2016. godine.\nPodsetimo, prošle nedelje Rusija je smanjila isporuku gasa Srbiji za 28 odsto zbog duga od 224 miliona dolara. Ministar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić izjavio je da je u planu da preduzeće „Srbijagas“ do kraja ove godine isplati Rusiji deo duga koji iznosi 100 miliona dolara. On je dodao da je rebalansom budžeta koji je nedavno usvojen predviđeno da polovina duga za gas Rusiji bude isplaćena putem kredita, dok će se za drugu polovinu biti dogovorena dinamika isplate.\nNajavljen tender za prvi radarski sistem za protivgradnu...\nSigurno snabdevanje energentima zajednički cilj Srbije,...


Investiranje danas više nije tako nedostižan i dalek pojam kao što je to bio tokom godina prošlog veka. Nova era je donela sa sobom, pored opšteg društvenog napretka, tehničko-tehnoloških inovacija i neke dobre novosti na polju savremenog poslovanja. Forex trgovanje je svakako jedna od njih jer suštinski predstavlja mogućnost investiranja na najvećem finansijskom svetskom tržištu koje je danas dostupno širokom društvenom auditorijumu. Moglo bi se reći, kao najznačajnija vest u poslovnom Pročitaj sve [...]\nNajveća i najučestalija greška trejdera na Forex-u je trgovanje bez ikakvog prethodnog znanja i iskustva u poslovima investiranja. Statistički podaci koji pokazuju da oko 85 posto trejdera posluje sa gubicima, takođe, pružaju uvid u situaciju da većina onih koji nemaju uspeha na Forex-u, istovremeno ne poseduju ni neophodne veštine u trgovanju. Na suprotnoj strani, trejderi koji ubiraju plodove svog profesionlnog rada značajno uvećavajući svoj kapital, predstavljaju tek 15 posto ukupnog Pročitaj sve [...]\nForex trgovanje jeste posao investiranja i tako se treba odnositi prema toj vrsti delatosti. Za neke je ova rečenica kruna svega što se događa u Forex trgovanju ili nas možda ipak vraća na sam početak?! Elem, mnogi programi edukacije tek u svojim lekcijama zrelijeg poznavanja Forex-a obrađuju teme poput Risk control, Money management (Kontrola rizika, Upravljanje novcem) dok u najranijoj fazi upoznavanja sa Forex trgovanjem uglavnom ne sadrže elemente koji se odnose na investicije i upravljanje Pročitaj sve [...]\nSto ideja za biznis\nPosted by brznovac\nComments Off on Sto ideja za biznis\nNova era kao da je započela sa osnovnom preokupacijom koja u osnovi ima sto ideja za biznis. Naime, malo tko je mogao pretpostaviti i očekivati da će u prvoj deceniji dvadeset prvog stoljeća otpočeti era sa problemima koji su posljedica svjetske ekonomske krize. Sto ideja za biznis je proisteklo iz jednostavne potrebe da se riješi situacija visoke stope nezaposlenosti u svijetu i kod nas koja ima tendenciju stalnog rasta. Otuda je u žiži interesovanja potraga za poslom, kao i novim Pročitaj sve [...]\nSuvremeno poslovanje i način života ljudi u dvadeset prvom stoljeću, podrazumijevaju potrebu odlična zarada prioritet treba zadovoljiti vitalne potrebe društva. Jednostavno rečeno, suvremeno poslovanje i odlična zarada treba da su u proporcionalnom odnosu kako bi se zadovoljili osnovni elementi reprodukcije. Međutim, što podrazumijeva suvremeno poslovanje iu kojoj mjeri je zastupljeno, ovisi od mnogo čega. Najprije, od vrste posla koji se obavlja, zatim o načinu rada koji se prakticira Pročitaj sve [...]\nNajprofitabilniji biznis u Hrvatskoj\nKako započeti biznis u Hrvatska povlači za sobom i pitanje koji biznis u Hrvatskoj može donijeti zadovoljavajući profit. Tijekom prethodnog desetljeća, u našoj zemlji je vladao trend razvoja male privrede u sklopu strtegije restruktuiranja gospodarstva u procesu privatizacije. Obzirom da veliki giganti odumiru posebno u sektoru industrijske proizvodnje, strategija oporavka zemlje u prvi plan je postavila razvojne programe osnivanja malih i srednjih poduzeća. Tako je sektor male privrede zapravo Pročitaj sve [...]\nNajbolji način da se ostvari on-line zarada\nKada se upotrijebi termin online zarada često je prva asocijacija internet trgovina ili online igre na sreću. Masovna primjena interneta je doprinijela da se igre na sreću popularizuju, ali je i trgovina posredstvom interneta dobila na svom poboljšanju. Međutim, kada govorimo o trgovini mislimo na trgovinu na globalnom financijskim tržištu (Forex Market) iz jednostavnog razloga što se time podrazumijeva najveća online zarada. Obzirom da online kasina nude atraktivnu mogućnost da se na brz Pročitaj sve [...]\nBrza i laka zarada\nDanas, kada smo vrlo pritisnuti problemom kako da zaradimo novac za zadovoljenje osnovnih potreba, sve više je intrigantan način - brza i laka zarada, jer nam izvor prihoda iz redovnog zanimanja kojim se bavimo to ne jamči ili jednostavno ne zadovoljava u potpunosti naše potrebe. Štoviše, fenomen koji predstavlja brza i laka zarada osigurava ne samo sredstva za život, već i potiče nadu za bezbrižnu budućnost. U vremenima izraženih turbulencija u makroekonomskim sustavima posebno je prisutna Pročitaj sve [...]\nAko bismo napravili anketu na pitanje: "Kako zaraditi brz novac " mnogi ispitanici bi odgovorili da je najbolji način da osnujete neki privatni biznis. Pod tim pojmom obično podrazumijeva otvaranje radnje za trgovinu ili pružanje usluga (trafika, kiosk brze hrane, prodavaonica robe široke potrošnje i sl..). Osnovna ideja u tome se sastoji u činjenici ili tvrdnji da ako već morate raditi, najbolje je raditi za vlastiti interes iu vlastitoj tvrtki ili radnji. Neki opet misle da je za zaraditi Pročitaj sve [...]\nbiznis ideje brza i laka zarada brz novac brz novac.biznis ideje Forex Market Forex trgovanje investicije investiranja investirati investitor Kontrola rizika najprofitabilniji biznis odlicna zarada online zarada profitabilni posao Sto ideja za biznis trejderi trgovinska pozicija Upravljanje novcem\n© 2019 Brz Novac


Nenad Popović (Foto Vesti online)\nNenad Popović je u izjavi za medije ocenio da bi zbog neprijateljskog čina prema Srbiji, zbog podrške razbijanju Srbije i podsticanju stvaranja "velike Albanije" na našem tlu, Edija Ramu trebalo proglasiti "personom non grata" u Srbiji, a ambasadoru Albanije u Beogradu uručiti oštar demarš.\n"Ova izjava, koja je izrečena u Prištini, na srpskom Kosovu, povodom obeležavanja desetogodišnjice od protivustavne odluke šiptarskih separatista o otcepljenju, ukazuje na jasan i nedvosmislen plan da se na Balkanu i na srpskom tlu stvara takozvana Velika Albanija", naveo je Popović.\nOn ocenjuje da se u ovoj izjavi pokazuje pravi cilj otcepljenja Kosova i svih onih koji su taj sramni čin podržavali "da se granice u regionu prekroje u korist Albanaca i izazovu nove tenzije i sukobi na Balkanu".\n"Srbija je otvorena za dijalog sa Albancima radi pronalaženja održivog rešenja za status južne srpske pokrajine koje će biti u skladu sa Ustavom Republike Srbije i Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN", naveo je Popović.\n"Uvek smo bili dobri domaćini, ali zahtevamo poštovanje našeg nacionalnog dostojanstva, našeg Ustava i međunarodnog prava", ukazuje Popović.\n"Albanija i Kosovo će imati zajedničku spoljnu politiku, a ne samo zajedničke ambasade i diplomatske misije. Zašto da nema čak i jednog predsednika kao simbola nacionalnog jedinstva i zajedničke nacionalne bezbednosne politike", rekao je Rama u nedelju na svečanoj sednici kosovske skupštine povodom desete godišnjice od jednostranog proglašenja nezavisnosti.


Budite hrabri/e, probajte nešto novo! - Centar za omladinski rad\nZbog čega si se odlučio da nastaviš svoje obrazovanje u inostranstvu? Da li je odluka bila teška?\nPosle završenih osnovnih i master studija istorije na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, gde sam proveo sjajne godine i doživeo sjajna iskustva, a pre svega lično se formirao kao pojedinac, vratio sam se u rodnu Kovačicu, sa velikim entuzijazmom i istrajnošću tražio sam posao u struci za koji sam se školovao. Uskoro mi se ukazala prilika, koju sam odmah iskoristio i na kratko radio kao nastavnik istorije u gimnaziji u Kovačici i osnovnoj školi u susednoj Padini, a kasnije se zaposlio u osnovnim školama u Kovačici i Janošiku. Uporedo sa tim, pošto me je istorija uvek zanimala, počeo sam da se bavim istraživanjem istorije vojvođanskih Slovaka, istorije Kovačice, pronalazio nove izvore, pomalo počeo da pišem, ali kao u podsvesti osećao sam da mi nešto nedostaje. Nedostajali su mi Novi Sad i studiranje, uvek kada bih prolazio kroz Novi Sad nostalgično, ali sa radošću, bih se sećao svojih studentskih dana. Osećao sam potrebu da moram da se i dalje profesionalno razvijam. Odluka da odem u inostranstvo, odnosno Slovačku i ostavim sve za sobom svakako nije bila laka. Imao sam posao, za koji sam se školovao, igrao u dva pozorišna ansambla u Kovačici, bavio se raznim drugim kulturnim aktivnostima, ali sam imao osećaj da stojim u mestu i da Kovačica nema više šta da mi pruži. Tako je želja za istraživanjem, usvajanjem novih znanja, ličnim usavršavanjem na kraju prevagnula.\nNa koji način si došao do Slovačke? Da li je u pitanju neka studentska razmena? Neka organizacija? Ili neka treća opcija?\nKao i uvek, život je pun iznenađenja, nepredvidivih okolnosti, tako je bilo i sa mnom. Sticajem okolnosti, prilikom istraživanja i sakupljanja materijala za pisanje nove pozorišne predstave u Pivnicama upoznao sam svoju sadašnju devojku, inače iz Slovačke (Banske Bistrice). Prilikom mojih nebrojenih poseta Bistrici, a u zajedničkim razgovorima, sasvim slučajno izrasla je ideja o mojem daljem studiranju u Slovačkoj. Negde za vreme zimskog školskog raspusta, prilikom boravka u Slovačkoj, otišao sam na sajt Filozofskog fakulteta Univerziteta „Matej Bel“ u Banskoj Bistrici, pronašao profesora Miroslava Kmeťa (Kmeća), koji se bavi proučavanjem istorije „dolnozemskih“ Slovaka (Slovaka iz tzv. Donje zemlje), mojeg sadašnjeg mentora, poslao e-mail i na kraju otišao na razgovor. Upoznao sam se sa uslovima studiranja, izabrali smo temu, počeo sam da pripremam papirologiju za nostrifikaciju diplome, kao i sa pripremama za prijemni ispit, na koji sam otišao u junu. Nešto kasnije sa radošću sam primio vest da sam primljen na jedno od tri doktorantska mesta na celom fakultetu. Tako je, verovatno vođeno mojom unutrašnjom željom, a sasvim slučajno, počelo moje studiranje u Slovačkoj, odnosno studiranje na odseku za istoriju Filozofskog fakulteta UMB, smer – slovačka istorija i moje dalje profesionalno usavršavanje.\nKoje su, po tebi, prednosti studiranja u inostranstvu?\nStudiranje u inostranstvu je već dugi niz godina ostvarenje snova za studente/kinje koji žele da se edukuju u drugačijoj kulturi i koji imaju avanturistički duh. Za mene je to mogućnost studiranja na svom maternjem jeziku, u zemlji odakle potiču moji preci. Moja očekivanja i utisci o studiranju u Slovačkoj za sada su veoma dobri i pozitivni. Dalje, tu je mogućnost putovanja, jer studiranje u inostranstvu studente/kinje ne ograničava na jednu zemlju, već je tu prilika za posetu mnogim drugim zemljama, bilo putem studentskih razmena ili naučnih istraživanja. Javlja se prilika za razvijanje boljeg razumevanja drugih kultura, kao i poslovanja u tim zemljama, proširenje vidika, razmena novih iskustava, znanja, veština itd. Diploma stečena ovde priznata je u celoj EU. Osim toga, boravišna dozvola, koja se u Slovačkoj daje svim studentima, ne samo da pruža mogućnost boravka za vreme studija, već i pruža mogućnost rada i putovanja po Evropi bez vize. Tako da su prednosti mnogobrojne.\nPo meni nema nedostataka, jer nemate šta da izgubite. Ako ne probate, nikada nećete saznati.\nKakve su razlike između studiranja u Slovačkoj i Srbiji što se tiče pedagoških i metodoloških metoda?\nŠto se tiče metodologije, svakako ima razlika. Slovačka istoriografija kao samostalna nauka je relativno mlada, formirana kad i sama država, 90-tih godina, odvajanjem od Čehoslovačke i zajedničke istoriografije bazirane na tradiciji dva zajednička naroda, marksističkoj istoriografiji i komunističkoj tradiciji. Slovačka istoriografija se relativno brzo razvija i prati evropske trendove savremene istoriografije. Za razliku od Srbije, gde se često javlja problem „tradicionalizma“, gde se ne koristi previše novih metoda. Što se tiče Slovačke, u naučnim radovima često se koristi istorijska geografija i demografija, kao i druge inovativnije i savremenije metode. Takođe, digitalizacija istorijskog materijala je na zavidnom nivou, međutim i dalje kaska za svetom. U naučnim radovima se očekuju i tabele, grafikoni, statistički podaci itd. Kao što se ceo svet razvija i modernizuje, tako savremene tokove prati i istorijska nauka, koja mora da ide u korak sa vremenom.\nKakav je odnos prema nauci u Slovačkoj?\nOdnos prema nauci generalno je veoma dobar. Naučna sfera se finansira putem raznih projekata i donacija. To im najviše omogućava članstvo u Evropskoj uniji i zahvaljujući uglavnom evropskim projektima i donacijama, ali i pomoći same države, koje su usmerene na finansiranje istraživačkih centara, naučnih radova, seminara, konferencija itd.\nDa li bi preporučio mladim studentima/kinjama da jedan deo svojeg visokoškolskog obrazovanja provedu u inostranstvu? Zbog čega?\nSvakako. Razlozi su mnogobrojni, a pre svega, sticanje novih znanja, ličnog usavršavanja, usvajanja novih pogleda i svakako novih iskustava. Svako ko je avanturističkog duha i ko se ne plaši novih stvari trebalo bi da provede bar jedan semestar na nekom univerzitetu u inostranstvu. Potencijal je raznovrstan, mogućnosti otvorene, a postoje i razne stipendije za studiranje u inostranstvu.\nKakvi su uslovi za studiranje za studente/kinje iz inostranstva na Univerzitetu ,,Matej Bel“?\nUslovi su veoma dobri. Konkretno Filozofski fakultet UMB postavio je kao jedan od svojih glavnih zadataka povećanje broja stranih studenata/kinja na svojim programima. Takođe, u septembru 2018. godine na fakultetu je otvoren Centar za strane studente/kinje, koji predstavlja upravo kontaktno mesto za studente/kinje iz inostranstva. U okviru univerziteta postoji i Metodski centar za Slovake koji žive u inostranstvu, koji ima za cilj organizovanje aktivnosti na polju obrazovanja učenika/ca, studenata/kinja i nastavnika/ca iz redova Slovaka koji žive van teritorije Slovačke. Naime, Slovaci koji žive u inostranstvu, kao u mom slučaju, imaju poseban status u Slovačkoj, dobijaju boravišnu dozvolu sa kojom imaju pravo na besplatno studiranje, zaposlenje, kao i mnoge druge razne pogodnosti. Takođe, oni najbolji imaju pravo na stipendiju vlade Slovačke Republike za strane studente/kinje, kao svojevrsnu pomoć prilikom studiranja. Osim ovoga postoji Centar za istraživanje istorije i kulture dolnozemskih Slovaka, koje predstavlja posebno udruženje istraživača na odeljenju za istoriju Filozofskog fakulteta Univerziteta Matej Bel. Osnovano je radi ispunjenja naučno-istraživačke svrhe FF UMB a sa fokusom na istoriju, etnologiju i istraživanje kulture zajednica Slovaka sa Donje zemlje, odnosno Slovaka u Mađarskoj, Rumuniji, Srbiji, Hrvatskoj (u istorijskoj retrospektivi i u Bugarskoj), kao i predstavljanje rezultata ovog istraživanja u stručnim krugovima u zemlji i inostranstvu i njihovo promovisanje javnosti\nDa li se studentska svakodnevica razlikuje u Slovačkoj i Srbiji?\nStudentska svakodnevica je veoma slična kao u Srbiji. Od predavanja, studentskih domova, ishrane, do celokupnog studentskog života. Što se tiče studiranja, bolonjski sistem visokog obrazovanja je zastupljeniji u Slovačkoj, odnosno zaveden je u potpunosti, dok u Srbiji, po mom mišljenju a na osnovu iskustva nikada nije zaživeo u potpunosti kao u drugim evropskim zemljama. Trenutni trend je takav da studenti/kinje imaju puno slobode u odabiru predmeta, ne samo sa svog fakulteta već i sa celog univerziteta. Pored obaveznih predmeta, studenti/kinje sami/e organizuju kada će i koje predmete zapisati. Student/kinja tako ima priliku da dobro organizuje svoje studije, položi predmete, a u međuvremenu da boravi u inostranstvu, itd. Što se tiče ličnog iskustva, tok doktorskih studija istorije ocenjujem isključivo pozitivno. Pristup profesora prema njihovom radu i učenicima/ama, kao i erudicija nastavnika/ca na odseku za istoriju je odlična, jedino bih im zamerio nedostatak međusobne komunikacije. Uslovi na doktorskim studijama su odlični, imam veliku slobodu i prostor za istraživanje, koje mogu da iskoristim u punoj meri.\nI za kraj, da li imaš neku poruku za mlade?\nSledite svoje snove i budite srećni, jer je to, pored zdravlja, najvažnije u životu. Čitajte dobre i kvalitetne knjige, budite motivisani, razmišljajte o svom identitetu, svojim korenima, sledite svoja interesovanja, probajte nove stvari, putujte i sledite put koji je ispred vas. Koliko god vam se nešto činilo teško u životu, nikad ne odustajte, budite pozitivni i iskoristite svaku priliku koju vam život pruža.\nHvala ti na izdvojenom vremenu!\nMobilnost studenata/kinja je sve zastupljenije, a mnogobrojni univerziteti i profesori/ke to svesrdno podstiču. Potreba za međufakultativnom saradnjom je naglašenija nego ikada ranije, te se i mogućnosti u tom smeru značajno povećavaju. Ukoliko imate šansu za sticanje takvog iskustva dobro razmislite da li ćete je prihvatiti, i istražite sve što može biti od značaja za vaš boravak u inostranstvu. Budite oprezni/e, ali odlučni/e.


Radio Tivat | Mali preduzetnici privukli i građane\n13 дец Mali preduzetnici privukli i građane\nPosted at 21:28h in Obrazovanje\tby\tTamara\nDa je Pikaso bio u pravu kada je rekao da je svako dijete umjetnik, uvjerili smo se danas u preduzetničkoj učionici II-4. Vidjeli smo da nije problem ostati umjetnik i kada odrasteš, obzirom da su na radionici, pored moderatora, učiteljice Nevenke Saveljić i slikarke Hane Mirkov, pored 55-oro djece, uzrasta od I do IX razreda, prisustvovali i oni koji su iz škole davno izašli. Silvija i Milica, oslikavale su suvenire koji simbolišu trenutnu atrakciju grada – klizaljke, dok su učenici, mladi preduzetnici, oslikavali suvenir OŠ “Drago Milović”, bojama oplemenjujući delfina, knjigu i olovku.\n“Obzirom da je zainteresovanost za proizvodnju velika, a broj učesnika najveći do sada, Radionica se odvila u dva termina i to od 11h-12.30h i od 16.30h-18h i u istom ritmu odvijaće se i cijele naredne nedjelje u preduzetničkoj učionici škole, sa ciljem da se proizvede serija od 100 suvenira. Naša škola prepoznala je i prihvatila ideju da suveniri preduzetničke učionice zauzmu mjesto u poklon kesi koja će se darivati gostima i poslovnim saradnicima. Istu ideju prvo je prihvatila Opština Tivat u Novembarskim danima”-kazala je učiteljica Nevenka Saveljić.\nUz pomoć Opštine, VIK, Komunalno doo Tivat i Turističke organizacije Tivat do humanitarnog bazara “Dan otvorenog srca” koji će se održati 23. decembra, biće proizvedene dvije serije suvenira, kao i popularne klizaljke.\nPoziv zainteresovanim učesnicima je uvijek otvoren, ističu mali preduzetnici koji se raduju druženju i radu sa svima koji posjete njihovu preduzetničku učionicu.


ULICA BERINE HAMIDOVIĆ - Onlinepeticija.com\nPredlažemo da se sadašnji naziv Ulice Sultan Ahmeda ispred Parlamenta u Sarajevu (ili bilo koja druga ulica u blizini) promijeni u ime Ulica Berine Hamidović, kao podsjetnik na politički nemar i bahatost, ugrožavanje osnovnih ljudskih prava - prava na život, kao i da se 13. juni, kada je preminula beba bez jedinstvenog matičnog broja, stara svega mjesec i pol dana, proglasi Danom žalosti.\nSamo dobre stvari - politička grupa\nBy signing, I authorize Samo dobre stvari - politička grupa to hand over my signature to those who have power on this issue.\nPromote petition "ULICA BERINE HAMIDOVIĆ" on this list


Sve što ste hteli da znate o bureku\nTema: Sve što ste hteli da znate o bureku\nAutor Tema: Sve što ste hteli da znate o bureku (Pročitano 36837 puta)\n« poslato: 16.05.2007. 14:28 »\nPre pet vekova majstor iz Carigrada zamesio prvi burek u Nišu\nPogle! Na svaku buregdžinicu piše vruć burek, a ja se uvek poparim. Al', brate, ne mogu da ga gledam kako se puši dok mi voda curi iz usta.\nTu prestaje da bude vreo, shvatim da sam se oprlio tek kad ispraznim tepsiju - kaže Milutin Golubović koji je sa svojih 106 kilograma, možda, najkompetentniji da priča o ovom čuvenom niškom specijalitetu.\n"Najteži niški čovek" ovu "poslasticu" svrstava i u sociološku i društvenu kategoriju. Kaže da se njegova porodica, sem na nedeljnim ručkovima, okuplja uvek kada u kuću donese par tepsija vrućeg bureka.\nMnogo je teorija o bureku koji se u gradu na Nišavi prvi put pojavio pre pet vekova, i do danas ostao "njegovo veličanstvo", kome se svakog jutra priklanja više od 20.000 Nišlija. Bar tako tvrdi nezvanična statistika.\n- Burek se kupuje u tanjir i u okruglu pletenu korpu. Nikakav najlon ne sme da ga zapari. I ako nam nekada po manje treba, ja kupujem celu tepsiju jer je merak merak i on nema cenu - govori stari čika Mića koji nije mogao da odoli, a da se ne uključi u raspravu o ovom specijalitetu.\nKoliko je burek ozbiljna tema u Nišu, govori i žučna rasprava kako među majstorima pekarima, tako i među građanima koji u različitim prodavnicama merače svoj omiljeni doručak. Dok nekolicina tvrdi da burek može da se jede i hladan, jer se tek tada, zapravo, može dati prava ocena, drugi misle drugačije.\n- Samo vruć burek je pravi i to bez jogurta, tek tada može da se oseti njegova čarobnost. Mogu da ga doručkujem, ručam i večeram. Masan - za gutanje lasan - kaže Miško Lazarević, svakodnevni posetilac buregdžinice "Bedem" u Nišu.\nStari Beogradmalci tvrde da jogurt i sadašnje kiselo mleko nikada neće moći da zamene čuveno kiselo mleko Duška Anđelkovića Galije koji ga je servirao u zemljanim grnčićima.\nNijednog Nišliju ne bi iznenadilo kada bi se burek pojavio na grbu grada Niša, šta više, bilo je i takvih predloga. Nadležni nisu imali razumevanja.\n- Vojvodina ima kobasice, zlatiborski kraj kajmak, Leskovac pljeskavicu, a Niš burek - kaže Nikola Nikolić sa Trošarine i dodaje da njegovu popularnost nisu mogle da ugroze ni pljeskavice, ni italijanske pice, ni američke krofnice, a ni hamburgeri iz Mekdonaldsa.\nBurek se jede svuda, u pekari, na radnom mestu u pauzi za doručak, na ulici... Do pre nekoliko godina prodavao se samo u prepodnevnim satima, a od nedavno nekoliko buregdžinica radi danonoćno.\n- Nikada burek u domaćoj kuhinji ne može da bude isti kao onaj iz dobre pekare. Nikada vruć burek ne može da bude isti kao onaj koji odstoji nekoliko sati pa se kasnije "podgreje". Burek ima svoju specifičnost i svako izjednačavanje pitica, gibanica ili nečeg trećeg sa ovim originalnim proizvodom prave buregdžije vređa.\nRecept nije tajna, ali pravi majstori znaju šta ga čini magičnim. To je uživanje u pripremanju, ljubav prema njemu i nešto što se nasleđuje stotinama godina - kaže Antun Prekljušaj čija se porodica vekovima bavi ovim zanatom.\n- Ritual za spremanje bureka počinje u pet popodne, kada se zamesi. Posle četiri sata testo se dalje mesi i premazuje mašću, prave se takozvane jufke i tako stoji šest do sedam sati. Posle toga se razvija kora, ali se vodi računa da se ona ne pocepa, Razvlači se u prečniku od metar i po - kaže Antun i dodaje da je za dobar burek potrebno pod prstima osetiti brašno, znati koliko je u testo potrebno staviti vitamina "C" odnosno sirćeta kako su to nekada činili preci.\nTradicija ove turske poslastice datira od uspeha Ameriga Vespučija i pronalaska američkog kontinenta. Te daleke 1498. godine u Niš je stigao majstor bureka iz Carigrada. Već tri godine kasnije bilo je u Nišu na desetine majstora, a Niš imao isti broj stanovnika kao i London.\nOd tada do danas sve meraklije burek jedu isključivo rukama jer, kako kažu, viljuška i nož predstavljaju skrnavljenje kulta.\n« Poslednja izmena: 16.05.2007. 21:30 WebWolf »\n« Odgovor #1 poslato: 17.05.2007. 06:15 »\nLijepo napisano, nema šta.\nMožda je za nas koji nismo Nišlije, a htjeli bi se eventualno počastiti u Nišu, trebalo naglasiti šta se sve kod vas smatra burekom.\nIpak pored bureka postoji sirnica, zeljanica...\nSa popratnih fotografija se vidi da je u Nišu i sirnica -burek, ali ne sumnjam da je vrlo ukusna.\n« Odgovor #2 poslato: 17.05.2007. 11:03 »\nU Nišu je burek burek.....i ne možeš sa pogrešiš.....\nImaš burek sa sirom, mesom, zeljem, spanaćem....pa su od skoro izmislili i pica uurek, prazan burek (?!!!) i još svakavih gluposti ali samo je jedan onaj pravi....\nE sad, zeljanica i sirnica, odnosno pita sa zeljem i pita sa sirom, se drugačije prave i drugačije izgledaju....\nMada prave sad sve i svasta, raznorazna peciva sa svim i svačim unutra....\nAli posto je vec u prethodnom tekstu poznati pekar Anton naveo da je za pravljenje dobrog bureka potrebna ljubav,\najmo da vidimo ko onda unosi najviše ljubavi u sve to.......odnosno gde se u Nišu pravi najbolji burek?\nJa glasam za pekaru Anton kod Doma zdravlja, pekara Mićko u Voždovoj ulici i ona pekara preko puta Železničke stanice....ne znam kako se tačno zove....\n« Odgovor #3 poslato: 17.05.2007. 11:51 »\npasaž tr4žnog centra preko puta pijace boško buha burek prva liga jančić u dušanovoj pekara kol kod buvljaka (preporučujem sa mesom)MBN pekare i bata bane kod trga kralja aleksandra definitivno\nnajgori koji sam jeo je kod stajališta za branko bjegović kod istog trga (do cvećare) za njim pekara kod žel.ambukante pa kod stajališta prema niterksu u jagodin mali\n« Odgovor #4 poslato: 17.05.2007. 12:28 »\nCitat: zoza 17.05.2007. 11:51\ndefinitivno najgori koji sam jeo je kod stajališta za branko bjegović kod istog trga (do cvećare) za njim pekara kod žel.ambukante pa kod stajališta prema niterksu u jagodin mali\nKod železničke ambulante je jako los, a u jagodin mali postoje dve pekare jedna do druge, jedna je onako osrednjeg kvaliteta a druga je užasna!\nPa šta onda...\n« Odgovor #5 poslato: 17.05.2007. 14:52 »\nCitat: Mixa 17.05.2007. 11:03\nCitat: kuglager 17.05.2007. 06:15\n...Možda je za nas koji nismo Nišlije, a htjeli bi se eventualno počastiti u Nišu, trebalo naglasiti šta se sve kod vas smatra burekom.\nDa probamo malo da razjasnimo "priču o bureku"... Zavisno koliko je ko upoznat... I da ne bude zabune, izgleda da su "svi" u pravu, jer svako je upoznat sa delom koji se odnosi na sopstveni kraj i običaje...\nBurek (turski börek, albanski byrek, grčki μπουρέκι ili μπουρεκάκι, hebrejski בורקס) je predjelo ili slatka pita ili pecivo koje se može pronaći u mnogim zemljama koje su nekad bile u sastavu Otomanskog carstva. Pravi se od lisnatog testa ili kiselog testa, i uglavnom se puni sa sirom (najčešće feta), mlevenim mesom ili povrćem (najčešće spanać).\nBörek verovatno potiče iz turske kuhinje. Börek je turska reč za ovo slojevito jelo od testa, ali takođe i za ostala jela od testa. Samo u turskom jeziku reč burek ima tako široko značenje. U svim ostalim jezicima u kojima je pozajmljena, reč se odnosi samo na neke vrste peciva.\nIme može dolaziti od turske reči bur (savijati), slično kao i u srpskom, gde reči savijača (od savijati) i gibanica (od gibati) takođe opisuju određeno slojevito jelo od testa, ili možda od persijske reči būrek.\nU Turskoj su böreği ("vodeni burek") je više testastog tipa, obično sa feta sirom. Kürt böreği ("kurdski burek") je burek bez punjenja, a često se jede sa posutim šećerom u prahu\nBurek (bivša Jugoslavija)\nU bivšoj Jugoslaviji reč burek nije nigde korišćena kao hiperonim (kao na primer pita, kolač), kao u turskom jeziku. Burek ima dve realizacije: jednu u Srbiji, a drugu u Bosni i Hercegovini (od strane sva tri naroda - Bošnjaka, Srba i Hrvata). Oba jela se takođe prave i u Hrvatskoj i Sloveniji, gde su ih uveli uglavnom albanski i bosanski pekari počevši od 1960ih.\nBurek je u redovnoj ponudi svih pekara i obično se jede kao "brza hrana". Pošto je burek teška i masna hrana, često se konzumira sa jogurtom. Osim u pekarama, burek se prodaju u specijalizovanim prodavnicama zvanim buregdžinice(na srpskohrvatskom) ili burekdžilnicama (na makedonskom) koje prodaju isključivo burek (ili pite) i jogurt. Ove buregdžinice su zapravo samo vrsta pekara koje su postojale pre početka 18. veka. One su vrlo česte u Bosni i Hercegovini i poprilično česte u Hrvatskoj, Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji...\nEeee, sad dolazimo do "teritorijalne" pripadnosti bureka (odnosno kako ga ko zove):\nSrpski (okrugli) burek\nU Srbiji se reč burek odnosi na specijalno jelo od testa. Kore se prave od testa i bacaju se kroz vazduh, da bi se razvukle. Tradicionalne ispune su prženo mleveno meso ili sir. Prazan burek se takođe tradicionalno pravi. Dodatne varijante uključuju nadev od jabuka, višanja, pečurki i moderne varijante pica bureka.\nRecept za moderni okrugli burek je razvijen u Nišu, gde ga je 1498. predstavio čuveni turski pekar Mehmed Oglu iz Istambula. Srpski burek je postao popularan u Hrvatskoj i Sloveniji u drugoj polovini 20. veka. Prvi burek u Zagrebu su napravili poznati albanski pekari pored glavne želeničke stanice (kolodvora) nakon Drugog svetskog rata. I ovde je ovo jelo poznato prosto kao burek.\nSvake godine se u Nišu održava takmičenje bureka (Buregdžijada). 2005. je napravljen burek od 100 kg, sa prečnikom od 2 m i smatra se najvećim burekom ikada napravljenim.\nBosanski (umotani) burek\nU Bosni i Hercegovini reč burek se odnosi samo na drugu vrstu jela od testa i samo kada je napunjeno mesom. Tanke kore se napune i zatim se umotaju. Isto jelo sa sirom se naziva sirnica, jelo sa spanaćem i sirom je zeljanica, jelo sa krompirom je krompiruša, a sve one se nazivaju pite. Ova vrsta jela je vrlo popularna u Hrvatskoj, gde su je uveli Bosanski Hrvati. U srpske gradove bosansko jelo je uvedeno preko izbeglica iz građanskog rata tokom 1990ih i ono se često naziva sarajevska pita ili bosanska pita. Neka slična jela, iako su donekle šira i sa tanjim korama se nazivaju savijače ili prosto pita u Srbiji. Međutim, ova jela se uglavnom prave u domaćinstvima i tradicionalno se ne nude u pekarama.\nZnači, u Bosni je burek jelo punjeno samo sa mesom. Postoji jezička težnja u Hrvatskoj da se koristi reč burek samo za jelo sa sirom. U Srbiji, uvek se mora reći burek + nadev (sa mesom, na primer).\nU Albaniji, ovo jelo se naziva "byrek Shqiptar me perime" (albanska pita sa povrćem), ali se takođe često izgovara kao burek, posebno među Albancima u Sjedinjenim Državama, iseljenicima sa Kosova i Metohije. Oblik burek je pozajmljenica iz srpskog jezika koju su posuduli Albanci sa Kosova.\nVećina od pita koje naprave albanski kuvari nisu slatke; u stvari, nadevi pita su skoro uvek slani. Zato parče takve pite može dobro da posluži kao glavno jelo u obroku.\nMalo je duže, ali je, makar, jasnije... Nemoj neko meni da "prišije" ovaj tekst... Ima ljudi koji su se time bavili sa "naučnog" aspekta i ja vam samo prenosim, kako bi izbegli moguće konflikte...\nedit by sanja:\nlatinicna verzija wikipedije trenutno ne radi, kad proradi stavicu pravi izvor\n« Poslednja izmena: 17.05.2007. 18:55 sanja »\n« Odgovor #6 poslato: 18.05.2007. 06:55 »\nDusan52 je razrijesio nedoumice oko bureka i njegove brace i sestara prouzrocene razlicitim geografskim pristupima istom.\nNisam siguran gdje je sredinom sedamdesetih bio najbolji burek, ali u Nisu se prodavalo najvise bureka u burekdzinici u ulici iz koje se skretalo u Cegarsku (prema kapiji kasarne Pantelej). Malo prije pomenutog skretanja (s desne strane ulice) nalazila ta radnja koja je subotom i nedjeljom uvece prodavala hiljade porcija, kada bi se polupijani i gladni "sljedbenici tradicije druge Proleterske brigade" vraćali iz grada. Zbog hiperprodukcije kvalitet je znao biti problematičan pa smo mi konzumenti od milja vlasniku dali ime "Pero trovač".\nSutradan bi mamurni egzercirali po Konjskom groblju, a Pero je, uz osmjeh konačnog pobjednika, pokraj ograde stajao sa vrućim burekom i jogurtom ponovo čekao svoje žrtve.\nNe znam da li današnji stanovnici kasarne imaju taj užitak, Pero zbog ondašnji svojih godina, vjerovatno jede rajske bureke, a ako je burekdzinica jos uvijek na svom mjestu, zamolio bih Mixu da je, kad opet bude u formi, uslika da je pokazemo svima.\n« Odgovor #7 poslato: 18.05.2007. 09:48 »\ne vidiš u nišu se tih godina prodavao najbolji burek u burekdžinici balkan nalazila se u krilu zgrade mekdonald idući od ulaza na uglu tu je bila poslastičarnica (putnik čini mise)a kad se pođe prema uredu na desetak metara od ulaza u poslastičaru nalazila se ta burekdžinica (setiće se je i bivši učenici džamije jer je egzistirala do sredine 80ih)ulazilo se niz dva stepenika belim pločicama ko zna koje klase obložen pod i zidovi jer je na pločicama bila loša glazura sa desne strane je bila vitrina i sto za sečenje i pakovanje bureka a na zidovima stalaže gde se mogao jesti burek onako s nogu\ne tu je bio najbolji burek koga je moj otac po mirisu mogao da prepozna koliko me je puta poslao po burek za celu porodicu ja lenj kupim u najbližoj (bila je jedna ispred pruge prema buvljaku sa desne strane odnosno de je i sada burekdžinica vlasinsko zrno čini mi se ali onako starinska kao i balkan)otac razvije papir omiriše burek i odgurne rukom idi mi kupi burek u balkan kaže mi i lupi po potiljku a ja sve trčeći natamo i naovamo\nah da u to vreme je bilo 4-5 vrsta bureka klasika sa sirom i sa mesom a imao je i sa spanaćem i sa jabukama\nOdg: Sve što ste hteli da znate o bureku\n« Odgovor #8 poslato: 14.02.2011. 07:47 »\nEto kako oni nađu načina da sve upropaste...baš kao što mjere zakrivljenost banana ili krastavaca.\n« Odgovor #9 poslato: 14.02.2011. 16:09 »\nИ тајни рецепти старих бурегџија отићи ће у историју. Од јуна, за када је најављена примена нових стандарда, буреци ће морати да буду под конац исти.\nUpravo o ovom se radi, kako posle da organizujes takmicenje buregdzija ako svi moraju da ga prave na isti nacin!!!\nA o taksi od 5-6000 eura necu ni da govorim...\n« Odgovor #10 poslato: 14.02.2011. 19:04 »\nI ček' sad malo, nešto mi tu nije jasno. Kakve veze ima HACCP sa receptom, odnosno što bi sami recepti pekara bili menjani? Zar se HACCP ne odnosi na zaštitu od opasnosti koje se mogu javiti pri proizvodnji prehrabrenih proizvoda (tipa kontaminacije i slično)? Taj standard bi valjda trebalo da kontroliše kvalitet sastojaka, a ne koji sastojci će ući u recept, zar ne?\n« Odgovor #11 poslato: 14.02.2011. 23:58 »\nUpravo tako, HACCP se odnosi na kvalitet uslova pripreme, kvaliteta namirnica itd. Recept i metod se ne dovode u pitanje.\n« Odgovor #12 poslato: 15.02.2011. 00:05 »\nCitat: Mixa 14.02.2011. 16:09\nNe nego svaki burek koji danas izadje iz tvoje pekare mora da bude isti sa onim koji si napravio juče i onim koji ćeš da praviš sutra, niko ti ne odredjuje koji recept da koristiš. Kod Sokola već godinama ima okačen list papira na kom piše "burek, jedan kilogram sadrži: ovoliko brašna, onoliko sira, bla bla" sad će tako morati kod svih, plus će da se proverava da li se pridržavaju recepta i da li pekare ispunjavaju uslove potrebne za pripremu hrane.\n« Odgovor #13 poslato: 15.02.2011. 01:57 »\nTo ima mnogo vise smisla... Samo sto RTS ne ume da objasni kako treba.\n« Odgovor #14 poslato: 15.02.2011. 13:19 »\nСве Нишлије бурекђије,само виче врије,врије.Са свим што написасте ово горе,пође ми вода на уста,ХОЋУ БУРЕК\n« Odgovor #15 poslato: 23.07.2012. 17:06 »\nKoja pekara u Nisu po vama pravi najbolji burek??


Krizni štab FBiH donio novu naredbu koja važi od 17. januara 2021. godine - Kameleon M&M\n- in COVID-19, FBiH, Tuzla, Tuzlanski kanton, Zdravlje\nVlada Federacije BiH na sjednici održanoj 14.01.2021. usvojila je informaciju o epidemiološkoj situaciji uzrokovanoj koronavirusom (COVID-19) u Federaciji BiH na dan 12.1.2021. godine, te usvojila predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, koja je pripremljena na osnovu zaključka s prošle sjednice Vlade FBiH.\nKrizni štab Federalnog ministarstva zdravstva zadužen je da ove zaključke, s prilozima, dostavi kriznim štabovima kantonalnih ministarstava zdravstva, kantonalnim ministarstvima zdravstva, zdravstvenim ustanovama s područja kantona putem kriznih štabova kantonalnih ministarstava zdravstva, kliničkim centrima u Federaciji BiH, općim, kantonalnim i specijalnim bolnicama putem kriznih štabova kantonalnih ministarstava zdravstva, Federalnoj i kantonalnim upravama za inspekcijske poslove i upravama policije MUP-ova kantona.\nProdužena je odredba kojom se “ograničava kretanje stanovništva na cijelom teritoriju Federacije Bosne i Hercegovine u vremenu od 23 sata uvečer do 5 sati ujutro narednog dana”, a za kontrolu ove odredbe zadužene su “kantonalne uprave policija nadležnih kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova sukladno kantonalnim propisima o javnom redu i miru. Iz Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva 11.11.2020. uputili su Instrukciju upravama policija i ministarstvima unutrašnjih poslova kantona.


METKOVIĆ 2014: Međunarodni ženski rukometni turnir | Metković NEWS\nŠkola rukometa ŽRK Metković, pod sloganom Igrajući rukomet stječemo nove prijatelje!, organizira 1. Međunarodni ženski rukometni turnir – Metković 2014, za djevojčice rođene 2000. godine i mlađe.\nTurnir će se održati u Gradskoj sportskoj dvorani u Metkoviću, u subotu, 3. svibnja 2014. godine, s početkom od 10 sati.\nNa turniru će sudjelovati ekipe, po grupama:\nRK“LEVALEA, Nikšić (Crna Gora)\nŽRK METKOVIĆ, Metković\nŽRK LJUBUŠKI, Ljubuški (BiH)\nRK SUTJESKA, Nikšić (Crna Gora)\nŽRK SPLIT 2010, Split\nRK DALMATINKA, Ploče\n10,00 sati: 2A – 3A, ŽRK METKOVIĆ – ŽRK LJUBUŠKI\n10,45 sati: 2B – 3B, ŽRK SPLIT 2010 – RK DALMATINKA\n11,30 sati: 1A – 2A, RK LEVALEA – ŽRK METKOVIĆ\n12,15 sati: 1B – 2B, RK SUTJESKA – ŽRK SPLIT 2010\n13,00 sati: 3A – 1A, ŽRK LJUBUŠKI – RK LEVALEA\n13,45 sati: 3B – 1B, RK DALMATINKA – RK SUTJESKA\n14,30 sati: 3A – 3B\n15,15 sati: 2A – 2B\n16,00 sati: 1A – 1B\n16,40 sati: DODJELA NAGRADA UČESNICIMA\nSVE UTAKMICE SE IGRAJU 2 X 15 MINUTA UZ MOGUĆNOST KORIŠTENJA MOMČADSKOG TA SUKLADNO PRAVILIMA IHF-A.\nSve igračice moraju imati neki osobni dokument (osobna iskaznica ili putovnica) zbog utvrđivanja identiteta.


SRPKINJE MOTIVISANE KREĆU U NAPAD NA KANADU! Konačno smo na okupu i želimo trijumf! - Informer\n- Igrati za reprezentaciju je uvek nešto posebno, ti dani provedeni u timskom duhu nadahnjuju sve nas i uvek nam donesu neku novu energiju za nastavak sezone. Konačno smo na okupu i visoko motivisane za trijumf Srbije u ovom ni malo lakom meču protiv Kanade. Respektujemo protivnika, ali smo svesni i naše snage, imamo par dana do meča da se pripremimo i damo sve od sebe da u subotu istrčimo pobednički krug u hali Ibar- rekla je Nina Stojanović.\n- Više od godinu dana nismo imali priliku da obućemo nasionalni dres i zaigramo za Srbiju, sve zbog svima dobro poznate situacije sa korona virusom. Plej-of koji smo izborili u Luksemburgu 2020. trebalo je da igramo prošle godine u aprilu, zatim je meč pomeren za februar ove godine, a onda prolongiran za april- kazala je Nina Stojanović.\n- Znam da je želja svih nas da podignemo šampionski pehar, da donesemo zlato Srbiji, konstantno vredno radimo kako za svoje lične karijere tako i za nacionalni tim i verujem da će nam se ta želja i ostvariti ako ostanemo dosledne sebi- navela je izmedju ostalog Nina Stojanović.\nsport Reprezentacija Srbije Nina Stojanović tenis


NIKE NIKE AIR MAX INFINITY BG | Sport Vision\nNIKE NIKE AIR MAX INFINITY BG\nUšteda: 2.238,00 RSD\nNike Air Max Infinity su dečije patike za svaki dan namenjene pre svega dečacima uzrasta od 8 do 14 godina. Ovaj model patika donosi savršenu udobnost jer stavlja vazdušnu jedinicu direktno pod stopalo vašeg tinejdžera pružajući mu savršen osećaj udobnosti prilikom svakog kontakta sa podlogom. Imaju fleksibilan đon koji je inspirisan VaporMax tehnologijom i pruža beskrajnu udobnost tokom celog dana. Gornjište je izrađeno od blago rastegljivog mrežastog materijala koje se lako prilagođava obliku stopala pružajući neprestanu cirkulaciju vazduha i provetravanje. Specifikacija: Patike za dečake 8-14 godina za svaki dan Vidljiva AirMax jedinica Vazdušni đon za lagani kontakt sa tlom Mrežasto gornjište za stalnu ventilaciju Gumeni đon - VaporMax sa izraženim šarama Boja: crna – Black Šifra artikla: BQ5309-001 .\nNike Air Max Infinity su dečije patike za svaki dan namenjene pre svega dečacima uzrasta od 8 do 14 godina.\nOvaj model patika donosi savršenu udobnost jer stavlja vazdušnu jedinicu direktno pod stopalo vašeg tinejdžera pružajući mu savršen osećaj udobnosti prilikom svakog kontakta sa podlogom.\nImaju fleksibilan đon koji je inspirisan VaporMax tehnologijom i pruža beskrajnu udobnost tokom celog dana.\nGornjište je izrađeno od blago rastegljivog mrežastog materijala koje se lako prilagođava obliku stopala pružajući neprestanu cirkulaciju vazduha i provetravanje.\nPatike za dečake 8-14 godina za svaki dan\nVidljiva AirMax jedinica\nVazdušni đon za lagani kontakt sa tlom\nMrežasto gornjište za stalnu ventilaciju\nGumeni đon - VaporMax sa izraženim šarama\nŠifra artikla: BQ5309-001\nNIKE B NSW TEE NIKE AIR BOX\nNIKE B NK DRY TEE SS JDI GRIND\nNIKE B NSW TOP SS NIKE AIR HYBRID


Stan na dan Banja Luka legalizacija | MTELBA\nPomoćnik direktora Banjalučke Turističke organizacije Minja Šurlan rekla je za MONDO da je uspješno provedena kampanja koja je imala za cilj da se što više vlasnika stanova koji se izdaju na dan registruje za tu djelatnost.\n22.05.2019. | 13:58 > 14:11 0\n"Ovo je bio prvi korak ka legalizaciji takvih objekata. Ono što slijedi jeste organizacija okruglog stola gdje ćemo zajedno sa predstavncima republičkih institucija razgovarati o pronalasku najboljih rješenja da ljudi prijave svoj smještaj, a sa druge strane da im napravimo i olakšice da to učine", rekla nam je Šurlan.\nŠta turisti posjećuju u Banjaluci?\nPodsjećamo, tokom trajanja kampanje od 2. aprila do 2. maja građani su mogli da se informišu o obavezi da registruju smještajne jedinice koje izdaju na dan, a legalizacija njihovog rada će dovesti i do povećanja stepena naplate boravišne takse.\nPrema riječima Šurlanove, tokom mjesec dana veliki broj osoba je registrovalo smještaj i donijelo svoje promo-materijale kako bi počeli sa obavljanjem djelatnosti.\n"Zajedno sa gradskim institucijama planiramo da idemo u promociju. Takođe, preko Turističke organizacije Banjaluka izdavaoci stana na dan mogu svojim gostima da probliže turističku ponudu našeg grada. Na taj način možemo da promovišemo sve koji imaju bilo kakve veze sa turizmom, a kako bi svi profitirali", rekla nam je Šurlan.\nNeven Stanić, načelnik Odjeljenja za kulturu, turizam i socijalnu politiku Gradske uprave Banjaluke, kazao je da su prvih deset dana kampanje dobili povećanje prijavljenih vlasnika stanova koje izdaju za 30 odsto, dok je na kraju to iznosilo 40 odsto.\n"Kampanjom smo htjeli da podignemo svijest kod ljudi da izađu iz sive zone. Drugi korak jeste rad na terenu i početak kažnjavanja onih koji se nisu registrovali za djelatnost", rekao je Stanić za Mondo.\nZakon o ugostiteljstvu Republike Srpske predviđa da fizičko lice može da obavlja ugostiteljske usluge smještaja. Uslov je da zaključi ugovor sa turističkom organizacijom ili agencijom, te drugim pravnim licem koje obavlja ugostiteljsku ili turističku djelatnost.\nIstakao je da će uslijediti provjera i hotela, motela...\n"Nema potrebe da se bilo šta krije jer plaćanjem 2,5 KM boravišne takse dobijamo na bezbjednosti i sigurnosti, a takođe imaćemo tačnu evidenciju koliko imamo gostiju i raspoloživih smještanih kapaciteta.\nNačelnik gradskog Odjeljenja za inspekcijske poslove Janko Kecman za Mondo kaže da će na osnovu analize prikupljenih podataka iz kampanje preduzeti naredne mjere.\n"Pred početak ljetne sezone izvršićemo kontrolu svih registrovanih. Djelovaćemo i po prijavama građana da li se neko prijavio ili ne. Posla će biti za sve institucije", podvukao je Kecman.


BRAMERC: VAŽAN DAN ZA ŽRTVE I MEĐUNARODNU PRAVDU | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nBRAMERC: VAŽAN DAN ZA ŽRTVE I MEĐUNARODNU PRAVDU\nNakon hapšenja Ratka Mladića, glavni tužilac Serž Bramerc poručio da je "danas važan dan za međunarodnu pravdu", žrtve zločina počinjenih u Bosni i Hercegovini i celu bivšu Jugoslaviju. "Odgovorni za najteža kršenja međunarodnog humanitarnog prava više ne mogu da računaju da će izbeći kaznu", ukazuje Bramerc\nGlavni tužilac Serž Bramerc/Serge Brammertz je "pozdravio" hapšenje Ratka Mladića, bivšeg komandanta Glavnog štaba Vojske Republike Srpske (VRS) poručujući da je danas "važan dan za međunarodnu pravdu". Hapšenje Mladića pokazuje da "odgovorni za najteža kršenja međunarodnog humanitarnog prava više ne mogu da računaju da će izbeći kaznu", rekao je Bramerc u izjavi koja je prosleđena novinarima.\n"Dok stižu vesti o hapšenju, naše misli su, pre svega, sa žrtvama zločina počinjenih tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji. Te žrtve su prošle kroz nepojmljive strahote – uključujući i genocid u Srebrenici – i već predugo čekaju na zadovoljenje pravde", poručio je Bramerc. Dodao je da je "hapšenje Mladića značajno za sve u bivšoj Jugoslaviji" kao i da "veruje da će imati pozitivnog uticaja na pomirenje u regionu".\nBramerc je, takođe, zahvalio srpskim vlastima na ispunjavanju obaveza koje imaju prema Tribunalu i međunarodnoj pravdi i pozdravio je napore međunarodne zajednice na obezbeđivanju uslova za hapšenje Mladića.\nPrema Bramercovoj izjavi, sada se "čeka na prebacivanje Mladića u Hag" gde će mu se suditi za genocid i druge zločine počinjene protiv bošnjačkog, hrvatskog i drugog nesprskog stanovništva u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995. godine.


Telecentar Multimedijalna Akademija - IAN Telecentar\nKroz ovaj program polaznici su stekli veštine koje će im pomoći da razumeju, koriste i stvaraju sadržaje zasnovane na IKT uključujući audio-vizuelne medije i fotografije. Takođe, TMA projekat je uspostavio referentne tačke širom Evrope koje nude odraslima ovu vrstu učenja.\nProjekat je trajao od novembra 2012. do aprila 2014.\nNa kraju TMA projekta biće dostupni:\nIzveštaj „Studija o programima medijske pismenosti u Evropi za odrasle “\nKompletan i aktuelan program medijske pismenosti za odrasle, upotpunjen nastavnim materijalom, preveden na 8 jezika\n6 Telecentar multimedijalnih akademija u Evropi\nVeb sajt kao referentna tačka za medijsku pismenost odraslih u Evropi\nVeća svest o potrebama budućih ulaganja napora usmerenih na medijsku pismenost odraslih u Evropi, kako bi se unapredila njihova inkluzija, puno i ravnopravno učešće u društvu\nDirektne i indirektne ciljne grupe Telecentar multimedijalnih akademija su: članovi TMA konzorcijuma; odrasli polaznici; nastavnici; treneri; moderatori u obrazovanju odraslih, važni akteri (tj. pružaoci usluga); telecentri i obrazovne institucije za odrasle; kreatori politike ( EU i nacionalni).


Guber tri kola bez boda, Bratstvo šest bodova\nHome / Sport / FK Guber / Guber tri kola bez boda, Bratstvo šest bodova\nBy eSrebrenica.ba on 26. August 2019.@esrebrenica\nU trećem kolu Guber ponovo poražen, dok Bratstvo bilježi drugu pobjedu.\nFK “Guber” Srebrenica poražen je na domaćem terenu od ekipe FK „Sloboda“ Donji Zagoni u 3. kolu Regionalne lige RS – Istok, rezultat (0:1).\nSloboda do pobjede dolazi u 77. minuti golom Siniše Rakita.\nGlavni arbitar Milan Marković pokazao je 4 žuta kartona, 3 za Guber i jedan za Slobodu.\nFK “Bratstvo” Bratunac u gostima savladalo je ekipu OFK „Janja 2009“ Janja u 3. kolu Regionalne lige RS – Istok, rezultat (1:5).\nGolom Draška Kuljanina u 16. minuti Bratstvo dolazi do prednosti. Janja u 23. minuti izjednačava a u listu strijelaca upisao se Adis Hadzihajdić, a devet minuta kasnije za novu prednost Bratstva povisuje Aljo Smajilović. Od 38. minuta za (1:3) ponovo gol postiže Kuljanin.\nU 87. minuti novi gol za Bratsvo koji postiže Almir Karić, a četvrtom minutu nadokande svoj drugi gol postiže Smajilović\nGlavni arbitar Vladimir Bujak pokazao je 8 žutih kartona, po četiri sa oba tima.


LJUBAVNI TROUGAO: Zvezdaš je PREOTEO ženu Partizanovcu. Pre toga bili su nerazdvojni (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.04.2019. • 09:03 Srbija Danas\nFoto: Instagram printscreen/nenadk20/daniloandjusic\nSada su svi srećni.\nBivši košarkaš Partizana Danilo Anđušić je danas u srećnom braku sa olimpijskom vicešampionkom u streljaštvu Ivanom Maksimović. Ipak, to nije njegova prva velika ljubav. Kada je igrao u Bolonji bio je oženjen dugogodišnjom devojkom Jelenom Jovanović, a bio je narzdvojan sa tadašnjim fudbalerom Sampdorije Nenadom Krstičićem. Košarkaš nije ni znao da ga prijatelj i žena vraju iza leđa.\nTa afera je danima punila portale i novine. Međutim, ubrzo se pojavila informacija da se Anđušić tiho razveo jer ga je novopečena žena varala sa fudbalerom Nenadom Krstičićem.\nJelena je bodrila Danila na Evropskom prvenstvu u Sloveniji u septembru 2013. godine, a samo mesec dana kasnije je na društvene mreže okačila fotografije na kojima se vidi da je u ljubavi s Krstičićem. Nije puno trebalo da se podigne bura u košarkaškim krugovima.\nMy life ❤❤❤ #anniversary #forever #5years\nОбјава коју дели Nenad Krsticic (@nenadk20) дана 7. Апр 2019. у 12:37 PDT\nJelena je u braku sa Krstičićem sa kojim ima troje dece, dva sina i ćerku. Nenad posle epizode u Crvenoj zvezdi sada igrau AEK-u.\nSa druge strane, Danilo Anđušić je svoju sreću pronašao Ivane Maksimović, koja je nedavno rodila sina, a pre nekog vremena je objavila da će uskoro da dođe još jedan Anđušić na svet.\n🤔 Guess I am back 🙈🤗💃🏽 Pre tačno godinu dana poželela sam da nastavim svoju karijeru.. Posle dva treninga, koje sam jedva izdržala da privedem kraju, saznali smo da sam trudna i da je mališa već počeo s mamom da deli snagu i energiju. Želja da se vratim svom sportu bila je velika, ali nikada nisam bila srećnija što će se pauza nastaviti još neko vreme. Sada, posle godinu dana, imam sjajnog malog zvrka i šansu da nastavim tamo gde sam stala! Možete da pretpostavite koliko sa uzbudjena🙈🔝❤🙏🏻 #blessed\nОбјава коју дели Ivana Andjusic Maksimovic (@ivanamaksimovic) дана 9. Апр 2019. у 5:56 PDT\nZvezdaš je tako Partizanovcu preoteo ženu, ali svi su sada srećni tako verovatno ni Danilo ne žali zbog toga.\nPogledajte slike srpske atletičarke Sare Vještice.\nОбјава коју дели Sara Vjestica (@sarica_kraljica) дана 30. Јул 2017. у 1:53 PDT\nOVOGA NEMA NI U ZADRUZI: NAJZGODNIJA košarkašica u ITALIJANSKOM RIJALITIJU raskrečila NOGE. Gaćice nije imala (FOTO)\nTagovi: Nenad Krstičić, Danilo Anđušić, ljubavni trougao\nRASPALJENA MAŠTA DELIJA: Reprezentativac Srbije na meti Crvene zvezde!\n21.05.2019. • 19:29\n21.05.2019. • 18:30\nVAŽNA VEST ZA SVE GROBARE: Evo kada počinje prodaja ulaznica za finale Kupa za navijače Partizana\n21.05.2019. • 18:28\n21.05.2019. • 19:19\n21.05.2019. • 19:17\nPROTEST TRENERA PANATINAIKOSA: Pitino se ODLUČIO na NESVAKADAŠNJI potez\n21.05.2019. • 18:32\nČELENDŽER JERUSALIM: Petrović pobedom startovao u dublu\nKineski odgovor na američke sankcije — pobednik bi mogla da bude Rusija\nRASPALJENA MAŠTA DELIJA: Reprezentativac Srbije na meti Crvene zvezde! Fudbal


Kulašin se predstavio navijačima: I u Želji je bilo odlično, u Borcu su me sjajno prihvatili - Klik Jajce\nFOTO: www.fkborac.net (Printscreen)\nThe post Kulašin se predstavio navijačima: I u Želji je bilo odlično, u Borcu su me sjajno prihvatili appeared first on Jajce Online.\nLičnost dana: Samir Beharić – kreator boljeg bh. društva\nU prvom kvartalu u BiH prijavljena 4.444 ilegalna migranta, 20% više nego 2019.\nDonose se nove mjere u Federaciji BiH, evo koje…


Sava Damjanov: ISTORIJA KAO APOKRIF - Izdavačka kuća Agora i internet knjižara - Knjige koje će večito šumeti sa vaših polica\nZoran Slavić: PUTOVANJE PUTOPISOMVladan Matić: ZGRADA NA KRAJU GRADA\nHomeKnjige!NOVO!Sava Damjanov: ISTORIJA KAO APOKRIF\nPočetna / Knjige / Domaći pisci / Sava Damjanov: ISTORIJA KAO APOKRIF\n1,860.00 RSD 1,599.99 RSD\nSava Damjanov: ISTORIJA KAO APOKRIF količina\nŠifra proizvoda: 380 Kategorije: !NOVO!, Domaći pisci, Izdavačka kuća Agora, Roman Product ID: 4025\nPred čitaocima je četvrta knjiga iz edicije Damjanovljeve izabrane proze „Damjanov: Iskoni bƀ slovo” koja, ujedinjujući njegova dva prozna ostvarenja – Istoriju kao apokrif iz 2008. i Porno-liturgiju Arhiepiskopa Save iz 2010, iznova potvrđuje androgini kvalitet Damjanovljeve proze, koji podrazumeva travestiranje književnih žanrova (rodova), ali i poigravanje rodnim određenjima narativnih instanci. „Menipejski pozicioniran, sam tekst nastupa kao žanrovski hermafrodit”, smatra Šeleva. „On spaja enciklopedijsko sa bulevarskim, visoko sa niskim, naučni logos sa umetničkim erosom.”\n„Kao konceptualni pisac, Sava Damjanov je i formalno i sadržinski istrajao u afirmaciji spajanja protivrečnosti ili diskurzivnoj transkorektnosti. Na formalnom planu, on može da piše hibridne epske porno-bajke (ponajviše u Istoriji kao apokrifu i Porno-liturgiji Arhiepiskopa Save, gde je glavni junak perverzni Cirkus Istorije), koje se u isto vreme daju čitati i kao formalno „uglačana” poetska proza. „Pornoglavske” priče, sa transrodnim i kvir ilustracijama, za nekanonski književno naobrazovanog čitaoca mogu da imaju šarm dečjih pesmica, čak da se doživljavaju kao poučitelna književnost, ali da budu i otmena i kultivisana zabava.\nRitam smehovne invencije, uz poetske asonance i aliteracije, sa rimama koje disciplinuju naoko proizvoljne spojeve, u ovoj prozi stvaraju utisak poezije koja se zapisuje „in continuo”.\nKnjiževno delo Svetog Save Raspusnog predstavlja karnevalizovan manifest diskurzivne nekorektnosti, pri čemu se njen politički učinak ispoljava u vidu plemenite ideološke konfuzije koja ide protiv osrednjosti, protiv korektnih intelektualnih svetonazora. Kao što nema savršenog političkog uređenja, nema ni savršenog književnog teksta. Zato Damjanov celim opusom istražuje sopstvena nesavršenstva, pokazuje hrabrost da bude golo telo teksta, čime razotkriva metafizički, desadovski nemir, koji ga podstiče da – sve po spisku – preispituje stereotipe, što uključuje i one koji se formiraju putem društveno-teorijskog i poetičkog preispitivanja stereotipa.”\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Sava Damjanov: ISTORIJA KAO APOKRIF“ Odustani od odgovora


Ruže stablašice u vrtu | Rasadnik Marković\nMali delovi bašte mogu se vizuelno odvojiti ružama stablašicama i učiniti prostor prijatnijim i prozračnijim.\nAko sadite špalir ruža stablašica možete ih postaviti po visini kalemljenja od nižih ka višim. Za sadnju ispod stabala ruža, dolaze u obzir biljke koje imaju potrebu za sličnim staništem vole sunce preko celog dana, recimo perene: Festuca glauca, Phlox paniculata.\nRuže stablašice treba uvek podupreti tj. ankerovati kako se grane ne bi polomile. Na proleće se orezuju kao i klasične ruže koje nemaju stabala. U ovo doba godine ružama stablašicama je potrebno prvo prihranjivanje, drugo prihranjivanje je neposredno posle prvog cvetanja kada se uklone suvi izdanci …\nRuže stablašice štede vaš prostor!\nPatuljaste ruže kaleme se na niska stabla, a penjačice na visoka. U podnožju se mogu zasaditi razne niskorastuće biljke, pa se na taj način ruže još više ističu u periodu cvetanja. Sadnjom cvetnica ispod ruža stablašica dobijamo utisak stalnog cvetanja.\nKod kaskadnih sorti izdanci sa pupoljcima vise sve do zemlje. Zbog toga u podnožje dolaze samo u obzir niske perene. Krošnje ruže stablašice imaju još jednu prednost one su manje podložne gljivičnim oboljenjima jer se spore gljivica suše na visini.\nSavet: Ruže stablašice koje rastu uspravno na proleće jako orežite, a kod kaskadnih uklonite samo stare grane.\nU rasadniku Marković pronaćićete veliki izbor ovih efektnih ruža.\n2018-03-04T15:48:21+01:00februar 27th, 2018|Ruže, Saveti i Uputstva|0 Comments


Janaf obustavlja transport nafte za NIS zbog sankcija Rusiji\nTanjug 29. marta 2022. 17:24\nZAGREB – Jadranski naftovod (Janaf) saopštio je da sankcije Rusiji zbog napada na Ukrajinu obuhvataju i ugovor o transportu sirove nafte sklopljen sa srpskom kompanijom NIS, te da, ako ne dođe do promena, taj ugovor neće moći dalje da realizuje od sredine maja ove godine pa sve dok sankcije budu na snazi.\nKako prenosi Hina, u saopštenju se navodi da Janaf ne posluje direktno na ruskom tržištu, ali da je Uredbom Sveta EU od 15. marta 2022. godine o sankcijama zbog delovanja Rusije u Ukrajini obuhvaćen i ugovor o transportu sirove nafte koji je Janaf sklopio s kompanijom NIS za period od 1. januara do 31. decembra 2022.\nTim ugovorom su, kako se precizira, „rezervisani transportni kapaciteti Janafa po načelu ‘puno za prazno’ u ukupnoj količini od 3.200.000 plus/minus 10 posto nafte, a koji, ukoliko ne dođe do promena, neće moći dalje da se realizuje od dana 15. maja 2022. sve dok ranije navedene mere ograničavanja, kako su propisane Uredbom Saveta EU budu na snazi“.\nDodaje se da, s obzirom da trenutno nije moguće predvideti potencijalno trajanje sankcija i budući intenzitet tih mera, nije moguće proceniti njihov učinak na finansijski položaj i poslovanje Janafa u 2022. godini.\nIz Janafa su naglasili da svakodnevno prate razvoj događaja i da su u stalnom kontaktu s korisnicima tog sistema cevovoda.\nJanaf je polovinom januara 2022. objavio da je s NIS-om sklopio ugovor o transportu sirove nafte u ovoj godini. NIS je u većinskom vlasništvu ruskog Gaspromjefta, koji drži 56,15 posto akcija, Republika Srbija poseduje 29,87 posto vlasništva, a mali akcionari i 13,98 odsto.\nSankcije EU protiv Rusije uključuju zabranu svih transakcija s određenim kompanijama u ruskom državnom vlasništvu, pri čemu je na popisu objavljenom u službenom glasilu EU među desetak državnih firmi naveden i Gazpromnjeft.


7 čuda prirode u Srbiji koja ćeš želeti da vidiš\nPutovanja Autor:Ana Kalaba15. apr. 202021:21\nČuvena Đavolja varoš i izuvijani kanjon reke Uvac možda su najpoznatija čuda prirode u Srbiji, ali ima još mnogo fantastičnih prirodnih kreacija koje našu zemlju čine izuzetnom i koje bi trebalo videti.\nJedna od najvećih atrakcija u užičkom kraju na zapadu Srbije svakako je Stopića pećina, koja se nalazi na levoj obali reke Prištavice i, sa svojim bigrenim kadama iz kojih se voda kaskadno preliva, jedna je od najlepših pećina u Srbiji. Kroz nju i danas protiče Trnavski potok, a staza vodi do podzemnog vodopada nazvanog „Izvor života“, visokog oko 10 metara.\nTisa jednom godišnje „procveta“, kad se nad njenom površinom razleti tiski cvet, vodeni insekt koji živi u mulju na dnu reke i samo na jedan dan u godini izleti kako bi produžio svoju vrstu, a nakon oplodnje i polaganja jaja umire. Zanimljivo je da se ovaj fenomen javlja samo u Tisi i u kineskoj reci Jangcekjang.


Kusturica izašao iz anonimnosti – za saradnju sa Sputnjikom dobio Zlatnu Niku - 24.10.2021, Sputnik Srbija\nOstvarila se Kusturičina šala da će izaći iz anonimnosti sarađujući sa Sputnjikom. Nakon samo četiri epizode i mesec dana emitovanja autorskog serijala, dobio je... 24.10.2021, Sputnik Srbija\nTo je najveće priznanje međunarodnog festivala „Interfer“, a dodeljuje se za reportažu, „fascinantno autorsko delo koje prikazuje lepotu tog novinarskog žanra“.Kusturica na sajtu i „Jutjub“ kanalu „Sputnjika“ objavljuje scene iz svog života. Intimnu životnu priču od Sarajeva, preko svetskih metropola do Mokre Gore, on prelama kroz istorijsku sudbinu Jugoslavije, geopolitičke lomove, sukob civilizacija, sudar hrišćanskog i racionalističkog zapadnog sveta… Do sada je govorio o globalistima, komunizmu, Olimpijskim igrama...Kusturica dobio „Zlatnu Niku“Putem video-uključenja na dodeli nagrada u nedelju Kusturica je poručio da mu je vrlo drago što je osvojio „Gran pri“ i da iz velikih filmova i dostignuća nastaju i manja, poput serijala koji objavljuje „Sputnjik“.Priznanje i „Sputnjiku“Festival „Interfer“, koji je održan 26. put, više od dve decenije afirmiše autore i nagrađuje reportaže koje svojom hrabrošću, originalnošću i društvenim uticajem zaslužuju medijsku pažnju i najviša priznanja festivala: plakete i statue „Zlatne Nike“.Ove godine nagrade su dodeljene u pet kategorija: TV reportaža, foto reportaža, novinska reportaža, radio reportaža i društveno odgovorna reportaža/akcija.U konkurenciji od više od 200 radova iz Srbije, Crne Gore, Republike Srpske, Holandije, Italije, Švedske, Sirije, Libana i drugih zemalja sveta, statuu „Zlatne Nike“ za najbolju selekciju reportaža osvojio je „Sputnjik Srbija“.\nemir kusturica, sputnjik, srbija – društvo, društvo, festival „interfer“\n16:42 24.10.2021 (Osveženo: 16:59 24.10.2021)\nOstvarila se Kusturičina šala da će izaći iz anonimnosti sarađujući sa Sputnjikom. Nakon samo četiri epizode i mesec dana emitovanja autorskog serijala, dobio je „Gran pri“ i „Zlatnu Niku“ za video reportažu, iz oblasti u kojoj se nikad ranije nije ogledao.\nTo je najveće priznanje međunarodnog festivala „Interfer“, a dodeljuje se za reportažu, „fascinantno autorsko delo koje prikazuje lepotu tog novinarskog žanra“.\nKusturica na sajtu i „Jutjub“ kanalu „Sputnjika“ objavljuje scene iz svog života. Intimnu životnu priču od Sarajeva, preko svetskih metropola do Mokre Gore, on prelama kroz istorijsku sudbinu Jugoslavije, geopolitičke lomove, sukob civilizacija, sudar hrišćanskog i racionalističkog zapadnog sveta… Do sada je govorio o globalistima, komunizmu, Olimpijskim igrama...\nKusturica dobio „Zlatnu Niku“\nPutem video-uključenja na dodeli nagrada u nedelju Kusturica je poručio da mu je vrlo drago što je osvojio „Gran pri“ i da iz velikih filmova i dostignuća nastaju i manja, poput serijala koji objavljuje „Sputnjik“.\nPriznanje i „Sputnjiku“\nFestival „Interfer“, koji je održan 26. put, više od dve decenije afirmiše autore i nagrađuje reportaže koje svojom hrabrošću, originalnošću i društvenim uticajem zaslužuju medijsku pažnju i najviša priznanja festivala: plakete i statue „Zlatne Nike“.\nOve godine nagrade su dodeljene u pet kategorija: TV reportaža, foto reportaža, novinska reportaža, radio reportaža i društveno odgovorna reportaža/akcija.\n© Sputnik / Lola ĐorđevićStatuu „Zlatne Nike“ za najbolju selekciju reportaža osvojio je „Sputnjik Srbija“.\nStatuu „Zlatne Nike“ za najbolju selekciju reportaža osvojio je „Sputnjik Srbija“.\nU konkurenciji od više od 200 radova iz Srbije, Crne Gore, Republike Srpske, Holandije, Italije, Švedske, Sirije, Libana i drugih zemalja sveta, statuu „Zlatne Nike“ za najbolju selekciju reportaža osvojio je „Sputnjik Srbija“.


Sindikati: Svim sredstvima protiv stečaja u Goši - Dnevni list Danas\nEkonomija Sindikati: Svim sredstvima protiv stečaja u Goši\nSindikati: Svim sredstvima protiv stečaja u Goši\nSindikalna organizacija „Goša šinska vozila“ iz Smederevske Palanke izrazila je zabrinutost zbog stečajnog postupka fabrike, koji je najavljen uprkos ponovnom pokretanju proizvodnje i najavi zaključenja velikog ugovora koji bi im obezbedio višegodišnje poslovanje.\n1Piše: FoNet 08. novembra 2017. 13.47\nNa današnjem zajedničkom sastanku sa rukovodstvom Saveza samostalnih sindikata Srbije dogovoreno je da se uputi zahtev za hitan prijem u Ministarstvu privrede, kako bi zaposleni u toj fabrici saznali potpune informacije o njihovoj i o sudbini preduzeća.\nDržava nije sankcionisala kriminalne radnje slovačkog vlasnika, zbog čega će, izgleda, ponovo radnici biti žrtve nečijeg neodgovornog ponašanja, navodi se u saopštenju.\nSindikat i zaposleni u „Goši“ će se svim sredstvima sindikalne borbe, koji uključuju i radikalne mere, boriti protiv uvođenja stečaja u tu fabriku.\nfabrika gosa, sindikatSmederevska Palanka\n08. novembra 2017. u 16.04\n"Država nije sankcionisala kriminalne radnje…" Pa, kad bi država sankcionisala kriminalne radnje onda bi sve državne kancelarije opustele, a zatvori bi bili prenatrpani – od podruma do tavana. Sve javne kuginje za sirotinju ne bi mogle da ih nahrane.


Zekat - Simbol islamske civilizacije - Islamska zajednica Bošnjaka u Norveškoj\nHomeIslamRamazan 2021Zekat - Simbol islamske civilizacije\nThu 17 Ramadan 1442AH 29-4-2021AD\nObjašnjavajući razloge svoje poznate fetve o sakupljanju zekata u fond Gazi Husrev-begove medrese kojim se kasnije podržao i projekt Islamskog teološkog fakulteta, Husein Đozo je 1976. godine u “Glasniku” napisao: “Otvaranje Fakulteta iziskivalo je ogromna materijalna sredstva.\nTu nam se najbolje ukazuje nužno povezivanje duhovne i materijalne komponente, odnosno duhovnih i materijalnih vrijednosti. Fakultet kao izraz potrebe duhovne komponente pretpostavljao je postojanje solidne materijalne baze. Trebalo je stvoriti tu bazu i pronaći stalne i sigurne nove izvore prihoda.”\nKroz ove riječi tadašnjeg vjersko-prosvjetnog referenta Vrhovnog islamskog starješinstva Jugoslavije iskazano je izvanredno razumijevanje uloge zekata koji je, pored svog humanitarnog obzira, definiran i kao potencijalna poluga cjelokupnog kulturnog i društveno-ekonomskog unapređenja islama sa svim njegovim duhovnim i materijalnim manifestacijama.\nPovezanost i međusobna uslovljenost “duhovne i materijalne komponente” koju je Đozo pomenuo izuzetno je bitan momenat u razmatranju problematike vezane za ovaj islamski šart jer, kako to naglašava Ibrahim Kalin, još je Ibn Haldun pisao o “moći ekonomskih snaga u oblikovanju individualnih stavova i društvenih odnosa”.\nImajući na umu činjenicu da upravo visoki nivo razvijenosti društvenih odnosa po definiciji predstavlja civilizaciju možemo zaključiti da je Đozo, u kontekstu komunističke Jugoslavije, a uvidjevši sa kakvim se ekonomskim i odgojno-obrazovnim izazovima suočavala Islamska zajednica, u drugi plan stavio humanitarni karakter zekata, pa je kod njega preovladala viša, dalekovidnija te po svojim posljedicama mnogo značajnija, zapravo “civilizacijska” uloga zekata. Po većini analitičara Đozo je u svome razmišljanju bio potpuno u pravu.\nNaime, zbog kategorija “za pridobijanje srca” i “u svrhe na Božijem putu” spomenutih u 60. ajetu sure Et-Tevbe, a koje imaju jasne općedruštvene, pa i političke konotacije, uloga zekata nikada nije bila, niti to može biti, isključivo humanitarna.\nO tome je od početka vodila brigu islamska vlast, odnosno ulu-l-emr, koja je jedina imala ingerencije i mogućnost procjene utroška sakupljenih sredstava. Tako, pored duhovne komponente zekata koja obuhvata zahvalnost Allahu na materijalnim dobrima i čišćenje imetka (ali i duše od škrtosti, pohlepe i sl.), i koja je kao takva neupitna, ovaj vid ibadeta ima i svoju čisto materijalnu dimenziju koja, pravilno shvaćena i iskorištena, uz druge prihode sakupljene u bejtu-l-mal, može biti ne samo sredstvo pukog prehranjivanja sirotinje nego, ne zanemarivši apsulutno ni taj njen obzir, i pokretač razvoja svih aspekata zajednice muslimana.\nOdgovornim davanjem, prikupljanjem i distribuiranjem zekata zajednica muslimana civilizacijski jača i pravi iskorake u organizacionom, naučnom, ekonomskom, materijalnom, dakle civilizacijskom smislu, a kvalitetno sprovođeno prikupljanje i distribuiranje zekata, te drugih državnih prihoda, i jeste bila jedna od osnovnih poluga meteorskog uspona, razvoja i moći islamske civilizacije.\nIako zbog svoje imanentne moralno-duhovne dimenzije, zekat naravno nadilazi značenje običnog, materijalnog poreza, po svojim propisma i načelu obaveznog izdvajanja dijela imovine “porezno sposobnih” u korist siromašnih i šire društvene koristi, on to u određenom smislu i jeste.\nS tim u vezi više je nego znakovita, u ekonomskim krugovima dobro poznata tvrdnja koja se pripisuje Oliveru Wendellu Holmesu, nekadašnjem sudiji Vrhovnog suda SAD-a, u kojoj se kaže: “Porezi su cijena koju plaćamo za civilizaciju”.\nPreneseno u islamski kontekst, a imajući u vidu pomenutu ulogu ekonomskih snaga u “oblikovanju društva i društvenih odnosa”, čija je opet visoka razvijenost sami amblem civilizacije, moglo bi se, u određenom smislu reći, da je – zekat cijena koju plaćamo za islamsku civilizaciju.\nVođeni ovakvim razumijevanjem, nikada ne bismo smjeli smetnuti sa uma da su zekat i bejtu-l-mal, kao ekonomski stubovi islamske zajednice, njenih institucija, projekata, kao i svih oblika vjerskih, odgojno-obrazovnih i humanitarnih aktivnosti, nezamjenjivi materijalni oslonci na kojima počiva opstanak i razvoj islama među Bošnjacima.\nNepoštivanje fetvi i odluka institucija Islamske zajednice, odnosno prilaženje tako temeljnom aspektu islama na tribalistički i “necivilizacijski” način, opasno je igranje sa principima vjere i predstavlja potkopavanje materijalne osnove zajednice muslimana.\nPojedinačno, nejedinstveno i vaninstitucionalno davanje sredstava siromašnima bez sumnje je humana gesta i dobro djelo ali, bez ovlaštenih sakupljača, tj. institucije koja svoj legitimitet dobija od vrhovnog vjerskog autoriteta na određenom području, ono ipak ne predstavlja zekat.\nPored toga, njegovi efekti za zajednicu su minorni u poređenju sa institucionalnim sakupljanjem i distribucijom zekata koje omogućava velike i značajne projekte od kojih cijela zajednica ima dugoročnu korist. Naravno, institucije Islamske zajednice pri raspodjeli sredstava iz bejtu-l-mala analiziraju situaciju u kojoj se cjelokupna zajednica nalazi te određuju namjene u koje se ta sredstva troše.\nNa taj način one nastoje maksimizirati efekat sakupljenih sredstava i utrošiti ih u kategorije koje su u datom trenutku najprioritetnije. Tako nam, kao dobar primjer ovakvog nastojanja, može poslužiti i činjenica da je Rijaset 1995. godine sav sakupljeni zekat usmjerio za pomoć siromašnim kategorijama društva.\nKao jedan od islamskih šarta, zekat zaista jeste jedan od stubova islama putem kojeg se realizira visoki ideal društvene brige za siromašne i za projekte od općeg značaja te je kao takav jedan od autentičnih simbola islamske civilizacije. Od razumijevanja ove činjenice, odnosno od ostvarivanja ovog ideala u praksi, zavisilo je i zavisi opće dobro muslimana.\nU tom smislu korisno je napomenuti, kako je to primijetio Jürgen Osterhammel, jedan od najvećih historičara današnjice, da, ukoliko civilizacija napusti svoje visoke ideale, onda njena fortuna započinje svoj pad spiralom propadanja.\nJasno je, stoga, da Islamska zajednica u Bosni i Hercegovini nastoji naročito voditi računa o ovom dijelu svoje misije te u aktuelnom društveno-historijskom kontekstu ponuditi svojim članovima najbolji model ispunjavanja obaveze zekata kao četvrte temeljne islamske dužnosti.\nPrevious articleMevludski program povodom Lejletul Bedra – džemat Drammen\nNext articleSergija/prikupljanje pomoći za povratničke džemate\nRamazan iz perspektive naše omladine (23. dio)\nadmin - Tue 29 Ramadan 1442AH 11-5-2021AD\nRamazan iz perspektive naše omladine (22. dio)\nRamazan iz perspektive naše omladine (21. dio)\nadmin - Mon 28 Ramadan 1442AH 10-5-2021AD\nDženaza: rahmelti Ekrem Delić, utorak, 20. aprila 2021. g. u 14:30 sati


Avionske karte u Kini jeftinije od šalice kave | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 27.02.2020 / 09:49\nPonajveće posljedice epidemije osjeća zrakoplovna industrija u Kini. Svakog dana u veljači je u prosjeku otkazano oko 10.000 tuzemnih letova, a kako bi ponovno potaknule domaću potražnju, kineske zrakoplovne kompanije nude ekstremno niske cijene karata.\nKarta u jednom smjeru Šangaj – Chongqing ili Shenzhen – Chengdu, destinacije udaljene po 1,500 kilometara, se pronalaze i po 20 USD, dok low-cost kompanije nude cijene niže i od 4 USD. To je trenutno cijena niža i od uobičajene kave u Starbucksu (4.5 USD), najpopularnijem lancu za ispijanje kave u Kini.\nKineski analitičari napominju kako kompanije u ovome trenutku samo žele stabilizirati domaću potražnju, i vratiti povjerenje putnika.\n„Mnogi kineski avioprijevoznici su izravno poticani od države da održavaju ključne domaće pravce“, napominje Luya You, analitičar Bank of Communication Internationala.\n„Tijekom ovogodišnjih praznika prosječni dnevni promet za cijelu Kinu je iznosio 470.000 putnika, što je pad od 75 posto u odnosu na lani.“\nVodeći hongkongški avioprijevoznik Cathay Pacific jest, do daljnjega, na neplaćeni dopust pustio svojih 25 od ukupno 33 tisuće zaposlenika nakon otkazivanja 60 posto letova, te nametnutih restrikcija prema inozemnim destinacijama. Nastavak je to na tri tjedna neplaćenog dopusta za 27.000 svojih zaposlenika iz početka veljače, nakon procjene kako se turistički sektor u Hong Kongu ne može oporaviti u prvoj polovici ove godine.\nTagovi: avionske karte, kineski aerodromi, Cathay Pacific, koronavirus,


Sjajni Dušan Borković VOZIO TRKU BEZ PROZORA na autu: Auto je bio neupravljiv, ali važni su bodovi! - Sportal\nSt. K. - Vest objavljena: 15:31 - 31.07.2021\nSrpski as na jednomesečnu pauzu, pre nastavka šampionata u septembru, odlazi sa osme pozicije u generalnom plasmanu i sa ukupno osvojena 123 boda. Borković je u obe trke startovao sa 16. pozicije, da bi prvu završio na 12. mestu i osvojio sedam bodova, a drugu trku na 14. mestu sa tri nova osvojena poena.\nProblemi sa automobilom u kvalifikacijama, kao i loš odabir guma u drugoj trci, obeležili su trkački vikend na omiljenoj stazi našeg asa.\n- Žao mi je zato što je Spa staza koju izuzetno volim i uvek sam ovde bio, ako ne prvi, onda među najboljima. Automobil je u kvalifikacijama bio neupravljiv, gubio je snagu, nismo uspeli da pronađemo dobar setap. U prvoj trci je bio nešto bolji, ali u incidentu u kojem je učestvovalo nekoliko takmičara, a koji se desio već u prvom krugu prve trke, meni je pukao prozor od delova nečijeg automobila. Tako da sam ostatak trke vozio bez prozora i dalje od 12. pozicije, u ovakvim uslovima, nije bilo moguće - rekao je Borković.\n- Sa 16. pozicije sam opet uspeo da dođem do 12, ali kako je kiša brzo prestala i najveći deo vremena smo vozili po suvom, gume su se brzo istrošile i u samoj završnici trke prestigli su me Gavrilov i Jang. Ostaje jedan veliki žal za ovim vikendom, ali i osvojeni novi bodovi koji će biti važni u završnici šampionata - dodao je Borković.


Skok broja novoobolelih - B92\nU Srbiji je do poslednjeg preseka potvrðeno da ima još 228 novoobolelih osoba od kovida 19, dok su od posledica ove bolesti preminule èetiri osobe.\nIzvor: B92 sreda, 21.07.2021. | 15:20\nHajmo sve iz poèetka! Peti, šesti, sedmi put... Umesto morskih talasa mi imamo talase korone. Kad li æemo se dozvati pameti?!\n(K, 21. jul 2021 16:36)\nPrimeniti engleski model i kod nas. Englezi su se uvek pokazali kao pametni.\n(Mikica, 21. jul 2021 15:58)\nBritanci potpuno vakcinisali 54.4% celokupnog stanovnistva, a jos 15.1% ceka drugu dozu. U Srbiji 38.2% populacije potpuno vakcinisano, a samo 1.9% ceka drugu dozu, ostali ocigledno ni nemaju nameru da se vakcinisu.\nTako da je nemoguce primeniti engleski model, on je rezervisan samo za pametne.\n(porky's butthole, 21. jul 2021 16:14)\nS obzirom da nemamo nikakve mere to nije nista.\n(Bendzo Kazui, 21. jul 2021 16:02)\nSamo da se radi - dosta je korone...\n(BokeeLee, 21. jul 2021 15:54)\nNe postuju se mere\n(Milos, 21. jul 2021 15:53)\nZalece se lagano i tek ce.\n(Zer01, 21. jul 2021 15:47)\nSkok? Oce to posle Exitaaaaaaaa...\n(Bela kafa, 21. jul 2021 15:46)\nA tek kad doðu sad sa odmora. auuuu\n(Dragan, 21. jul 2021 15:44)\nKoliko su puni splavovi i klubovi, to je malo...\n(Pavle, 21. jul 2021 15:37)\n(Gradjanin, 21. jul 2021 15:33)


Brada - trend koji je pokorio muškarce - ESQUIRE.RS\nBrada - trend koji je pokorio muškarce\nLožiti se na muškarce sa bradom danas je stvar trenda, kao što je to i divljenje iranskoj i palestinskoj kinematografiji, politički korektno izražavanje, zabrinutost za planetarne ekološke probleme\nKo stoji iza ovakvog razvoja događaja? Hipsteri, naravno! Izgleda da se uniformnost u stajlingu koja je zavladala ulicama Bruklina, Berlina, Londona i skandinavskih prestonica poslednjih meseci nezaustavljivo širi. Trend je toliko uzeo maha da je u spomenutim gradovima jedan od najtraženijih tretmana u estetskoj hirurgiji za muškarce postalo presađivanje brade. Ono što je interesantno u vezi sa tim jeste cena presađivanja brade, koja je oko 6.000 evra, odnosno 8.000 dolara. Istovremeno, zarada na prodaji brijača i drugih proizvoda usko povezanih sa brijanjem ove godine u Velikoj Britaniji manja je za 72 miliona funti u odnosu na prethodne godine.\nJedan od mogućih odgovora mogao bi se naći u činjenici da je došlo do intenzivne rodne emancipacije, koja je počela sa seksualnom revolucijom šezdesetih godina 20. veka, te bi i trend nošenja brade mogao biti posledica toga. Sa sve većom prihvaćenošću androgine lepote u visokoj modi – čiji je najpoznatiji primer Andreja Pejić – i brisanjem jasnih granica između tradicionalno muških i tradicionalno ženskih odevnih predmeta, pitanje krize maskuliniteta nameće se kao potencijalni razlog za trend puštanja brade.\nNaime, ukoliko postoji raskorak između tradicionalnih vrednosti u društvu i sloboda poput isticanja seksualnog identiteta i pripadnosti nekim drugim alternativnim stilovima života koji kritikuju mejnstrim kulturu – vegetarijanstvo i veganstvo, socijalna inkluzija, zelena energija – sukob je neizostavan. I dok se na našim prostorima kriza maskuliniteta kanališe kroz nekontrolisano nasilje i organizovanje vojnih parada u slavu kulta vođe, u nekim drugim, stabilnijim krajevima sveta ta ista kriza izbija na površinu u vidu stilskog stejtmenta i ispoljavanja drugačijeg simbola muškosti, koji ne podrazumeva upotrebu mišića. Jer brada je upravo to – simbol muškosti, koji svedoči o tome da je muškarac odrastao i da je kao takav vredan poštovanja od strane zajednice, što objašnjava činjenicu popularnosti brade kod muškaraca u kasnim tinejdžerskim i ranim dvadesetim godinama, odnosno u onima u kojima priznanje od strane društva ima posebnu vrednost za nas.\nAutor: Dušan Milojević\nbrada muškarci hipsteri trend brkovi


Gorica Dodik kandidat SNSD-a na Opštim izborima\nGORICA DODIK KANDIDAT NA IZBORIMA? Gradski odbor SNSD-a predložio listu od 65 imena\nNovosti22.06.22 u 20:45\nGRADSKI odbor SNSD Banjaluka utvrdio je svoj prijedlog kandidata za opšte izbore u oktobru.\nZa pojedinačne funkcije predlažu Milorada Dodika i Željku Cvijanović.\nŠira lista kandidata za Narodnu skupštinu RS ima 65 imena, a najzanimljivije među njima je Gorica Dodik, kćerka predsjednika stranke Milorada Dodika.\nAko Gorica i definitivno bude na listi, biće to njen zvanični ulazak u politiku, budući da je nezvanično, na društvenim mrežama, odavno zagazila u te vode.\nTu su još i aktuelni direktora Poreske uprave RS Goran Maričić, direktor FZO Dejan Kusturić, ministri Dragan Lukač i Srđan Rajčević, bivši gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, aktuelni predsjednik Gradske skupštine Mladen Ilić, narodni poslanici Srđan Mazalica, Momčilo Antonić, aktuelni predsjednik Gradskog odbora SNSD Vlado Đajić.\nGorica Dodik kandidat\nGorica Dodik ulazi u politiku\nDODIK – SRPSKA ENERGETSKI OBEZBJEĐENA: Cijena struje uvijek će biti niska za građane\n13:42 ∙ Vijesti ∙ 0


MLJ Izvor: B92 sreda, 12.12.2018. | 18:50\nCestitke!Odlican vaterpolo!Ipak dobiti svjetske prvake-....\n(igor sulic, 13. decembar 2018 11:29)\nSrpska euforija, i u pobedi i u porazu! A istina je da smo veèeras imali mnogo, mnogo sreæe - više nego pameti!\n(nišlija, 13. decembar 2018 09:36)\ntako se to radi.bravo momci!\n(Ivana, 13. decembar 2018 07:30)\nRazlika izmedju Hrvata i nas je ocigledna. 41 komentar na nasu pobedu i opet gol u poslednjoj sekundi. Da je bilo slucajno obrnuto, bilo bi preko 200 komentara ako ne i vise. Tako da je sve dokazano zasto dolaze da lece komplekse ( lol, mj32.. itd kojih nema u komentarima i koje pozdravljam ovom prilikom) cast izuzecima.\n(Nenad, 13. decembar 2018 06:54)\nNemamo more ali imamo reku Nisavu,teska da se prepliva!\n(bmiles, 12. decembar 2018 22:35)\nNormalno da ju je tesko preplivati kad ni nema vode :)\nLakse je pregaziti\n(ok, 12. decembar 2018 23:01)\n@xnodeh jeste li vi sada slucajni penal prvaci/pobjednici?svaka cast objema ekipama na vrhunskim obranama,daleko najjaci na svijetu..\n(Zigzag, 12. decembar 2018 19:06)\nNe, mi smo na desetine titula proteklih godina uzeli bez ikakvih penala\n(Xnodeh, 12. decembar 2018 22:58)\nu poslednjoj sekundi, to mogu samo Srbi...\n(Sergio Bonelli, 12. decembar 2018 22:51)\nHaha, komsije se ponadale...\n(Душан, 12. decembar 2018 22:22)\nTako je. Ali kad se radi o Hrvatskoj onda je ona sretno došla do finala, a Srbija na znanje. Ovdje se govori da je Srbija zabila izjednaèujuæi gol u zadnjoj sekundi regularnog dijela, po meni je to sreæa, ali ti sigurno znaš da je to zapravo bilo planirano.\n(leptirica, 12. decembar 2018 20:59)\nA kako okarakrerisao èinjenicu da je Srbija pogodila 11 ili 12 puta okvir gola? Jel smo i tu sreæe imali? Da je samo èetvrtina tih šuteva ušla u gol, glatko bi dobili.\n(Del Piero#10, 12. decembar 2018 21:05)\nO kakvoj sreci pricate? Sutira se sa 5 metara, nema tu nikakve srece vec samo znanje. Sta kao... 'nije imao srece, pogodio je precku'. Pa pogodio je precku jer nije gadjao kako treba. Nije bacio loptu koja je pogodila pticu u vazduhu pa da kazete da nije imao srece.\n(MOE32, 12. decembar 2018 20:30)\n(C i n i k, 12. decembar 2018 20:23)\nNe znam sta ti nije jasno? Nasa himna kaze "srpske zemlje,srpski rod" tako da ne razumem o cemu pricas kada pominjes sve te Srbe u nasoj reprezentaciji.\n(Slobodni Klikeri, 12. decembar 2018 20:19)\n@Johanson znam da bi ti zeleo da su Crnogorci ali na tvoju zalost sve sami Srbi, posebno Novak ciji je otac Srdjan vrlo jasno rekao sta misli o Crnogorcima\n(uvek cemo biti Srbi, 12. decembar 2018 19:54)\nKo ovo gleda jos?\n(Ante, 12. decembar 2018 19:43)\njohanson - ne lupetaj, majke ti!\n(Раде Бајић, 12. decembar 2018 19:43)\nÈiji je ovaj Garsija? Hrvat ili Spanac? Zato sam ponosan na svoju drzavu. Ni u jednom sportu nemamo strance.\n(stefi, 12. decembar 2018 18:37)Sta su nam Prlainovic,Mandic, Djokovic sestre Dabovic i jos neki da sad ne nabrajam. Da te podsetim nismo vide Srbija i Crna Gora nego samo Srbija i zato su oni nama stranci isto tako kao i sto su nam spanci ili amerikanci\n(johanson, 12. decembar 2018 19:40)\nOvo je nebitno takmicenje bez obzira sto smo tisucljetne opet otresli.Kad treba u finalu i do finala nema penala.\n(los sorabos, 12. decembar 2018 19:36)\n(stefi, 12. decembar 2018 18:37)\nИмали смо Пејџ у женској кошарци.\n(Јабучило, 12. decembar 2018 19:30)\nnikad nas niste izdali..da imam novca sagradio bih vam ogroman sportski kompleks jer ste zasluzili.\n(bravooo, 12. decembar 2018 19:26)\nFenomenalna atmosfera, bez zvižduka hrvatskoj himni i igraèima pri predstavljanju, pozdravljeni i vaterpolisti Jugoslavije koji su osvojili zlato na OI u Seulu 1988. Na kraju drama i pobeda Delfina na petercima! Bravo za Delfine, bravo za Nišlije!! Vater bi volo!\n(cukce, 12. decembar 2018 19:24)\nDjordjevic,Kecman,Rasic,Mandic.Sve u zadnjoj sekundi.Slucajno?Ne bih rekao.Ili imas ili nemas.DOprvak olimpijade nije los tim.\n(milos, 12. decembar 2018 19:24)\nDeset stativa I precki su nasi pogodili,Marcelic je bio fenomenalan kao i Mitrovic.\n(Kosmet srpski, 12. decembar 2018 19:23)\nako uniste vk partizan.....uzivajte u ovakvim trenucima dok traju jos malo\n(Tor, 12. decembar 2018 19:23)\nPrenos? RTS Vase pravo (za 220 din.)da ne znate nista.\n(marko, 12. decembar 2018 19:09)\nНајбоље две светске екипе играју међусобно у квалификацијама за комерцијално такмичење светску лигу.\n(Гиле, 12. decembar 2018 19:00)\nБраћо свака част!\n(Бананамен, 12. decembar 2018 18:57)\nHvala na lijepoj i dobroj utakmici ! Sretno\n(Cro-cop, 12. decembar 2018 18:53)\nA dobro ništa novo da zabijemo komšijama u poslednjim sekundama, navikli ste veæ je l' da?\n(lali, 12. decembar 2018 18:53)\nDa li je realno da smo 10 puta pogodili okvir gola i promasili dva peterca u regularnom toku?\n(Slobodni Klikeri, 12. decembar 2018 18:52)\n(Bodibond, 12. decembar 2018 18:50)\nГледам сада овај ватерполо, ево једна идеја за фину.Проширите терен до краја базена, убаците још једног или два човека више по екипи, и да се игра по линијама, одбрана, везни, напад.Уз правило брзог центра као у рукомету.Дакле да одмах после примљеног гола екипа може да изведе напад без да чека да се ова друга врати на своју половину.То би значајно убрзало игру и учинило је далеко интересантнијом.Тактике тренера и знање играча тек би онда дошли до изражаја.Ватерполо за 21 век.Овако је мало монотоно.\n(некле, 12. decembar 2018 18:29)\nTi kapiras da to\n(JPR24, 12. decembar 2018 18:44)\nГледам сада овај ватерполо, ево једна идеја за фину.\nПроширите терен до краја базена, убаците још једног или два човека више по екипи, и да се игра по линијама, одбрана, везни, напад.\nУз правило брзог центра као у рукомету.\nДакле да одмах после примљеног гола екипа може да изведе напад без да чека да се ова друга врати на своју половину.\nТо би значајно убрзало игру и учинило је далеко интересантнијом.\nТактике тренера и знање играча тек би онда дошли до изражаја.\nВатерполо за 21 век.\nОвако је мало монотоно.\nGasenjem Partizana poslali ste poruku koliko vam je ovaj sport bitan. Kad izgubimo od hrvata svi ce te biti pametni. Iskeno volio bi da reprezentacija izgubi i da svi shvatimo koliko je drzava nemarna prema ovom sportu.\n(shamija, 12. decembar 2018 18:12)\nAjmo braco, kakav bratski duel dve najbolje ekipe. Ja navijam za obe selekcije zato sto igraju najlepsi rukomet.\n(room 1408, 12. decembar 2018 18:12)\nÆavi Garsija...iz okoline Varaždina.\n(Siniša brejnstormer, 12. decembar 2018 18:00)\nSvetski sampioni melju, sa Hrvatskom nema zezanja.\n(elite, 12. decembar 2018 18:00)\n(DjL, 12. decembar 2018 17:39)\n(Лепи Цане, 12. decembar 2018 17:54)\nPrenos na Sport klubu 1. Krenuli odlièno, trebalo da bude 2-0 ali Pjetlovic previše zadržao loptu pa sudjen peterac. Filip totalno indisponiran, ne samo zbog dva promašena peterca, veæ i zbog drugih promasaja, loših dodavanja, nepotrebnog iskljucenja prilikom vracanja u odbranu a nije pretila kontra. Biæe valjda bolje u nastavku.\n(veliki strumf, 12. decembar 2018 17:52)\nVaterpolisti Srbije su pravo blago!\n(anica, 12. decembar 2018 17:50)\n10:9 za Srbiju\n(blinkibile, 12. decembar 2018 17:48)


Poseta predstavnika Kancelarije za ljudska i manjinska prava Privremenom organu upravljanja Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine\nDana 23. decembra 2013. godine, održana je još jedna u nizu planiranih poseta predstavnika Kancelarije za ljudska i manjinska prava nacionalnim savetima nacionalnih manjina. Cilj ovih poseta je upoznavanje sa dosadašnjim aktivnostima nacionalnih saveta, kao i planovima za narednu godinu.\nPredstavnici Kancelarije sastali su se u Beogradu sa predstavnicima Privremenog organa upravljanja Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine. Ispred Kancelarije za ljudska i manjinska prava sastanku su prisustvovali Gordana Govedarica, samostalni savetnik u Odseku za unapređenje prava nacionalnih manjina i Vlado Radulović, savetnik u Odseku, a ispred Privremenog organa upravljanja Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine Željko Kljun, predsednik Privremenog organa upravljanja Nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine i Vida Popović, sekretar.\nPredsednik Željko Kljun je upoznao prisutne sa predstojećim aktivnostima Saveta do kraja 2013. godine i planovima za 2014. godinu. Razgovaralo se o aktivnostima Saveta u oblastima u kojima Savet ima nadležnosti po Zakonu o nacionalnim savetima nacionalnih manjina.\nZaposleni u Kancelariji za ljudska i manjinska prava su se zahvalili predstavnicima Privremenog organa upravljanja nacionalnog saveta slovenačke nacionalne manjine na prijemu i prezentovanim informacijama na osnovu kojih će Kancelarija moći da planira i usmerava svoje aktivnosti za naredni period.\nPrevzeto s spletne strani: http://www.ljudskaprava.gov.rs/index.php/yu/vesti-l/577-poseta-predstavnika-kancelarije-za-ljudska-i-manjinska-prava-privremenom-organu-upravljanja-nacionalnog-saveta-slovenacke-nacionalne-manjine\nVabilo k božični slovenski sv. maši\nVabimo Vas k božični slovenski sv. maši, ki jo bo daroval nadškof in metropolit mons. Stanislav Hočevar na dan sv. Stefana, 26. decembra ob 18h v kapeli v Višegradski 23.\nSkupaj se bomo veselili rojstva našega odresenika Jezusa Kristusa in z molitvijo za domovino proslavili dan samostojnosti Republike Slovenije.\nPo maši druženje v dvorani.


Promocija turističke agencije BELVI travel na Beogradskom sajmu turizma - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 23-10-2019, 10:54 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Menadžment / Promocija turističke agencije BELVI travel na Beogradskom sajmu turizma\nPromocija turističke agencije BELVI travel na Beogradskom sajmu turizma\nMarketinška agencija POSH&media d.o.o. preuzela je organizaciju promocije i plasmana turističke agencije Belvi travel na Međunarodnom sajmu turizma, koji je najveća turistička manifestacija u zemilji i jugoistočnoj Evropi i više od 30 godina ispunjava svetske standarde u poslovanju, sa kvalitetnom ponudom i raznovrsnim sadržajem.\nMarketinška agencija POSH&media je specijalizovana za realizaciju sajamskih izložbi, promocija i marketinga, koja posluje na tržištu Srbije više od 10 godina. U potpunosti je posvećena potrebama klijenata, stvaranjem poruka na kreativan način i njihovim plasmanom u pravo vreme prema odgovarajućoj ciljnoj grupi.\nTuristička agencija Belvi travel(u daljem tekstu Belvi) osnovana je 1993. godine u Beogradu sa privatnim kapitalom. Poseduje licencu za Organizatora turističkih putovanja OTP-180 i članica je nacionalne asocijacije turističkih agencija YUTA. Svojim klijentima prezentuje i nudi najprihvatljivija rešenja u svim oblastima turizma sa velikim profesionalnim iskustvom, licencama, nagradama, preporukama, uz primenu najsavremenijih tehnoloških rešenja.\n1.\tKratak opis projekta\n2.\tCiljevi projekta\n3.\tOsnovni stejkholderi projekta\n4.\tOrganizacija za upravljanje projektom – teorijski pristup\n5.\tObrazloženje predložene organizacije - primena\n6.\tOčekivani pozitivni rezultati\n7.\tMogući problem u vezi sa izabranom organizacijim\n18-01-2013 03:20 PM\nPromocija preduzeća derrick 0 1,998 25-02-2014 03:36 PM\nMotivacija zaposlenih u preduzeću na primeru turističke agencije Nik tours Dzemala 0 1,227 14-08-2011 10:08 PM\nStrateško planiranje turističke agencije Jolly travel Dzemala 0 1,589 21-02-2011 01:03 AM\nPorto Montenegro - najznačajniji razvojni projekat nautičkog turizma u Crnoj Gori Dzemala 0 3,226 21-02-2011 12:05 AM\nSvjetske novinske agencije Dzemala 0 1,515 19-10-2010 10:32 PM


"Niko neće zaboraviti šta ste vi uradili", vikali su demonstranti na diplomatu, preneli su izraelski mediji.\nPreživeli u holokaustu došli su sa transparentima na kojima je pisalo "Nijedan zakon ne može izbrisati istoriju", "Poljski zakon je šamar u lice naroda Izraela" i "Poljaci, mi se sećamo šta ste vi uradili".\nJedan demonstrant nosio je poruku "Još uvek imam noćne more zbog onoga što su Poljaci uradili".\nDemonstranti su danas govorili kako su se prema njima odnosili građani Poljske u Drugom svetskom ratu. Šaul Gorka (82) je rekao da je pogroma bilo povodom svakog jevrejskog praznika Pashe i da su "Poljaci bili antisemiti koji su dobijali naredbe od poljske crkve", a da su Jevreje spasili ruski vojnici.\n"Poljaci su samo stajali oko nas, ne radeći ništa, posmatrajući redove. Bili smo bez odeće ili u pocepanoj odeći na užasnoj hladnoći. Tako smo išli, tako su nas oni gledali. Niko se nije usprotivio, niko nije pomogao", rekla je Rozenvajg.