"Orlići" u oslabljenom sastavu idu na megdan Italiji - Sportske.net\nU fokusu: "Plavci", ko sa decom spava...\nCR7 postao CR700\nKristijano Ronaldo nastavlja da pomera granice. Pogodak koji je postigao 14. oktobra protiv Ukrajine u dresu Portugala njegov je jubilarni, 700. u karijeri u zvaničnim mečevima za klub i reprezentaciju!\n"Orlići" u oslabljenom sastavu idu na megdan Italiji\nAutor: Mihajlo Vidojević\n09. decembar 2016.\nIzvor: Sportske.net, fss.rs\nSelektor omladinske reprezentacije Srbije Milan Kosanović saopštio je spisak igrača na koje računa za kontrolnu utakmicu sa odabranom selekcijom reprezentacije Italije.\nIgra u životnoj formi, hoće li dobiti Muslinov poziv?"Orliće" čekaju dve jake provere u IzraeluMesec dana kasnije - Tadić progovorio o posledicama povrede u KardifuNinković se opet oglasio: ''Ko kaže da ne želim u reprezentaciju?''Na pomolu bio šokantan povratak Ninkovića u reprezentaciju?\nNakon što su obezbedili plasman u Elitnu rundu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u Gruziji reprezentativce Srbije rođene 1998. godine očekuje kontrolna utakmica sa vršnjacima iz Italije.\n"Orlići" će 14. decembra od 14 časova i 30 minuta odmeriti snage sa omladinskom selekcijom Italije u San Benedetu, a selektor Milan Kosanović danas je za tu akciju pozvao 18 igrača.\nNa spisku selektora Kosanovića nalaze se sledeći igrači:\nAleksandar Stanković (Crvena zvezda), Marko Ilić (Vojvodina), Sava Radić (Čukarički), Nikola Pejović (Crvena zvezda), Zarije Lambulić (Brodarac), Dejan Đurić (Brodarac), Arijas Čočaj (Partizan), Erhan Mašović (Čukarički), Veljko Birmančević (Partizan), Damjan Gojkov (OFK Beograd), Uroš Račić (Crvena zvezda), Luka Adžić (Crvena zvezda), David Bjelobrk (Brodarac), Dušan Vlahović (Partizan), Lazar Romanić (Crvena zvezda), Sava Petrov (Partizan), Jova Nišić (Partizan) i Marko Sarić (Čukarički).\n"Spisak je pretrpeo dosta promena u odnosu na onaj iz kvalifikacija, a razlog je činjenica da se meč ne igra u UEFA terminu. Nedostaje nam osam igrača sa poslednjeg okupljanja, a najviše problema imamo u defanzivi" poručuje selektor Kosanović.\nStručni štab omladinske reprezentacije Srbije ne može da računa na veći broj standardnih reprezentativaca zbog klupskih obaveza, ali Milan Kosanović i pored toga uspeva da sagleda pozitivnu stranu ovog okupljanja.\n"Dobra stvar je što utakmice sa ovako jakim rivalima, a Italijani u sastavu imaju igrače iz Milana, Intera, Rome, mogu da nam podare neko novo ime i prošire spisak za buduće akcije reprezentacije. Ponoviću, nezgodan je termin, igra se i naša liga, ali ja sam uvek bio optimista i ne sumnjam da će nam i ovaj meč biti od koristi za buduće izazove" jasan je Milan Kosanović.\nStručni štab, pored selektora Kosanovića, čine Milan Kuljić, Dušan Gašić, Pavle Maksimović, Miloš Petrović, Bojan Ofenbeher, Srđan Bajčetić i Nemanja Smiljanić.\nRadio sa Bufonom, Salahom, Modrićem... Milutinović pojačao FSS!\nPotvrđeno, reprezentacija Srbije zakazala jaku proveru! Hoće li ovo biti generalna proba za EP?\nKakva bomba - Tumba vraća bivšeg kapitena!\nNakon svega oglasio se i Darko Kovačević, poruka je jasna!\nPolicija uveliko radi, odbačena jedna sumnja oko Kovačevića!\nVujoševićeva prognoza će se baš svideti "grobarima", a šta mu se ne sviđa u Partizanu?\nJokićev tripl-dabl i samokritika. Kingsima ne pomaže Bogdan, Zajon zaustavio dah Amerikancima!\nNBA dočekao debi Zajona, ali ruki nije sasvim zadovoljan!\nDobre vesti, vraća se i Nurkić!\nVeliki trejd? Tražen je i Bjelica, napašće titulu?!\nŠaponjić debitovao, ali je Atletiko ispao od trećeligaša!\nMomenat za fotoreportere, ovako je Braun stavio na poster Oriolu!\nŠved se ispromašivao, slavlje Baskonije i posrnulog Bajerna\n"Orlovi" iznenađuju, Milivojević dobija sjajnog saigrača!\nZvezdaši presrećni i imaju pitanje za "negativce"! (TVITOVI)\nPL - "Vulvsi" pokazali zube, Liverpul odigrao "šampionski" za nova tri boda!\nČudo bilo na vidiku - Hrabra Zvezda bez sreće u Barseloni!\nKavani neće u London, Čelsi "kešira" pedeset miliona za Francuza?\nProblem za "redse", Mane povređen!\nGotovo! - Marota "nadigran"! Interovci, ponedeljak je taj dan!\nMarkec otkrio, Mitar ima plan sa Partizanom!\nPrva pomoć za Junajted, vraća se "apače" miljenik plavog dela Mančestera?!\nOduševio navijače Arsenala, već odlazi i to u jedan od najvećih svetskih klubova!?\nNjegoš Petrović želi opet u LŠ, hoće li mu se san ostvariti?\nGotovo, porodica Glejzer stavila tačku na sagu o Fernandešu!\nMurinju se baš ne da, ništa ni od napadača iz Primere?\nVESTI PO KLUBOVIMA\nCSKA lako do pobede, Marinković izveo NEMOGUĆE! Novi poraz Olimpijakosa...\nVaterpolisti imaju motiv...\nZvezda ga htela u više navrata, danas potpisao za Sporting i ima otpusnu klauzulu od 60 miliona!\nSaša Pavlović znao situaciju Delontea Vesta, evo koja je njegova poruka\nSuze emotivnog Ćićarita, odlazi u Ameriku, nije ispunio "evropski san"!\nČetiri skakaonice – Nepresušni izvor novogodišnje čarolije Borisav Tijanić\nOberstdorf – zimski dragulj Bavarske Borisav Tijanić\nSki skakači šire svoja krila, stiže zimska idila! Borisav Tijanić


ITTF HUNGARIAN OPEN: Mladi igrači Srbije bez medalje u Mađarskoj | Stonitenis.org\nITTF HUNGARIAN OPEN: Mladi igrači Srbije bez medalje u Mađarskoj\nPrvi veliki turnir ITTF-a nakon turnira u Vrnjačkoj Banji odigrao se u mađarskom gradu Szombathely, gde je učestvovalo 22 mladih igrača iz Srbije. Sa ovog Premium turnira ITTF naši predstavnici nisu uspeli da se vrate sa medaljama, iako su neki bili na korak od njih.\nVeliki broj mladih reprezentativaca Srbije našao se na ITTF Premium turniru u Mađarskoj, na kome je učestvovala većina najboljih evropskih igrača. Takođe, nisu izostali ni igrači iz Azije. Ipak, igrači koji su predstavljali Srbiju nisu mogli da se izbore sa tom konkurencijom na putu do medalje u bilo kojoj kategoriji. Ovog puta su najbliži bili juniori.\nS obzirom na konkurenciju, timski deo turnira predstavljao je šansu da se neka od selekcija naše zemlje okiti medaljom. Najbliži tome bili su juniori, koji su grupnu fazu turnira prebrodili savladavši Rumuniju i selekciju koju su činili igrači iz Japana, Crne Gore i Danske. Osminu finala predstavnici Srbije su preskočili, s obzirom da su na glavnoj tabli bili postavljeni za prve nosioce. U meču četvrtfinala, odnosno, meču za medalju, u veoma neizvesnom nadmetanju doživeli su poraz rezultatom 3:2, od Rumunsko-Moldavske ekipe i tako završili takmičenje bez osvojenog odličja. Sa druge strane, ostale tri selekcije naše zemlje u timskom delu nisu uspele da prođu grupnu fazu.\nPojedinačni deo ovog turnira predstavljao je najteži put za naše igrače na putu ka medalji. Kada su u pitanju juniori, trojica naših predstavnika obezbedili su učešće na glavnoj tabli, a to su Nikola Marinković, Aleksa Gacev i Aleksa Adamović. Prvi od ove trojice je poklekao Adamović, koji je u rundi od 128 bio poražen od Slovenca Hribara, dok je Gacev pobedom od 4:3 nad nemačkim igračem Gerholdom obezbedio prolaz dalje. Nikola Marinković bio je slobodan u toj fazi takmičenja. Andrei Putuntica bio je naredni rival Gacevu, i savladao ga sa 4:1, dok je Marinković pobedom nad azijskim igračem Hsin Yi Fengom ušao među 32 najbolja juniora. Tu ga je zaustavio češki reprezentativac Patrik Klos, rezultatom 4:1.\nČetiri juniorke iz Srbije uspele su da se nađu na glavnoj tabli za svoju konkurenciju. Najbolji plasman ostvarila je Sabina Šurjan, koja se domogla osmine finala. Dalje od toga nije mogla, jer je naletela na igračicu iz Kineskog Tajpeha, koja je bila bolja sa 4:1, a u pitanju je Hsuan Chia Lin. Izabela Lupulesku i Tijana Jokić zaustavljene su u rundi pre Sabine, odnosno, u šesnaestini finala, dok je Dragana Vignjević zastala već u prvom kolu glavne table.\nPetar Filipović i Dimitrije Levajac jedini su naši predstavnici koji su uspeli da se nađu u trci za medalju kod kadeta. Nažalost, Filipović je zastao već u prvom kolu, a bolji od njega bio je Rus Maksim Grebnev, rezultatom 3:0, dok je tu fazu Levajac prebrodio savladavši Tomasa Martinka iz Češke, istim rezultatom. Ipak, drugi nosilac turnira bio je sledeći rival našem reprezentativcu, i nadigrao ga sa 3:0, a u pitanju je Japanac Aoto Asazu.\nKada su u pitanju naše kadetkinje, najbolji plasman ostvarila je Radmila Tominjak, koja je takmičenje završila među 32 najbolje, pretrpevši poraz od Beloruskinje Marharute Baltušite, dok su Rega Bezeg i Danijela Karkušova zaustavljene u rundi pre. Ostale kadetkinje Srbije nisu izborile plasman na glavnu tablu.\nNajbolji rezultat u dubl konkurenciji ostvarili su Nikola Marinković i Aleksa Gacev, koji su se domogli osmine finala, dok su kod juniorki najbolji srpski dubl bile Tijana Jokić i Dragana Vignjević, koje su zaustavljene u istoj fazi kao i juniori. Dimitrije Levajac i Akoš Benke ostvarili su najbolji rezultat od naših kadeta, kada je dubl u pitanju, plasiravši se među 32 najbolja dubla, dok su kod kadetkinja čak 3 dubla sa uspela da se domognu te faze.


iAnatomija: Ovi plakati ukazuju da će Apple u ponedeljak definitivno predstaviti iOS 8 i novi OS X\nOvi plakati ukazuju da će Apple u ponedeljak definitivno predstaviti iOS 8 i novi OS X\nApple je okačio nove plakate u Moskon centru gde će u ponedeljak održati novu prezentaciju. Sudeći prema plakatima, na njoj će definitivno biti predstavljen najnovisi mobilni iOS 8 i operativni sistem za Mac računare OS X verzije 10.\nPlakat za iOS 8 ukazuje na pozadinu ispod površine mora koja će se verovatnio naći kao podrazumevana pozadina u novoj verziji.\nPlakaz za OS X ukazuje da bi se on mogao zvati Josemiti prema poznatom Američkom nacionalnom parku.\nPrezentacija je zakazana za 2.06. u 19h i moći ćete da je pratite uživo video prenos na iAnatomiji.


Foto: Geralt/Pixabay | Isprobajte ove savjete za borbu protiv stresa\nN.N. 08.12.2021 13:50\nJedna od najgorih navika - čim se probudimo - jeste da se prvo uhvatimo mobilnog telefona i provjeravamo društvene mreže, čitamo vijesti… Zato će vam mnogi reći da zarad metnalnog zdravlja i ugodinijeg početka dana nikada ujutro ne koriste svoj mobilni telefon. Borba protiv stresa podrazumijeva i da ne čitate negativne vijesti jer, ako ih vidite odmah ujutro, one mogu negativno da utiču na vaše raspoloženje. Osim toga, naprežete oči i na kraju, ali ne manje važno, gubite vrijeme gledajući u mobilni telefon, umjesto da osjetite jutarnje sunce.


Navaljni: Pretili mi ludačkom košuljom i prisilnim hranjenjem – Dnevni Magazin\nNavaljni: Pretili mi…\nNavaljni: Pretili mi ludačkom košuljom i prisilnim hranjenjem\nAleksej Navaljni (44), protivnik ruskog predsednika Vladimira Putina, najavio je štrajk glađu krajem marta u znak protesta zbog, kako je rekao, odbijanja zatvorskih vlasti da ga adekvatno leče od akutnih bolova u leđima i nogama.\nZatvorske vlasti tvrde da su mu ponudile odgovarajuće lečenje, ali da je odbio i da insistira da ga leči lekar po njegovom izboru izvan ustanove. Taj zahtev je, međutim, odbijen, prenosi Rojters.\n“Jutros je nada mnom stajala žena pukovnik koja je govorila: vaši testovi krvi pokazuju ozbiljno pogoršanje vašeg zdravlja i postoji rizik. Ako se ne odreknete štrajka glađu, spremni smo da počnemo da vas hranimo na silu”, napisao je Navaljni.\n“Nastavila je da mi govori o užicima prisilnog hranjenja, ludačkoj košulji i drugi radostima”, naveo je na Instagramu.\nNavaljni je zatvoren u februaru na dve i po godine zbog kršenja uslovne slobode. On je uhapšen na ruskoj granici 17. januara, po povratku iz Nemačke, gde se oporavljao od trovanja nervnim agensom.\nDva novinara u trci da zamene Angelu Merkel


Stigmatizacija svakodnevnice iliti – “Zašto sam toliko ograničen?” – Škrip\n3. јануара 2011. 4. септембра 2013. vuk\tkolektivna stigma, kulturološka zaslepljenost, liberalno, predrasude, stigma\nHow much better is it to be hated as an American than as an Albanian?\nSvaki put kad pišem o ovoj ili sličnim temama kontam da egzaltiram u bezargumentovanom patetisanju o alijeniranosti i pratećem spleen-u u antroposamodovoljnom sistemu u kome egzistiram/mo. Nadam se da ovo nije jedan od tih tekstova već da je ovo spis o kolektivnoj stigmi koja nam je ultravioletnim žigom markirala čitav organizam u momentu presecanja funiculus umbilicalisa (naših ili naših materi) negde na teritoriji ove “res publica-\ne”. Hteo sam da obrnem moga ognjišta karakteristično retorsko pitanje:”Da li ti znaš koliko si srećan što si Srbin?”, dakle fokusiram se na jasno diferenciran problem (individuacijske prirode), šta ja gubim time što sam Srbin?\nMa koliko patetično, liberalno u pokušaju ili wanna be poetic to zvučalo, ja doista konceptualno gledano mislim da su sve rase podskup one “najgrđe”, maskovite, senkovite, ljubičaste rase homo “sapiens sapiensa”, koja je tu karakterističnu poziciju u spektru boja zauzela zahvaljujući “Blagodarnom štambiljatoru” koji nam svakodnevno prlja ten. Pod “Blagodarni štambiljator” ili, kako više volim da ga nazivam, “Veliki indoktrinator”, podrazumevam\nkonstelaciju svakojakih predrasuda, komentara, negacija, pozitivacija et cetera, karakterističnih za kulturu u kojoj individua obitavaj a usmerenih prema drugim kulturama, nacionima i sl. I dođu mi ponekad tako u sitne sate (tomozdravkovićevska frazeologija) pitanja, zašto ja slušam muziku koju slušam, zašto čitam knjige koje čitam, volim slike (ne slikare) koje volim i koliki je tu uticaj sredinskih faktora iliti realnije verbalizovano društvenih stigmi kojima sam svakodnevno žigosan? Koliko smo mi kao ljudi osiromašeni u smislu nepoznavanja kulturi i načina života nacija o kojima ne vlada najblagonaklonije nazovimišljenje?\nDa konkretizujem, u neke nemile dane pokušah da iz hipokampusa izvučem svoja prva razmišljanja ili sećanja o Albaniji, i na um mi pade rečenica\nmog osnovnoškolskog razrednog (nastavnika geografije) koji nam je, govorivši o Albaniji u šestom razredu, rekao: “U moje vreme je kod njih bilo tri ciglane i dve pilane a sad se kao i oni razvijaju”.\nA eto, ni danas ne znam zašto sam zapamtio tu rečenicu, možda zato što sam kao dete voleo piletinu, a pilanu mešao sa pilićarnikom. I eto, kontam da (je) konglomerat takvih memorijskih koincidencija (mogao da) utiče na moj stav o nekoj pojavi. Verujem da se predrasude ne javljaju iz ignorancije već zbog ignorancije, prouzrokovane čovekovom nesposobnošću za ultimativnim saznanjem, ljudi se konformiraju nesvesno tražeći od drugih ono (gnosis u ovom\nslučaju) što ne mogu da nađu u sebi. Čovek je socijalno biće, jebi ga. Predrasude ne vidim kao nešto efemerno i spoljašnje, ja verujem u dublju značajnost istih i to je bila osnovna inspiracija za nastanak ovog kvaziteksta, predrasude su sveprožimajuće, daju jednoličnu (spoljašnju) sliku o multipoljnoj\npojavi. Osnovna je teza da predrasude osiromašuju čoveka u svim mogućim situacijama i da predstavljaju maligni deo stavnog dela našeg neuralnog sistema te da ih treba odstranjivati.\nNe postoji čovek imun na predrasude, samo oni koji se bore protiv njih i oni koji predstavljaju učmale, koprofagične, neosvešćene recipijente istih. Predrasude su tek lažni izgovor za znanje. Zašto su predrasude maligne? Iracionalne su, nisu zasnovane na vlastitoj empiriji, degradiraju, sužavaju čovekov duhovni potencijal, itd. Da budem malo pragmatičan (alžirski golman bi bio ponosan na mene) – u čemu vidim bit ekstrasenzorne percepcije koja će dovesti do demarkiranja nečijih ultravioletnih pečata? Ključ je u sopstvenoj empiriji, jer i u Albaniji ptice pevaju i žene abortiraju.\nA šta je sa kulturološkom zaslepljenošću? Koliko smo mi siromašniji jer su za većinu nas ostali nepoznanice Kadare, Lahori, Arapi i ostali? Koliko je nečiji život siromašniji jer zbog predrasudi i medijske neprijemčivosti nije čuo za Miljkovića ili Vasiljeva? Nemoguće je operacionalizovati ova pitanja, ali mislim da je poenta sasvim jasna, predrasude zaslepljuju i osiromašuju, boriti se protiv njih znači i kritički obrađivati informacije koje na vas aplikuju raznorazni medijski oblici. Izaći na ulicu već znači biti indoktriniran. Mogao bih godinama da gledam u ljudske oči i da razmišljam šta li ti ljudi svojim\nmetaforičkim tutkalom stavljaju u svoj mozak na mesto gde je sada moja slika. I sve to deluje banalno i nesveprisutno dok šestogodišnje dete sa krezubim i grohotnim smehom ne isprati sopstveni nesvesnomržnjoinjektirajući vic o Amerikancu, Englezu i Srbinu koji je doznalo od maloletne rođake. “Ko je tu najpametniji? Pa SVbin? A zašto? Zato što sve zna unapred”. Kako objasniti svetu da to što si balegar ne znači da a priori treba da ljubiš govna?\nFear reveals the chasm of error. You must kill your self to save yourself from fear.\nBio je april, i ja, pokušaj autonomnog masturbatora koji “pati” od anksioznih poremećaja, sam išao na zakazanu psihoterapiju, a ona nije ni imala onog osnovnog smisla jer sam konstantno imao to znanje u sebi da nikud nije vodila, ali mi je tad i taj osećaj prihvaćenosti bio dovoljan da se osećam bolje, elem bilo mi je bitno da idem raznoraznim prečicama i puteljcima čisto da me neko ne bi sreo i da ne bih morao da ga lažem u vezi sa svojom “stigmom”, jednog dana sam naleteo na neku babu i dete kako se igraju, dete je potrčalo a odnekud se stvorio romski dečačić, i baba je viknula: “Nemoj tamo, on\nje Cigan, ukrašće te!”, to je bio dan kad sam prestao da se krijem, i od tada vucaram to pitanje čije li su stigme trajnije i bolesnije, moje protiv\nkojih se svakodnevno borim ili vaše kojima ćete soptvenom porodu u genom zasaditi bezargumentovanu, fašistoidnu mržnju? Ko je ovde u stvari stigmatizovan, i zašto ja imam dijagnozu, a vi ne?\n← Pismo iz Italije\nШто со уметноста на Балканот по конфликтот? →\n9. фебруара 2017. 19. јуна 2019. vuk


SKC: Nikolov-Ivanović Quintet: Umeće u izlomljenom ritmu - iKragujevac\nnedelja, 22 april 2018 13:38\nPetočlani sastav pijaniste i kompozitora Vladimira Nikolova i bubnjara Srđana Ivanovića kao da pokušava da pruži odgovor na ovo pitanje. Dvojica balkanskih muzičara mlađe generacije, sa respektabilnim inostranim karijerama, prave su muzičke persone za ovakav opit. Dok je Nikolov istaknut u radu sa svetskim orkestrima i ansamblima, aktivan i na filmskim projektima poput dobitnika Oskara “The Artist”, Ivanović je nešto aktivniji u manjim formacijama.\nOvdašnja publika ga poznaje kao lidera benda Blazin’ Quartet koji je više puta dolazio u Srbiju, predstavljajući originalnu autorsku viziju spajanja modernog evropskog džeza sa balkanskim uticajima.


VILA EVA - Paralia / Olimpska regija\nVila Eva se nalazi u centralnom delu Paralije i udaljena je oko 80 metara od plaže\nGPS: 40.266064, 22.596469\nVila Eva se nalazi u centralnom delu Paralije i udaljena je oko 80 metara od plaže. Poseduje 1/2, 1/3 i 1/2+2 studije.\nSmeštajne jedinice se nalaze na I, II i III spratu. Svaka smeštajna jedinica poseduje kompletno opremljenu čajnu kuhinju (frižider, rešo, osnovno posuđe), kupatilo (tuš/WC), TV i terasu, kao i klima uređaj koji se doplaćuje na licu mesta. Svaka smeštajna jedinica poseduje garnituru za sedenje. U vili nema peškira.\n1/2+1 studio – u jednoj prostoriji čajna kuhinja i bračni ležaj i fotelja na razvlačenje.\n1/2+2 studio – u jednoj prostoriji čajna kuhinja i bračni ležaj i dvosed na razvlačenje.\nVaš utisak za: VILA EVA - Paralia / Olimpska regija


Korišćenje dugmadi: pretraga, deljenje, promena postavki i još toga - Microsoft Windows\nObuka za početak korišćenja//Kretanje u sistemuDugmadPovezivanje sa internetomVaš Microsoft nalogPočetni ekranSve o aplikacijamaRadna površinaIsključivanje računara\nObuka za Windows 8 i Windows RT\n1. Snalaženje u sistemu2. Korišćenje dugmadi3. Povezivanje sa internetom4. Vaš Microsoft nalog5. Početni ekran6. Sve o aplikacijama7. Poznata radna površina8. Isključivanje računara\nKorišćenje dugmadi: pretraga, deljenje, promena postavki i još togaGde god da se nalazite u operativnom sistemu Windows 8 ili Windows RT, dugmad vam omogućavaju da radite ono što najčešće radite, na primer, da obavljate pretragu, delite veze i fotografije, povezujete uređaje i menjate postavke. Funkcije dugmadi se menjaju u zavisnosti od toga da li se nalazite na početnom ekranu ili koristite neku aplikaciju. Pet dugmadi – za pretragu, deljenje, pokretanje, uređaje i postavke – uvek je dostupno na desnoj strani početnog ekrana. Evo kako možete da ih pokrenete:\nAko koristite kontrolu dodirom, na ekranu brzo prevucite prstom ulevo, a zatim dodirnite željeno dugme.\nAko koristite miš, postavite pokazivač u gornji desni ili donji levi ugao ekrana, pomerite ga nadole ili nagore, a zatim kliknite na željeno dugme.\nUz pomoć dugmeta za pretragu (+F), možete da pronađete bilo šta. Možete da pretražujete samo aplikaciju u kojoj se nalazite (na primer da potražite neku poruku u aplikaciji „Pošta“), pretražujete neku drugu aplikaciju (npr. da potražite nešto na internetu), a možete i da pretražujete ceo računar (aplikacije, postavke ili datoteke).Pretraga računara. Dok vam je otvoren početni ekran ili radna površina, možete da pretražujete čitav računar. Otvorite traku dugmadi, dodirnite ili kliknite na dugme Pretraga, unesite pojam i videćete rezultate. Rezultate pretrage možete da filtrirate tako da prikazuju aplikacije, postavke ili datoteke, u zavisnosti od toga šta tražite. Savet: Da biste obavili pretragu sa početnog ekrana, ne morate ni da otvarate traku dugmadi. Samo počnite da kucate!Pretraga aplikacija. Dok vam je otvorena neka aplikacija, možete da obavite pretragu unutar samo te aplikacije. Na primer, možete da pronađete određene e-poruke unutar aplikacije „Pošta“, ili da potražite sastanke unutar aplikacije „Kalendar“. U okviru aplikacije, otvorite traku dugmadi, dodirnite ili kliknite na dugme Pretraga, a zatim unesite traženi pojam.\nPretraga interneta. Šta god da ste otvorili na računaru, uvek možete da pretražite Veb. Otvorite traku dugmadi, dodirnite ili kliknite na dugme Pretraga, zatim unesite pojam za pretragu, a zatim dodirnite ili kliknite na vezu Bing. Videćete rezultate Bing pretrage šta god da tražite. DeljenjeDok vam je otvorena određena aplikacija, možete da koristite dugme za deljenje (+H) da biste delili datoteke, fotografije ili Veb stranice sa svojim poznanicima. Izaberite stavku koju želite da delite, otvorite traku dugmadi, a zatim dodirnite ili kliknite na dugme Deljenje. PokretanjeUvek možete da se vratite na početni ekran ako kliknete na dugme za pokretanje (). Otvorite traku dugmadi, a zatim dodirnite ili kliknite na dugme Pokretanje. Savet: Ako se već nalazite na početnom ekranu, ovo dugme možete da koristite za povratak u poslednju korišćenu aplikaciju.\nUređajiDugme za uređaje (+K) ćete uglavnom koristiti za konfigurisanje štampača i dokumenata za štampanje, ali možete da ga koristite i za sinhronizaciju informacija sa onim na telefonu i strimovanje video zapisa na TV sa bežičnim internetom. Otvorite traku dugmadi, a zatim dodirnite ili kliknite na dugme Uređaji da biste videli sve uređaje koji su povezani na računar.\nPostavkeDugme za postavke (+I) možete da koristite za personalizaciju računara tako što ćete promeniti stavke kao što su slika naloga, pozadina i boja početnog ekrana. Dok vam je otvorena neka aplikacija, možete da koristite dugme za postavke da biste otvorili postavke za tu aplikaciju. Tu su i neke opšte postavke do kojih možete brzo da dođete, kao što su jačina tona ili svetlina. Da biste videli dodatne postavke i načine za personalizaciju računara, aktivirajte dugme za postavke, a zatim dodirnite ili kliknite na vezu Promena postavki računara, bez obzira na to šta vam je otvoreno na računaru.\nSledeće: 3. Povezivanje sa internetom i pregledanje Veba


Mršavimo li više uz znojenje na treningu? | Kodex.ME\n01. 08. 2019 - 08:55 Autor: Kodex\nTu težinu ćete vratiti onog momenta kada nakon treninga popijete vodu ili ćete u suprotnom da dehidrirate. Treneri naglašavaju da nije u pitanju gubitak masti koju ciljamo kada mršavimo, već voda koju izbacujemo iz tijela. Naravno, vremenom i uz konstantno vježbanje dolazi do gubitka težine, ali ne možete da mjerite efektivnost vašeg vježbanja po tome koliko ste se oznojili na treningu.\nObilno znojenje nije glavni pokazatelj da ste naporno vježbali. Istina je da što intenzivnije i napornije vježbate više ćete se znojiti, ali gubitak tečnosti nije sve. Svako od nas ima specifičnu količinu znoja koji se izbacuje, zato ako se neko u teretani pored vas znoji mnogo više to ne znači da on vježba napornije i više od vas.\nTo koliko ćete se znojiti na treningu zavisi od mnogo toga: u kakvoj sredini vježbate i koliko ste se adaptirali na takav način vježbanja.\nUkoliko vježbate u zatvorenom prostoru, normalno je da ćete se više znojiti. Ukoliko je vlažnost vazduha velika, znoj ne može da ispari pa se onda i više vidi. Funkcija znoja je da hladi tijelo tokom vježbanja i sprječava pregrijavanje. Zato ako se više znojite to znači da se vaše tijelo grije i da pokušava da reguliše temperaturu ispuštanjem znoja.\nKako biste vježbali efikasno i sagorjeli kalorije i izgradili mišiće, morate da nadoknadite tečnost koju gubite. U suprotnom, vaš puls će da raste i tijelo će početi da posustaje u toku vježbanja.\nKada se znojite smanjuje se volumen krvi ukoliko ne nadoknađujete tečnost koju gubite, piše "Menshealth". Vaš mozak, mišići i koža traže tečnost.\nKako biste postigli najbolje rezultate vježbanja i ostali zdravi, važno je da se prije treninga izmjjerite bez odeće, da sve vrijeme sa sobom imate flašicu vode, da se mjerite posle treninga i ta razlika od prije i posle će vam pokazati koliko ste tečnosti zapravo izgubili.


057info.hr, 20.11.2018, Povratnicima posječeno 112 maslina, Srbi tvrde da je riječ o odmazdi za Škabrnju | D.I.C. Veritas\nNepoznati počinitelji ovog su vikenda srpskim povratnicima u Biljanima Donjim posjekli 112 stabala maslina, starih 10-ak godina. O ovom incidentu javljaju srbijanski mediji, a naslovom “Ustaše brutalno uništile srpski maslinjak kod Zadra” sugeriraju kako je motiv odmazda zbog zločina počinjenih u Vukovaru i Škabrnji.\n“Bez maslinjaka je ostala Milica Babić, udovica Peke Babića koji je preminuo i sahranjen u Biljanima Donjim, na isti dan, pre tri godine. Pretpostavlja se da su počinioci Hrvati koji su došli da napakoste Srbima povratnicima, nakon obeležavanja 27 godina od stradanja u susednom hrvatskom mestu Škabrnja. Istog dana u Biljanima Donjim je opljačkano i nekoliko srpskih kuća, meštani kažu da su tog dana videli beli kombi bjelovarskih tablica da se vozi kroz selo. Ovo brutalno uništavanje srpske imovine je uznemirilo povratnike, kojih se, ionako malo vratilo i kojima se periodično ruše obnovljene kuće”, piše Telegraf.\n19. Novembar 2018.Nezavisne novine, Srna, 19.11.2018, Srbima kod Zadra sjekirama posječeno više od 150 maslinaBEOGRAD - Srpskoj povratničkoj porodici Babić u mjestu Biljane Donje kod Zadra nepoznate osobe po...


Zbog bebe donela odluku: "Relja je najviše zabrinut" - BIGportal.ba\nZbog bebe donela odluku: “Relja je najviše zabrinut”\n3 Aprila, 2021 3 Aprila, 2021 05422\nVesna i Relja, trude se maksimalno da se brinu o Nikoliji i da sve obaveze preuzmu na sebe, piše “Svet”.\n– Nije to ništa opasno, ali treba da miruje i uzima adekvatnu terapiju neko vreme dok lekari ne kažu da je sve bezbedno. Vesna je Nikoliji desna ruka, dosta joj je pomogla i do sada u čuvanju Ree, a sada trči oko nje. Vesni je životna želja da ima punu kuću unučića, tako da je presrećna. Dođe da pospremi, skuva, kupi šta treba – rekao je izvor pomenutog lista.\n– Odu i oni kod nje na Bukulju, pa uživaju u prirodi. Nikolija i Relja su svakako planirali da imaju još dece, ali nisu očekivali da će se trudnoća baš sada desiti. Malo ih je iznenadilo, ali jako su srećni i veruju da će sve biti u najboljem redu. Još uvek ne znaju pol deteta, to im nije ni važno, već samo da ona trudnoću izgura kako treba. Relja je najviše zabrinut, ali Nikolija ga smiruje i govori mu kako se oseća da će sve biti u redu. On je divan muž i potpuno se angažovao oko ćerkice Ree da olakša Nikoliji, ništa mu nije teško – dodao je izvor.\nDa li vraćati na posao one koji nisu vakcinisani?!


Teksas je imao masovnu izlaznost prvog dana prijevremenog glasanja -- Plodovi društva -- Sott.net\n© (Juan Figueroa / The Dallas Morning News) (Juan Figueroa / Fotograf osoblja)\nBirači čekaju u redu tijekom prvog dana prijevremenog glasanja u Garlandu u utorak, 13. listopada 2020.\nKorisnici Twittera dijelili su fotografije i videozapise velikih redova, koji su nastali tijekom prijevremenog glasovanja u Teksasu 13. listopada, napominjući da "nikada nisu vidjeli ništa slično" te da su redovi u nekim područjima "nevjerojatni".\nIzrazila je nadu da će se redovi i vrijeme čekanja smanjiti u sljedećih nekoliko dana, rekavši da je prvi dan glasovanja logično i "najprometniji".\n"Ovo je poprilično normalno ponašanje i mislim da ćete za dva ili tri dana uočiti da se redovi postupno smanjuju. Među ljudima vlada veliki entuzijazam. Birači su dobro raspoloženi i brinu jedni o drugima noseći maske i pazeći na društveno udaljavanje. Dobro im je, zabavljaju se. Zato izađite i glasujte", rekla je DeBeauvoir.\n"Tehnički se problemi mogu dogoditi u bilo kojem trenutku, a kada se dogode, ovisi o tome kada i koliko brzo možemo to riješiti", rekao je službenik okruga Travis.\nPredsjednik Donald Trump u više je navrata tvrdio da glasovanje poštom, koje većina država koristi zbog koronavirusa, pogodno manipulacijama i prijevarama i da bi zbog ovakvog načina glasovanja SAD mogle postati "smijurija za cijeli svijet".


Koji su aktuelni problemi na tržištu krompira u Srbiji? | Agromedia\nKoji su aktuelni problemi na tržištu krompira u Srbiji?\nSUBOTA, 20. MAJ 2017\nIako je krompir nekada bio jedna od najzastupljenijih namirnica na našim trpezama i kultura na njivama, u poslednje vreme sve ga manje i jedemo i proizvodimo. Zato smo pitali stručnjaka da nam objasni kako je do toga došlo i čemu mogu da se nadaju proizvođači krompira u narednom periodu.\nO tome kakvo je tržište krompira u Srbiji, da li površine pod ovom namirnicom rastu i koliko Srbija izvozi krompira, razgovarali smo sa dr Živkom Bugarčićem.\nNjegovo veličanstvo - krompir!\n„Situacija sa krompirom u Srbiji je vrlo nepredvidiva. Prošla godina je bila dobra i za ratarsku i za povrtarsku proizvodnju. Imali smo visoke prinose, zato što su vremenske prilike bile povoljnije. Međutim, uvek se postavlja taj problem, ako imate prinos, imate i problema sa plasmanom na domaćem tržištu, cene padaju. Dinamika plasmana je nepredvidiva.“\nDešavanja na tržištu krompira\n„U prethodnoj sezoni bilo je dobro to što su tržišta zapadne Evrope od septembra i oktobra konstantno imala visoku cenu krompira. Ta cena se zadržala i danas. To znači da je krompir bio oko 20 ili preko 20 centi, a tako je i danas. Čak je, recimo, na Zapadu došlo do jedne neobične situacije, a to je da je krompir namenjen preradi u čips i pire imao veću cenu nego krompir za konzumnu upotrebu.“\n„Što se tiče našeg regiona, mi smo bili jedna od zemalja koja je imala zaista nisku cenu od starta. Znači Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Srbija su imale dosta nisu cenu. Nakon Poljske, imali smo najnižu cenu krompira u Evropi. Imali smo nekih 10 do 20 centi uglavnom cenu za proizvođača, a u Poljskoj je to čak bilo i niže. Bilo je nekih zemalja koje su bile deficitarne, kao što su Rumunija, Bugarska i od zime Albanija.“\nDa li izvozimo krompir?\n„Niska temperatura s početka godine uticala je na izmrzavanje krompira. U jednom periodu, naročito u januaru, bilo je otežano i snabdevanje. Krompir je imao dobru cenu samo na prelazu iz januara u februar i to su uglavnom bile sorte sa belo-žutom pokožicom, naročito sorta agria. U to vreme izvezli smo velike količine krompira.“\n„Samo prvih 15-ak dana u februaru izvezli smo dobru količinu krompira i to za 18 do 20 centi u Makedoniju i Albaniju. Zatim su cene opet pale. Trenutno se takođe izvozi krompir, uglavnom u Albaniju i Bugarsku, ali su cene crvenog krompira veoma niske. One prema proizvođaču iznose od 9 do 12 dinara. Krompira još ima i u ravničarskom i u brdskom području i biće ga u narednih mesec dana u zadovoljavajućem kvalitetu. Neće mu verovatno rasti cena, jer uskoro stiže u značajnijoj količini i po pristupačnoj ceni i rani krompir.“\nDa li se na tržištu podjednako traže sve sorte krompira?\n„Od velikog značaja za cenu jesu sorte koje se proizvode. Trenutno je dosta komplikovaniji plasman crvenog krompira, jer tržište u našoj okolini više preferira krompir sa belom pokožicom. Sorta koja se najlakše izvozi je sorta agria, koju sam već pomenuo. Ipak, njeno ograničenje moglo bi da bude što se ona proizvodi na nadmorskoj visini od preko 400 metara.“\nOd jedne od najčešćih namirnica u ishrani stanovništva, krompir je spao na to da se možda jede dva puta nedeljno.\n„Proizvodnja se proteklih godina promenila, sve je više navodnjavanja, više se upotrebljavaju bankerice, pa tako krompir bolje rodi i boljeg je kvaliteta. U ravničarskom području trenutno imamo proizvodnju koja poslednjih godina iznosi 50 i više tona po hektaru. Ukoliko je od tog krompira 80 ili 90% u prvoj klasi, sigurno je njegova cena mnogo bolja.“\nEvo kako da sprečite klijanje krompira\n„Prerada je takođe u našem regionu živnula. Oni proizvođači koji sarađuju sa nekim fabrikama čipsa zarađuju dobar novac. Ipak, i tu je potreban određeni sortiment. Sigurno je to da je krompir jedna kompleksna kultura i da od toga kako se pristupa proizvodnji zavisi ko će se za koju sortu i vrstu proizvodnje krompira odlučiti.“\n„Proizvodnja u brdsko-planinskim predelima se značajno smanjila, jer i plodnost zemljišta opada. To zemljište je sklono eroziji i veoma brzo gubi plodnost, bez obzira na to čime se đubri ili poboljšava njegov kvalitet.“\n„Poslednjih godina imali smo značajne pomake kada je reč o tehnologiji proizvodnje. Promenio se malo sortiment, drugačiji su prinosi, a tendencija smanjenja površina pod krompirom je prisutna. To će biti izraženo i ove godine.“\nŠta za proizvođače znači smanjenje površina pod krompirom?\n„Dolazi do značajne diferencijacije kod proizvođača. Mnogi povrtari u Vojvodini i dolini Zapadne Morave postaju sve veći i imaju razrađene tehnike proizvodnje, kao i tržište. Zato njima ide mnogo lakše nego ostalim proizvođačima. Međutim, i oni su se borili za pozitivnu nulu. U nekim periodima su uspevali da ostvare zaradu, ali ova godina konkretno bila je bitka za nulu.“\n„Tržište je veoma dinamično. Mnogo toga zavisi od uslova u biljnoj proizvodnji, naročito od spoljašnjih faktora. Manji deo proizvođača može to da kontroliše sistemima za navodnjavanje i drugim agrotehničkim merama. Manja cena merkantilne robe povlači i manje želje za sadnjom.“\nKoliko jedemo krompir?\n„Na ovim prostorima nije se smanjila samo proizvodnja, već i potrošnja krompira po stanovniku. Mi danas jedemo znatno manje krompira nego ranije.“\n„Od jedne od najčešćih namirnica u ishrani stanovništva, krompir je spao na to da se možda jede dva puta nedeljno, što takođe predstavlja deo problema. Ja pretpostavljam da će kao i do sada za proizvođače važiti da se jedne godine proizvodi sve, a naredne godine se odustaje od proizvodnje. Ukoliko se malo i priroda umeša, situacija može da bude povoljna za one koji su ostali u tom poslu.“\n„Nisu se do sada desile nikada ni dve ekstremno dobre ni dve ekstremno loše godine. Zato mislim da će oni koji su uporni i koji u ovom poslu vide perspektivu na duge staze ostati u proizvodnji i da će im se sav rad na kraju vratiti dobrim.“\nNorvežani drastično smanjili potrošnju krompira\nPrema statistici koja je objavljena u ovoj zemlji, stanovništvo u mnogo manjim količinama troši krompir, od otkrivanja nafte u Severnom moru.\nPovrtarstvo 30. avgust 2020.\nOn je jedini povrtar u Kikindi koji gaji krompir. Na svojim njivama ostvaruje vrhunske prinose, a sa pijace robu još nikada do sada nije vratio.


Divljač - Wikipedia\nFazan, tipičan primjer pernate divljači\nSa lovačkog stanovišta divljač je podjeljena na divljač visokog i niskog lova. Divljač visokog lova je uglavnom krupna dlakava i pernata divljač. Sva ostala manja divljač kod kojih nije lako moguće utvrditi kvalitet, pol i druge karakteristike spada u divljač niskog lova.\nVrste koje spadaju u divljač koja se lovi za hranu su različite u raznim dijelovima svijeta. Na to utiče klima, raznolikost životinja, kao i lokalni ukus i lokalna svijest koje životinje treba loviti.\nMeso[uredi | uredi izvor]\nMeso divljači vrlo je karakterističnog oštrog okusa. Zbog toga što je divljač u stalnom kretanju i potrazi za hranom meso je žilavije i posjeduje vrlo nizak udio masnoće i kalorija.\n^ "Arhivirana kopija". Arhivirano s originala, 16. 10. 2010. Pristupljeno 9. 3. 2010. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link) CS1 održavanje: arhivirana kopija u naslovu (link)\n^ "Arhivirana kopija". Arhivirano s originala, 27. 3. 2010. Pristupljeno 9. 3. 2010. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link) CS1 održavanje: arhivirana kopija u naslovu (link)\nCommons ima datoteke na temu: Divljač\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Divljač&oldid=3138560"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 1 februar 2020 u 14:25.


U BiH svaku izbornu godinu obilježava sve prljavija kampanja | Poskok\nPredstavnici najznačajnijih medija u BiH pozvali su relevantne institucije i organizacije da zakonski reguliraju medijski prostor u BiH prema europskim standardima.\n”Svjedoci smo da u BiH svaku izbornu godinu obilježava sve prljavija kampanja, u kojoj uz jezik mržnje, političke optužbe, prijetnje i stvaranje atmosfere straha u javnosti, mediji nerijetko postanu sredstvo ili žrtva političkih obračuna. Iako je do sljedećihh općih izbora ostalo više od godinu dana, predstavnici domaćih javnih i komercijalnih medija smatraju da je pravo vrijeme da se o političkim i ekonomskim pritiscima na medije u kampanji, te govoru mržnje u javnosti (medijima), kao i očuvanju profesionalnih standarda razgovara u krugu kolega novinara”, navodi se u zaključcima.\n”Pozivamo sve koji se moraju baviti ovom problematikom da zakonski reguliraju cyber prostor na nivou BiH”, poručeno je.\n”Svjesni stanja u medijima, pozivamo kolege u svim medijima u BiH da se pridržavaju etičkog kodeksa, te da imaju profesionalan odnos prema poslu i profesiji. Time će dati primjer cijeloj javnosti o fer i korektnom praćenju izbornog procesa”, poručeno je s okruglog stola.\nMisija OSCE-a u BiH podržala je ovu inicijativu Društva novinara BiH da se produbi diskusija o govoru mržnje u javnoj sferi, kao i o profesionalnim standardima izvještavanja, kazala je glasnogovornica Misije OSCE-a Željka Šulc.\n”Nadamo se da će se preporuke s ovog i sličnih skupova uvažiti, te da će se kompletno društvo u BiH angažirati na smanjenju prisustva govora mržnje u javnom prostoru”, izjavila je Šulc za Fenu.


Nikola Rađen proziva Katarinu Radivojević: Ja Džej Zi i moja Bijonse (Foto) - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n09:43 23. OKT 2013.\nKada je Ana završila žiri joj je uputio niz pohvala, a kada je došao red na Katarinu Radivojević ona je kratko pohvalila njen nastup i rekla: "Ista si Bijonse". Onda su joj prisutni iz žirija objasnili da je Ana imitirala Pink, a cela situacija u šou Tvoje lice zvuči poznato nije mogla da prođe neopaženo.\nTvoje lice zvuči poznato: Severina i Katarina Radivojević kraljice lapsusa!\nSuprug Ane Kokić nije propustio priliku da se našali na račun Katarine Radivojević koja je imala mali lapsus, pa je na Tviteru postavio fotografiju na kojoj su on i njegova supruga Ana Kokić. Tu ništa ne bi bilo čudno niti smešno, da Nikola nije napisao: "Ja Džej Zi i moja Bijonse".\nJa @RadjenNikola (Jay-z) i moja Beyonce @AnaKokicMusic pic.twitter.com/EwXQn7e619\n— Nikola Radjen (@RadjenNikola) October 19, 2013\nnikola radjennikola rađenana kokicana kokić\nZaljubljeniji nego ikad: Ovako Ana ..\n10. oktobar 2017.. 10:17


Turistička ponuda Crne Gore biće predstavljena na “ITB 2013” u Berlinu | Zvanični sajt turizma Crne Gore | Montenegro Wild Beauty\nPočetna Vijesti Turistička ponuda Crne Gore biće predstavljena na “ITB 2013” u Berlinu Zurück Turistička ponuda Crne Gore biće predstavljena na “ITB 2013” u Berlinu\nDelegacija Ministarstva održivog razvoja i turizma i Nacionalne turističke organizacije Crne Gore, predvođena ministrom Branimirom Gvozdenovićem i direktorom NTO Sašom Radovićem, učestvovaće na Međunarodnom sajmu turizma koji se održava u periodu od 06. do 10. marta 2013 godine u Berlinu.\nU cilju što kvalitetnije promocije i upoznavanja njemačke javnosti sa novitetima u turističkoj ponudi Crne Gore, drugog dana sajma, 7. marta biće organizovan press doručak sa vodećim njemačkim medijima iz oblasti turizma. Na presu će govoriti ministar održivog razvoja i turizma Branimir Gvozdenović, direktor Nacionalne turističke organizacije Crne Gore Saša Radović i direktor predstavništva NTOCG u Frankfurtu, Karlo Petelin.\nNaša delagacija će, tokom trajanja sajma, imati veliki broj sastanaka, uključujući i sastanke sa predstavnicima Vlade Savezne Republike Njemačke, kao i sa predstavnicima privrednog sektora i investitorima iz Njemačke.\nTokom sajma ministar Gvozdenović i direktor NTOCG Radović održaće sastanke sa predsjednikom Njemačkog turističkog udruženja (DRV), predstavnicima Svjetske turističke organizacije pri Ujedinjenim nacijama (UNWTO), svjetskog savjeta za turizam i putovanja (WTTC), Evropske komisije za putovanja (ETC), turoperatorima i medijima.\nPrvog dana sajma crnogorska turistička ponuda će biti predstavljena i u okviru “Dunavskog salona” koji se održava u Ambasadi Austrije i predstavništvu Baden Vurtemberg u Berlinu.\nOve godine “ITB Berlin” će okupiti preko 170 000 posjetilaca, od čega je 113 000 profesionalaca iz oblasti turizma, kao i preko 11 000 kompanija iz 180 zemalja.\nNa štandu NTO CG (sala 1.2b, br. 220) svoju ponudu predstaviće lokalne turističke organizacije Bara, Budve, Cetinja, Herceg Novog, Kotora, Tivta, Ulcinja, strateški partneri NTO-a: HG ”Budvanska Rivijera”, “Montenegro Stars Hotels Group”, hotel “The Queen of Montenegro”, predstavnici Udruženja malih hotela, hotela “Hunguest Sun Resort”, “HTP Ulcinjska Rivijera”, kao i kompanije “Beppler and Jacobson”.\nTokom sajma predviđeno je održavanje brojnih radnih susreta crnogorskih turističkih poslenika sa partnerima, turoperatorima, agencijama i medijima sa njemačkog emitivnog tržišta.\nPrva tri dana sajma su predvidjena za business to business (B2B) susrete, dok su zadnja dva dana otvorena i za posjetioce.


Novasloboda | Lana Pudar, Petra Pezer i Joško Rozić najbolji plivači na mitingu u Sarajevu\nProteklog vikenda na Olimpijskom bazenu „Otoka“ u Sarajevu, održan je međunarodni plivački miting “V Bosna PICCOLO CUP 2018”, u organizaciji Plivačkog kluba “Bosna” iz Sarajeva, za plivače rođene 2006. godine i mlađe. Na ovom mitingu učestvovalo je preko 400 takmičara iz 24 kluba iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Veoma uspješan nastup na ovom mitingu imali su plivači Kluba vodenih sportova „Orka“ iz Mostara, potvrdivši, i ovaj put, da je riječ o jednom od najboljih plivačkih klubova u našoj državi. Na ovom mitingu osvojili su ukupno 33 medalje, od čega 11 zlatnih, 7 srebrenih i 14 bronzanih medalja.\nZa najbolje plivače mitinga u svojim kategorijama proglašeni su Lana Pudar (2006), Petra Pezer (2012) i Joško Rozić (2011), dok je Inei Harmandić za svega jedan bod izmakao pehar za najbolju plivačicu mitinga, za djevojčice rođene 2011. godine.\nPo ko zna koji put, Lana Pudar je opet potvrdila da je klasa za sebe, te iz takmičenja u takmičenje pokazuje sve bolje rezultate, što svakako govori da se u klubu radi izuzetno kvalitetno i studiozno. Naime, na ovom mitngu Lana je oborila još tri državna rekorda za djevojčice do 12 godina na 25 metarskim bazenima, i to u disciplinama 50m slobodno (28.43), 50m delfin (29.95) i 100m delfin (1:07.41). Prijašnji rekord na 50m slobodno postavljen je prije 9 godina.\nLana Pudar: 50m slobodno zlato, 50m leđno zlato, 100m leđno zlato, 50m delfin zlato, 100m delfin zlato, 4x50m mješovito bronza\nJoško Rozić: 25m slobodno zlato, 25m leđno zlato, 25m prsno bronza\nPetra Pezer: 25m slobodno zlato, 25m leđno zlato, 25m prsno srebro\nElena Zovko: 50m prsno zlato 100m slobodno srebro, 100m prsno srebro, 50m slobodno bronza, 50m delfin bronza\nInea Harmandić: 25m leđno zlato, 25m prsno srebro\nEldar Fazlagić: 25m leđno srebro\nNejla Ćerimagić: 50m slobodno srebro, 50m leđno srebro\nJure Trubarac: 25m slobodno bronza\nVladan Pištignjat: 50m slobodno bronza, 50m leđno bronza\nIshak Rahimić: 50m prsno bronza\nLovro Bagarić: 50m delfin bronza\nNola Bilušić: 50m slobodno bronza\nEma Šunjić: 50m leđno bronza, 100m leđno bronza\nKatja Kondža: 4x50m mješovito bronza\nLucija Jakovljević: 4x50m mješovito bronza\nAjla Kulak: 4x50m mješovito bronza\nU pratnji trenerica Alene Ćemalović, Karle Grubišić, Lejle Krilić i trenera Denija Mandića i Ive Marića, klub su na ovom mitingu prestavljali i sljedeći plivači: Leon Lasić, David Azinović, Nidal Salčin, Antonela Pudar, Ema Haznadarević, Petar Filipović, Adla Rahimić, Leon Glibić, Tamara Pezer, Tarik Numić, Tarik Đozlić, Eman Fazlagić, Orhan Voloder, Aida Šendro, Adnan Isić, Leon Špec, Imad Jusupović, Hana Šuta, Emma Repeša, Leon Rozić, Petra Mandarić, Danko Pištignjat, Vedran Jonlija, Ivan Drlje, Mak Torlo, Jan Kovač, Jan Đonko, Lea Pudar, Petra Bezer, Andrijana Škobić, Matko Rozić, Stefan Dragić, Jan Prusac i Noa Mandarić.\nKako navode iz „Orke“, u narednom periodu klub će nastupiti na velikom broju mitinga u zemlji i inostranstvu, a klupski treneri će učestvovati na stručnim seminarima iz oblasti plivanja i kondicijske pripreme. Takođe, do kraja godine glavna trenerica u klubu Alena Ćemalović bi trebala odbraniti svoj magistarski rad iz plivanja na odsjeku Sport i zdravlje, na Nastavničkom fakultetu Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru.\nŠkola plivanja se održava u svojim redovnim terminima, a sve informacije u vezi upisa u školu plivanja za sve uzraste mogu se dobiti na klupskoj web stranici www.orkamostar.ba i na klupskom facebook profilu.\nKVS Orka miting u Sarajevu veliki uspjeh


KNEŽEVIĆ: DEMANTOVAĆU SVE NEISTINE ZA SKUPŠTINSKOM GOVORNICOM | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti KNEŽEVIĆ: DEMANTOVAĆU SVE NEISTINE ZA SKUPŠTINSKOM GOVORNICOM\nKNEŽEVIĆ: DEMANTOVAĆU SVE NEISTINE ZA SKUPŠTINSKOM GOVORNICOM\nReagujući na, kako je rekao, neistinite navode koje je objavio jedan prijedorski portal, direktor “Toplane” Zoran Knežević sazvao je danas vanrednu konferenciju za novinare na kojoj se, između ostalog, osvrnuo na tvrdnje iznesene na posljednjoj sjednici Skupštine grada Prijedora za koje ističe da nisu tačne.\nSa dnevnog reda, prošle sedmice, povučen je prijedlog odluke o odobravanju 1.250.000 KM subvencije prijedorskoj “Toplani”. To je, po riječima Kneževića, popraćeno raspravom tokom koje je iznesen niz netačnih tvrdnji u vezi sa poslovanjem ovog preduzeća i kreditnim zaduženjem kod Evropske banke za obnovu i razvoj u iznosu od sedam miliona evra.\n– Na pomenutoj sjednici posebno me iznenadila konstatacija predsjednika Skupštine grada Prijedora u kojoj je rečeno da “Toplana” i ja, kao njen predstavnik, ne poštujemo rad Skupštine i njene organe, što apsolutno nije tačno. Takođe je netačno da rata kredita iznosi 1.140.901 KM, a ne 1.250.000 KM koliko je tražila “Toplana”. Prema izjavama pojedinaca, razlika od nekih 110.000 KM, potencijalno se koristi u neke druge namjene, što nije tačno – rekao je Knežević novinarima.\nNetačan je podatak o grejs periodu navedenog kredita od četiri godine, te da se odlukom koja je bila tema same Skupštine, povećava izloženost Grada po garancijama, tvrdi direktor Toplane. Nije istina ni da je Grad isključivo i samo garant po ovom kreditu, niti da je tek tako moguće grad alternativno grijati na struju.\nPisanje portala po kojem Toplana ostvaruje prihod od pet miliona KM te da je u mogućnosti da samostalno finansira sve kreditne obaveze, između ostalog otplatu kredita prema Evropskoj banci za obnovu i razvoj, nije tačno, naglašava Knežević. On napominje da bez pomoći Grada nije moguće izvršiti plaćanje svih kreditnih obaveza ni prema Investiciono-razvojnoj, ni prema Evropskoj banci.\n– Veoma pogrešan je navod da je “Toplana” tenderskim postupcima kroz javne nabavke za drvnu sječku ostavila mogućnost nabavke sječke po duplo većim cijenama od tržišnih, konkretno je navedena cijena od 185 KM po toni, što je apsolutno netačno – rekao je on.\nKnežević očekuje da će na sledećem skupštinskom zasjedanju, kada ponovo na dnevnom redu bude “Toplana”, imati priliku da iznese svoje argumente. On je izrazio uvjerenje da, kako je rekao, paušalne i netačne tvrdnje izrečene po pitanju trivijalne tačke dnevnog reda koja je godinama unazad rješavana u korist “Toplane”, nisu posljedica politikanstva nego nepoznavanja same materije od strane novog skupštinskog saziva. On je građanima poručio da posljednja dešavanja neće uticati na grijanje i završetak tekuće grejne sezone.\nPrethodniBEZ KRŠENJA KUĆNE IZOLACIJE\nSlijedeći“AUTO-PUT DA, PREKO NAŠIH IMANJA NE”


Prijem za učesnike Simpozijuma hirurga Srbije | Skupština Grada Novog Sada\nPrijem za učesnike Simpozijuma hirurga Srbije\nPredsednik Skupštine Grada Novog Sada Zdravko Jelušić i član Gradskog veća za zdravstvo prof. dr Zoltan Horvat primili su večeras u Gradskoj kući učesnike 6. međunarodnog simpozijuma hirurga Srbije, koji se danas i sutra održava u Novom Sadu. Na svečanom prijemu, predsednik gradske Skupštine izrazio je zadovoljstvo i zahvalnost što su se u Novom Sadu okupili najveća imena svetske hirurgije.\n– Za naš grad je veoma značajno da ugosti svetske stručnjake iz oblasti hirurgije. U Novom Sadu, na državnom univerzitetu, studira više od 50 hiljada studenata, a na privatnim fakultetima još oko 10 hiljada. Iz toga je jasno da Novi Sad ima budućnost, a da bi jedan grad imao budućnost mora imati medicinsku delatnost, kojom se vi bavite, na najvišem nivou – poručio je predsednik gradskog parlamenta Zdravko Jelušić.\nOn se zahavlio organizatorima, ali i učesnicima što su se odazvali pozivu, istakavši uveravanje da će simpozijum doprineti razmeni iskustava i znanja, kao i da će unaprediti oblast hirurgije u čitavom regionu.\nPredsednik 6. međunarodnog simpozijuma hirurga Srbije prof. dr Zoran Milošević istakao je da će učesnici tokom simpozijuma videti prezentacije svetski priznatih hirurga, što će doprineti razmeni znanja. On je napomenuo da je od velikog značaja što će mlađi hirurzi imati prilike da razgovaraju sa starijim i iskusnijim kolegama.\nSimpozijum, kako je rečeno, sadrži veoma kvalitetni naučni program, a predavači su međunarodni eksperti iz svojih oblasti, kao i vodeći hirurzi iz Srbije.


Strane srednjoškolske diplome - Viacademica\nSve više učenika iz regiona opredeljuje se za strane srednjoškolske diplome, pa se otvara pitanje po čemu se one razlikuju od domaćih i da li će učenici imati neke prednosti ili ograničenja za upis na studije u inostranstvu\nVia mentori u ovom tekstu predstavljaju inostrane srednjoškolske sisteme obrazovanja, kao i mogućnosti koje vam otvaraju\nInternacionalne srednje škole u regionu nude različite diplome. Uglavnom su podjednako zastupljene međunarodna IB diploma i britanska diploma, ali zbog velikog broja razmena veliko je interesovanje i za američku diplomu. Sve više roditelja i učenika opredeljuju se za strane sisteme obrazovanja gde je nastava na engleskom jeziku, a pored znanja iz konkretnih predmeta, stiču se i veštine koje će učenicima mnogo značiti u narednim fazama akademskog obrazovanja, kao što su kritičko mišljenje, istraživanje, prezentacijske veštine i javni nastup.\nRazličiti obrazovni programi imaju svoje specifičnosti na koje treba da obratite pažnju, jer će one bitno uticati na akademski put dece. S obzirom da to da se strane srednjoškolske diplome zasnivaju na izbornim predmetima učenika na osnovu njihovih interesovanja i afiniteta, važno je da se detaljno informišete pre nego što donesete odluku. Bilo bi najbolje da iskoristite pomoć akademskih savetnika, jer će oni moći da vam pomognu da donesete konačnu odluku u interesu svog deteta.\nTakođe vam predlažemo da pre biranja predmeta uradimo akademsku i profesionalnu orijentaciju koja će vam pomoći da se usmerite ka svojim talentima i onome što će vam doneti najveću satisfakciju u radu.\nVia mentori vam u ovom tekstu predstavljaju strane srednjoškolske diplome, njihove osnovne karakteristike i razlike.\nInternational Baccalaureate ili IB\nProgram International Baccalaureate ili IB (Međunarodna matura) osnovan je u Švajcarskoj krajem šezdesetih godina prošlog veka, kao inicijativa Međunarodne škole u Ženevi (Ecole Internationale de Genève).\nRadi se o programu koji traje 2 godine, odnosno poslednje dve godine srednje škole, tako da, primera radi, učenici gimnazija, nakon prve dve godine mogu da se prebace na IB program. Nastava se odvija na engleskom jeziku, predmeti su podeljeni u šest grupa, a učenici biraju tri iz svake grupe na naprednom nivou (High level), i tri na standardnom nivou (Standard Level). Maksimalni prosek je 45, a ocene su od 1 do 7, s tim što je 7 najviša ocena. Završni ispiti polažu se na kraju srednje škole; ocenjuje ih nezavisna komisija sa sedištem u Ženevi. Grupe predmeta u okviru IB diplome su:\nPrvi jezik učenika ili službeni jezik škole. Fokus je na jezičkom i književnom znanju;\nDrugi jezik: Može biti na osnovnom, srednjem i naprednom nivou. Izbor je obično dosta velik;\nDruštvene nauke: istorija, ekonomija, IT;\nPrirodne nauke: biologija, hemija, fizika, prirodni sistemi;\nMatematika: matematika, matematičke metode, viša matematika;\nUmetnost i izborni predmeti: muzička umetnost, pozorište, vizuelne umetnosti ili predmeti iz grupe od 1 do 4).\nKada je u pitanju upis na studije, kriterijumi su prosek (GPA) kao određeni broj ukupnih ocena, ali i konkretni predmeti koji treba da budu na visokom ili standardnom nivou, ali i ocene iz tih predmeta. IB učenicima najčešće nije potreban sertifikat engleskog jezika.\nBritanski obrazovni sistem – GSCE i A level\nGCSE je skraćenica koja se najčešće koristi za britanski sistem srednjoškolskog obrazovanja – General Certificate of Secondary Education. Obuhvata prve dve godine srednjoškolskog obrazovanja, od 14 do 16 godina. Učenici biraju predmete koje će učiti u svom kurikulumu, između 5 do 10 predmeta. Na kraju druge godine polažu ispite i dobijaju srednjoškolsku diplomu IGCSE. U ovoj fazi mogu završiti školu ili nastaviti školovanje na višem nivou, odosno na A-nivoima.\nPoslednje dve godine srednjoškolskog obrazovanja (od 16. do 18. godine), učenici u Velikoj Britaniji i u školama koje primenjuju njihov sistem, imaju napredni nivo Advanced Level, koji se skraćeno naziva A-level. Učenici obično pohađaju između 3 i 5 predmeta u prvoj godini ovog dela, a većina ih smanjuje na 3 u poslednjoj godini, jer univerziteti obično traže 3 A-level predmeta za upis. Za razliku od IB programa, A-level nema nivoe po kojima se uči predmet. Njihova glavna prednost jeste to što na osnovu rezultata završnih ispita osiguravaju prijem na univerzitete u Velikoj Britaniji i širom sveta, pa tako učenici biraju predmete u zavisnosti od interesovanja i oblasti u kojoj žele da nastave svoje školovanje. Preporučuje se da matematika bude jedan od izabranih predmeta.\nAmerički obrazovni sistem\nSrednjoškolsko obrazovanje u SAD traje šest godina, od 7. do 12. razreda. Tokom prve dve godine (uzrast od 13 do 14 godina) učenici pohađaju tzv. Junior High School, a sledeće četiri godine (od 15 do 18 godina) učenici pohađaju Senior High School.\nNastavni plan i program zavisi od svake škole, ali obično uključuje dva obavezna predmeta: engleski jezik i američku istoriju ili društvene nauke (sociologiju) i četiri ili pet izbornih predmeta (matematiku, muzičko, likovnu umetnost, prirodne nauke, informatiku, ples, pozorište/dramu). Mnoge škole nude tzv. Advanced Placement Program (AP), trogodišnji pripremni program (od 10. do 12. razreda po američkom sistemu obrazovanja) koji obuhvata niz obaveznih i izbornih predmeta iz različitih oblasti.\nOcene su od A do F, gde je A najviša, a F najniža ocena. Dobre ocene omogućavaju učenicima da se prijave na državni ispit za Advanced Placement program. Visoke ocene iz tog programa priznaju se prilikom upisa na američke koledže i univerzitete, tj. studenta prve godine studija mogu delimično ili u potpunosti da oslobode uspešno položenih predmeta.\nRuski srednjoškolski sistem\nRuski obrazovni sistem je tako uređen da učenici imaju umesto 12 kao u Evropi i Americi, 11 godina obrazovanja pre nego što upišu fakultet. Prvi ciklus srednjoškolskog obrazovanja traje 5 godina, a drugi dve godine.\nNa većini prestižnih univerziteta u Evropi diploma ruskih škola nije dovoljna za direktan upis što znači da ruski učenici i oni koji su studirali po njihovom sistemu obrazovanja moraju ići na pripremnu godinu. U drugim slučajevima, moguće da budu primljeni ukoliko imaju odlične ocene i ukoliko dodatno polože SAT test. U Italji je potrebno da dostave diplomu srednje škole i da polože ispite prve godine fakulteta.\nUkoliko ste u situaciji da vaše dete želi da nakon ruske diplome upiše studije negde van Rusije, preporučujemo vam da pogledate pripremne programe koje obezbeđuje Navitas, liderska kompanija u pružanju dodatnih mogućnosti za akademsko obrazovanje.\nKada nam se učenici iz internacionalnih srednjih škola jave za upis na studije u inostranstvu, uvek se bavimo detaljno ispitujemo da li ispunjavaju specifične uslove za upis na osnovu izabranih predmeta.\nIdealno je da nam se obratite između druge i treće godine, pre nego što izaberete predmete, kako bismo vam rekli da li ispunjavate uslove za studije u inostranstvu.\nSavetovanje sa mentorom možete zakazati putem mejla info@viacacemica.com ili na telefon + 381 66 236 436.\nOpen Days – najbolji način da doneseš pravu odluku →


Proizvodi na popustu u reklami, a u prodavnici ih nema - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tProizvodi na popustu u reklami, a u prodavnici ih nema\nSve više kupaca se žali na ovaj problem udruženjima potrošača ili svoje nevolje deli putem društvenih mreža. Ovakva situacija najčešće ukazuje da trgovci reklamiraju popuste kako bi namamili potrošače da dođu i pazare nešto drugo. Takvo ponašanje prodavaca predstavlja kršenje Zakona o trgovini. S druge strane, trgovci objašnjavaju da se zbog povoljne ponude proizvodi brzo “razgrabe”. Pojedini potrošači prenose sazananja da se dešava da zaposleni čuvaju za sebe proizvode na akciji.\n– Ušla sam u prodavnicu minut nakon otvaranja, prvog dana akcije, da bih kupila bazen i nije bilo nijednog – kaže Savana Ć. – Prodavačica mi kaže da je sve rasprodato. Kada? Pitam, kada su stigli da sve prodaju, nije mi jasno.\n– Većinu stvari na akciji, posebno alat, tehniku ili garderobu, ne možeš “nahvatati” ni prvog dana ujutru – požalio se Daniel V. – Ili nema te robe koja je oglašena ili su na popustu neki drugi proizvodi.\n– To znači da ne sme prvog dana ili prvog sata da nestane roba, a ukoliko se to dogodi, može da se tretira kao kršenje Zakona o trgovini – objašnjava Alfirović. – U praksi se dešava da su akcijski popusti neka vrsta mamca za potrošače. Ako robe nema u dovoljnoj količini, onda je namera samo da se priviku potrošači da dođu i da kupe nešto drugo.\nNamera da se priviku potrošači da dođu i da kupe nešto drugo\n– To znači da trgovci u kraćem periodu pred oglašavanje sniženja naglo podignu cenu, da bi je posle spustili i prikazali popust – objašnjava naš sagovornik. – Takva praksa je zabranjena, a građani koji to primete treba da prijave inspekciji ili da se obrate udruženju potrošača.\nNa tonu se isplati, uštedi se pet dinara, a na tanker 2.000 dinara.\nJedantrgovinski lanac je nedavno ograničio kupovinu po potrošaču na šest artikala iz asortimana na akciji. Kako tvrde, to su učinili da bi sprečili nelegalnu prodaju svojih proizvoda po višim cenama. Mladen Alfirović iz NOPS navodi da mu je poznato da pojedinci kupuju velike količine robe koju posle preprodaju u drugim radnjama ili na pijacama. Ipak, kako navodi, ograničenje bi moglo da se tumači i kao nepoštena poslovna praksa.\n– Potrošači ne bi smeli da se ograničavaju da za lične potrebe kupuju, ali, ukoliko to ima svrhu da spreči nekoga da robu pazari u komercijalne svrhe, onda je to prihvatljivo – objašnjava Alfirović.


Ђурић: Османи треба да зна да је формирање ЗСО недвосмислена обавеза Приштине | Новости\n29. 11. 2019. у 15:20\nМарко Ђурић изјавио да потпредседница Демократског савеза Косова (ДСК) Вјоса Османи треба да зна да је формирање Заједнице српских општина "са суштинским овлашћењима" недвосмислена обавеза Приштине\nДиректор Канцеларије Владе Србије за Косово и Метохију Марко Ђурић изјавио је данас да потпредседница Демократског савеза Косова (ДСК) Вјоса Османи треба да зна да је формирање Заједнице српских општина (ЗСО) "са суштинским овлашћењима" недвосмислена обавеза Приштине, а да је гарант спровођења ЗСО Европска унија."Да је ЗСО замишљена као невладина организација, у шта би Вјоса Османи волела да је претвори, не би ни било потребе да се о тој теми месецима преговара у Бриселу, већ би она и била регистрована као асоцијација у складу са тренутно важећим приштинским прописима", наводи се у писаној изјави Марка Ђурића.\nЂурић је истакао да странке које имају амбицију да формирају нову владу Косова могу да заузму политички став да неће поштовати договоре, "али онда тако треба и да кажу како бисмо и ми са своје стране повукли одговорајуће потезе".\nПрочитајте још: Ђурић: Упозоравали смо да Приштина није заинтересована за ЗСО\n"Уколико, међутим, желе да допринесу миру и стабилности у региону, као и српско-албанском помирењу, онда морају да напусте екстремистички политички дискурс према којем је све што је добро за српски народ лоше за Албанце", додао је он.\nNadajmo se da će nova Evropska administracija da natera Prištinu da ispunjava svoje obaveze.\nPristina treba da obavi svoj obaveze,i da prestanu sa provokacijama.\nFormiranje ZSO nedvosmislena obaveza Prištine.Opet se prave blesavi.\nVerujemo u to da ce do srpsko-albanskog pomirenja doci i da ce to doprineti miru i stabilnosti naroda na KiM.\nSrbija je zemlja koja pre svega misli na svoj narod na prostorima juzne pokrajine i koja se zalaze za obezbedjenje mira i stabilnosti!\nZnaju oni samo se prave ludi...\nAlbanci nisu ispoštovali ništa što je dogovoreno na pregovorima. Moraće da ukinu takse i ZSO će morati da bude uspostavljena ukoliko misle da pregovori budu nastavljeni.\nNaša strana treba uvek treba uvek da se drži zajedno,jer zajedno udruženi samo imamo šanse za opstanak.\nBez formiranja ZSO nema napretka niti pregovora.\nPristina da ispuni svoje obaveze oko formiranje ZSO!\nZSO se sto pre mora formirati. Pristina ne ispunjava svoje obaveze .\nKakvi su to ljudi koji nepoštuju svoj potpis na briselski sporazum. Dok god vladaju teroristi OVK i njihovi sledbenici biće teško doći do kompromisa i sporazuma.\nKrajnje neozbiljno je da je EU, koja je bila posrednik u pregovorima, dopustila da Priština 5 godina ne sprovodi dogovoreno i ne formira ZSO.\nPristina dobro zna svoje obaveze iz Briselskog sporazuma samo se prave naivni i sto je vece zlo imaju podrsku onih koji su garanti tog sporazuma.\nNema daljih pregovora dok Priština ne ispuni svoje obaveze.\nSrbija ce nastaviti da na tome insistira.\nPriština mora pristati na kompromis, ukoliko želi da dođe do nekih dogovora!\nPriština mora biti svesna toga je to njena obaveza i da mora to da se uradi!\nformiranje ZSO nedvosmislena obaveza Prištine\nNeka kažu šta im je cilj,da znamo na čemu smo.\nNi jednu obavezu nisu ispunili i to pred očima neme medjunarodne zajednice\nSiptari moraju poceti da ispunjavaju svoje obaveze\nSta Siptar zna, sta je zakon?\nSrbija potvrdno za poštovanje i sprovođenje međunarodnih akata i sporazuma,mora isto i šiptarska strana da primeni.\nNeće biti nikakvog pomaka u pregovorima dok se ne osnuje Zajednica srpskih opština odnosno dok se ne ispoštuje potpisano.\nFormiranje ZSO je obaveza koju su Pristinske vlasti preuzele i Srbija nece odustati od trazenja da tu obavezu ispune.\nFormiranje ZSO je obaveza Pristine i treba svoj deo obaveza da ispune, medjunarodna zajednica to ne treba da tolerise.\nKo god vladao u Prištini neće pristati na formiranje ZSO sve dok im njihovi mentori ne narede,a oni ćute.\nSrbija će se boriti da Priština ispuni svoje obaveze koje su nezaobilazne.\nMeđunarodna zajednica nemo posmatra šta se dešava.\nPristina odugovlaci i izbegava formiranje ZSO ali kad tad ce morati i to da uradi.\nŠiptari moraju poceti ispunjavati svoje obaveze !\nSrbija se bori za svoj narod na KiM.\nPregovori se nece pomaci dok Pristina ne ispuni obaveze potpisanim sporazumom, a to je formiranje ZSO. Medjunarodna zajednica bi konacno trebala da reaguje, a ne da se oglusava na obaveze koje pristina treba da ispuni.\nFormiranje ZSO bi mnogo znacila Srbima na Kosmetu\nPristina nije ispunila ni jednu obavezu niti dogovor sa Srbijom.\nPriština ne može beskonačno da odlaže izvršenje obaveze koju je preuzela na sebe,i da formira SZO.\nZSO mora da bude formirana, Priština sa tim ne može da se igra.\nDokle će Međunarodna zajednica da toleriše bezobrazluk prištinskih vlasti!?\nEU mora da "pritisne" Prištinu da konačno počne ispunjavati briselski sporazum. Priština nije ispunila ni jednu tačku to sporazuma i neće ako se na nju ne izvrši pritisak garantora tog sporazuma.\nSrbija se bori za mir i za svoj narod na kim\nKosovo mora da ispuni svoju obavezu. Bez daljih odlaganja.\nPristia je na sve spremna , kako ne bi ispostovala ni jedan zahtev Srbije.\nPristina radi sve kako bi sabotirala dijalog, nisu ispunili apsolutno nista od dogovorenog, ZSO je samo jedna od mnogih dogovora koje su prekrsili.\nPristina se obavezala na odredjene sporazume koje treba da ispuni.Nema pregovora dok ne ispune svoje obaveze.\nPriština će pre ili kasnije morati da ispune sve svoje zadatke i obaveze.\nSrbija mora da jasno stavi do znanja da neće više tolerisati takvo ponašanje Prištine.\nSvima je dobro poznato da Pristina i albanski separatisti rade na tome da izbrisu svaki trag srpstva na KIM,ali na svu srecu nece uspeti u tome jer se Srbija svim silama bori za svoju juznu pokrajnu.


Ministar Goran Trivan i ambasador Bugarske Radko Vlajkov o saradnji u oblasti ekologije - Far\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan razgovarao je sa ambasadorom Bugarske u Beogradu Radkom Vlajkovim, koji je predložio razvijanje bilateralne saradnje u oblasti zaštite životne sredine Srbije i Bugarske, na temelju nedavne dvodnevne posete bugarskog predsednika Rumena Radeva, prenosi Tanjug.\nVlajkov je ukazao na težnju Bugarske da se više pažnje u Evropskoj uniji ukaže Zapadnom Balkanu i da se intenzivira povezivanje između zemalja u regionu, kao i zemalja u regionu sa zemljama članicama EU, saopštilo je Ministarstvo.\n“Bugarska će nastaviti da pruža podršku Srbiji u procesu evrointegracija. Kraj našeg predsedavanja u EU nije kraj i naše snažne podrške Srbiji na tom putu”, naglasio je ambasador Vlajkov.\n“Vreme pred nama je vreme za saradnju i pokazivanje prijateljstva. U oblasti ekologije imamo mnogo otvorenog prostora gde možemo da sarađujemo, što će dodatno ojačati veze između dve zemlje”, naglasio je ministar.\nS tim u vezi, pozvao je Bugarsku da se pridruži inicijativi Srbije da se u regionu realizuju akcije pošumljavanja i da se na taj način zajednički doprinese ublažavanju posledica klimatskih promena.\nSagovornici su se saglasili da se pristupi pripremama za potpisivanje Memoranduma o razumevanju i u okviru dogovora o jačanju bilateralnih odnosa, utvrde konkretniji vidovi saradnje dve zemlje u oblasti zaštite životne sredine.\nSaradnja Srbije i Bugarske u zaštiti životne sredine Осигурени учебници на български език Представители на общините Княжевац и Белоградчик на гости на посланик Влайков в Белград Bugarski ambasador u poseti Novom Sadu: Zainteresovanost za bratimljenje Novog Sada i Plovdiva\nБългарияГоран ТриванекологияМинистър на опазването на околната средаРадко ВлайковСърбиясътрудничество


36. Medjunarodni filmski festival – FEST 08 – IZADJI NA 36. FEST – CLUBBING.RS\n36. Medjunarodni filmski festival – FEST 08 – IZADJI NA 36. FEST\nJanuary 30, 2008 • No Comments •Festival\nOdržaće se od 22. februara do 2. marta 2008. godine u Beogradu.\nOsnivač FEST-a, Skupština grada Beograda, pokrovitelj Festivala – Ministarstvo kulture Republike Srbije, Odbor FEST-a i organizator Festivala „Direkcija FEST-a“ – domaćoj javnosti, mnogobrojnoj najboljoj festivalskoj publici i partnerima FEST-a, sa ponosom najavljuju održavanje narednog, 36. FEST-a u već tradicionalnim dvoranama – domaćinima Festivala: SAVA CENTRU, Dvorani Kulturnog centra Beograda, Dvorani Doma sindikata i u Muzeju Jugoslovenske kinoteke.\n36. FEST će premijerno u našoj zemlji predstaviti 75 među najboljim novim filmovima iz celog sveta, laureatima najprestižnijih svetskih festivala, uvaženih filmskih nagrada, delima najaktuelnijih autora i glumaca svetske kinematografije. Na svojim zvaničnim projekcijama u pomenutim dvoranama – domaćinima Festivala, kao i na brojnim press-projekcijama, programima na FDU i drugim mestima, naredni FEST će organizovati skoro 300 profesionalnih festivalskih projekcija, čijem delu će prisustvovati i brojni poštovani i uvaženi gosti iz inostranstva, autori, glumci, producenti tih filmova.\nZvanične, premijerne programe 36. FEST-a činiće više programskih celina – „Horizonti“, „Otkrića“, „Činjenice i slagalice“, poseban program savremenog ruskog filma i, već po treći put – takmičarski segment Festivala, program od osam filmova – „Evropa van Evrope“, kao i poslovni deo Festivala: „B2B“.\n10. januara 2008. će početi kampanja 36. FEST-a, kreativne strategije: FEST je IZBOR, sa sloganom IZAĐI NA FEST! – a već 1. februara počeće prodaja ulaznica (po povoljnim cenama) kompletnog programa.\nTokom januara 2008. – Press služba FEST-a će informisati javnost o najvećem broju filmova – učesnika Festivala, a krajem januara biće objavljen i kompletan festivalski program. Već do sada – početak decembra 2007 – po izboru umetničkog direktora Festivala, „Direkcija FEST-a je obezbedila skoro 80% zvaničnih programa, kako samostalnom nabavkom većeg broja filmova tako i saradnjom sa domaćim distributerima.\nUmetnički direktor, Miroljub Vučković\nPredsednik ODBORA FEST-a, Darijan Mihajlović\nDirektor "Direkcije FEST-a", Miloš Paramentić


Vučić sledi Putina, a hvali Si Đinpinga - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić sledi Putina, a hvali Si Đinpinga\nReakcije na pretpraznično obraćanje medijima Predsednika Srbije\nJučerašnje, pretpraznično obraćanje medijima predsednika Srbije Aleksandra Vučića imalo je velikih sličnosti sa već tradicionalnim godišnjim konferencijama za novinare ruskog lidera Vladimira Putina, kažu za Danas nezvanično pojedini predstavnici diplomatskih krugova.\n13Piše: Marija Stojanović 29. decembra 2020. 18.00 Izmenjeno: 18.01\nNaši izvori ističu da je Putin „majstor promovisanja svog lika i dela“, i podsećaju da je Vučić jednom i izjavio da na ekranima u Predsedništvu najčešće gleda ruski informativni kanal Rusija 24.\nKako objašnjavaju, „to je ruska verzija američkog CNN, na kojoj je Putin uvek prva vest, i to svakodnevno, a njegovi važni sastanci, konferencije za novinare, prijemi i slično, prenose se direktno i bez skraćivanja, te bez komentara novinara.\nDiplomate takođe naglašavaju da je predsednik Srbije sledio ruskog kolegu i kada je reč o temama, a to su „aktuelna epidemija korona virusa, ekonomska situacija, te insistiranje na potrebi očuvanja stabilnosti države“.\nKako napominju, Putinu i Vučiću zajednička je i sklonost da oštro kritikuju svoje političke protivnike.\nVučić je juče, između ostalog, poručio da je „svakodnevno u dijalogu sa opozicijom, koja o meni govori sve najgore, a ja se trudim da činim najbolje za Srbiju“.\n– Imao sam žarku želju da učestvujem u predstojećem dijalogu (vlasti i opozicije o izbornim uslovima, prim. nov.), koji bi trebalo da se vodi u Skupštini, ali opozicija neće sa mnom da razgovara… Kako da razgovaraju sa nekim koga nazivaju Hitlerom? Zato ja neću u tome učestvovati, rekao je on, ističući da oni koji ga tako nazivaju „nemaju zajedno ni pet odsto podrške, po istraživanjima javnog mnjenja“.\nU sličnom maniru Putin je u svom obraćaju medijima 17. decembra odbacio tvrdnje ruske opozicije i nekih medija.\nOn je istakao da je „trik“ to što su državni agenti Rusije označeni kao krivci za trovanje opozicionara Alekseja Navaljnog, koga je pritom optužio da se „oslonio na pomoć američkih tajnih službi“.\nIpak, ruski i srpski predsednik razlikuju se po „minutaži“ konferencija za novinare – dok je Vučić juče pričao nešto duže od jednog sata, Putin ima običaj da govori i preko četiri sata.\nDiplomate naglašavaju i da „nije slučajnost“ što je Vučić u više navrata juče izrekao pohvale na račun kineskog predsednika Si Đinpinga, uključujući poruku: „Imao sam hrabrosti i da pred predsednikom SAD Donaldom Trampom kažem kako Srbija ima jako, jako dobre odnose sa Kinom.“\n„Na Zapadu su zaključili da nije dobro da vode borbu na dva fronta – protiv Rusije i protiv Kine istovremeno, jer to ove dve zemlje ujedinjuje, što otežava položaj Zapadu. Zato Zapad, uključujući Ameriku i EU, sada želi da se maksimalno fokusira na borbu protiv ruskog uticaja i interesa. Vučić je toga svestan i zato u ovom trenutku potencira saradnju sa Kinom. A drugi razlog hvaljenja Kine jesu vakcine, jer je dopremanje određene količine ruskih vakcina, vez obezbedio“, konstatuju izvori našeg lista.\nAleksandar Vučić je izjavio i da je Srbija uprkos teškoj godini zbog korona virusa „šampion u Evropi po ekonomskom rastu“, te da je bio srećan zbog reakcije nemačke kancelarke Angele Merkel na to.\nKako je preneo RTS, on je rekao da će nas ekonomski rezultati „podstaći na evropskom putu, ali i da ćemo čuvati prijateljstvo s onima koji nam nisu okretali leđa kad je bilo najteže“.\nPredsednik Srbije je odgovarajući na novinarsko pitanje rekao da će se uskoro vakcinisati, ali da još nije odlučio koja će to vakcina biti.\n„Danas je glavni tabloid“\nPredsednik Srbije je u obraćanju sa Andrićevog venca pomenuo i naš list. Prema njegovom mišljenju, „Danas je glavni tabloid“. On je, takođe, konstatovao da „tajkunski mediji žele da potope kovid bolnicu u Batajnici“.\nAleksandar Vučić, List Danas, Mediji, obracanje naciji, Si Đinping, Vladimir PutinBeograd\n29. decembra 2020. u 18.43\nKad budu slobodni izbori av nema šanse.\n29. decembra 2020. u 18.57\nAleksandar Vučić je zaista predsednik na svom mestu. Hvala predsedniku koji se bori za našu državu i narod, i koji radi na tome da građani Srbije imaju potrebne uslove za život.\n29. decembra 2020. u 23.19\nTi se šalis, zar ne?\n30. decembra 2020. u 19.06\nNe, ona je botovski ozbiljna.\n29. decembra 2020. u 19.07\nZasto je toliko tesko poverovati da je moguce imati dobre odnose i sa Kinom i sa Rusijom? Zahvalni smo i saradjivacemo sa svima ko nam zeli i cini dobro.\n29. decembra 2020. u 19.08\nSamo vi uporedjujte Vucica sa Putinom, verujem da mu ne smeta. Putin je dobar lider i vođa, baš kao i Aleksandar Vucic.\n29. decembra 2020. u 19.21\nAutokrate kao Vucic i ne znaju drugacije nego da kopiraju druge autokrate kao Putin. Probao je i Tramp ali ga je americki narod sklonio na vreme. To nazalost ne radi za Srbiju i Rusiju koje tradicionalno imaju autokrate na vlasti.\nБорис Белич kaže:\n30. decembra 2020. u 15.46\nНисам симпатизер АВ. Али, оно што су изградили СНС у србији није ни из далека изградио комунизам а ни жуте демократе.\nШти се тиче обраћања пред нову годину, то су први увели западни системи. Све што ја видим овде у србији видео сам прво на западу. Иначе живим у аустралији 33 године и долазим у србију сваке године.\nСад седнем у ауто у суботици и идем у Ниш без проблема. Друфих проблема има аки полако\n29. decembra 2020. u 19.38\nMa ko to gleda?\n29. decembra 2020. u 20.09\nKada su drzavni interesi u pitanju svaki drzavnik mora biti spreman da radi sa svima i da odrzava razlicite odnose. Svetska politika i diplomatija su jako slozene stvari, dok Vucic uspesno balansira izmedju velikih sila.\n29. decembra 2020. u 20.42\nKo mnogo priča,ne fali mu greh.Covek se lako razigra u demagogiji,pogotovo ako nema STA da kaže.\n29. decembra 2020. u 21.03\nOd koga ti zavisi celovitost države moraš i da ga pohvališ.\n30. decembra 2020. u 15.18\nPricanje bajki o evropskom putu Srbije,“laz da je Srbija „sampion Evrope po ekonomskom rastu“,etiketiranje pojedinaca iz opozicije „kao drzavnih neprijatelja“,ima samo jedan cilj,SPRECITI formiranje kriticke mase gradjana po ulicama.


Foto: Tanjug | "Otkriće vanzemaljskog života moguće za 100 godina"\nSrna 09.10.2019 11:30\nOn je podijelio Nobelovu nagradu sa sunarodnikom, astrofizičarem Mišelom Mejorom za "otkriće egzoplaneta u orbiti zvijezde solarnog tipa". Treći dobitnik je američki fizičar Džejms Pibls za "teoretska otkrića u fizičkoj kosmologiji".\nKueloz je naglasio da je hemija koja je dovela do nastanka života sveprisutna i da je zato teško povjerovati da smo sami u svemiru, prenio je "Sputnjik".\nKueloz je sa Mejorom otkrio prvu egzoplanetu 6. oktobra 1995. godine i ona je dobila naziv "51 Pegasi b". Tragovi vode detektovani su u atmosferi ovog nebeskog tijela 2017. godine.


NEKADA MIRNO PORODIČNO MESTO, DANAS CENTAR NAJGORIH UŽASA: Upoznajte Kastel Volturno (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n05.02.2020. • 14:41 Srbija Danas/Jutarnji list\nNEKADA MIRNO PORODIČNO MESTO, DANAS CENTAR NAJGORIH UŽASA: Upoznajte Kastel Volturno (VIDEO)\nPored italijanske mafije ovde se poslednjih godina etablirala i nigeraijska mafija.\nNe, ovo nije Nigerija, ovo je Italija. Kastel Volturno, gradić udaljen dva sata vožnje od Rima prema jugu. Direktno na moru. Ovde je nekada bio porodični turistički raj. No, danas je Kastel Volturno grad od kojeg su vlasti digle ruke. Središte organizovanog kriminala i siromaštva. Posvuda otpad i ruševine.\n(UZNEMIRUJUĆI FOTO) Ubijeno više od 50.000 BELIH MEDVEDA: Ugrožen oprstanak vrste!\nKristina je na zabavi upoznala UGLEDNOG BIZNISMENA, a posle nekoliko sati pronađena je MRTVA U KADI\nSAKRIVALA SE U KUĆI JER SU KOMŠIJE MISLILE DA JE VEŠTICA: Ova žena ima čak 31 prst, evo kako izgleda (FOTO)\nPored italijanske mafije ovde se poslednjih godina etablirala i nigeraijska mafija. Davide, nekadašnji član jednog od nigerijskih klanova, današnji doušnik policije koji ne želi da mu se spominje ime, govori kako se dve mafije različitih etničkih predznaka dobro nadopunjuju. Zapravo je Kamora, kako se u ovom delu Italije naziva mafija, ovaj gradić prepustila nigerijskim bandama.\n- Kastel Volturno je centar nigerijske mafije i jedino mesto gde možete živeti bez da vas neko kontroliše. Ovde možete raditi što vam je volja bez da vlasti uopšte nešto saznaju - priča Davide.\nNigerijci ovde obrću milione, pre svega krijumčarenjem droge i prisilnom prostitucijom. Davide je bio jedan od krijumčara droge. Iz Ekvadora, Malezije ili Brazila - putovao je gde god je trebalo i u malim paketićima koje je progutao prebacivao kokain u Italiju. U želudac mu je stalo do 1,2 kg. Kao kurir je doživeo mnogobrojne brutalnosti.\n- Ako neki kurir nakon dolaska u Italiju i iz nekog razloga nije mogao izbaciti kokain iz probavnog trakta, onda su ga svezali i pustili da umre. I nakon toga bi mu izvadili kokain iz utrobe. Roba je važnija od čoveka. Čovek ne vredi ništa - priča Davide.\nU Kastel Volturnu nigerijska mafija ima odrešene ruke. Kao i drugde u Italiji, vlasti se teško suočavaju s organizovanim kriminalom. Mafija preuzima napuštene zgrade, kojih je ovde sve više i tamo trguje svačim: oružjem, drogama, te ženama i devojčicama koje prisiljava na prostituciju.\nVisoko profesionalan i unosan posao. Davide govori o tome kako se na otvorenom moru preuzimaju pošiljke:\n- Oko 10 sati uveče pratimo pojavljuju li se na pučini na horizontu neki signali. Tada uskačemo u glisere i pokupimo robu.\nDavide je svestan da ima mnogo policajaca i karabinjera koji znaju za ovu praksu, ali ne preduzimaju ništa. On smatra da Italija nema problem samo s jednom mafijom. On, kako kaže, želi da se moć nigerijske mafije, koja seže do visokih političkih krugova, napokon smanji.\nTUŽIBABA! Devojka otkrila da je momak varao na ispitu, a on se branio: Nisam jedini! OTPUŠTENO 30 POLICAJACA\nNAJUTICAJNIJI ČOVEK PRED OSTAVKOM! Supruga premijera optužena za ubistvo njegove prve žene (VIDEO)\nKRVAVI STAMPEDO U ŠKOLI: Deca BEŽALA OD NASTAVNIKA, 14 mališana IZGUBILO ŽIVOT (VIDEO)\nSKANDAL U BERLINU: Hitler prikazan kao biblijska ličnost! (FOTO)\nDA LI NAM PRETI BIBLIJSKI POTOP? Ispod Grenlanda se nalazi tempirana bomba (VIDEO)\nKastel Volturno Italija Mafija Nigerija droga prostitucija oružje\n24.11.2020. • 16:24\n24.11.2020. • 16:07\n24.11.2020. • 16:06\nPREVRNUO SE BAGER KOD SMEDEREVA: Ima teže povređenih\n24.11.2020. • 16:26\nHRVATSKA UVODI OBAVEZNU VAKCINACIJU I ŠESTOMESEČNI LOKDAUN: Nove strože mere najavljene za kraj nedelje\n24.11.2020. • 16:22\n24.11.2020. • 16:38\n"ŠTA NAM TO RADIŠ?" Lidija Vukićević pomutila pamet muškarcima! Malo više OTKRIVENE NOGE...\nDa li ste dobili ovu poruku na Whatsapp-u? Ako je otvorite, UNIŠTIĆE vam telefon!\nRAMPA OD NBA LIGE: Dončić ne igra za Sloveniju (FOTO) Košarka\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) EKSPLODIRALA JOŠ JEDNA AUTO-BOMBA: Ne stižu da izbroje mrtve Turke i džihadiste Sirija\nDOŠAO JE I TAJ DAN! "Zmija" iz lažne države neće ostati NEKAŽNJENA: Poznat početak suđenja GNUSNIM ZLOČINCIMA Kosovo\nPREVRNUO SE BAGER KOD SMEDEREVA: Ima teže povređenih Hronika


Šume i šumski ekosistemi su neophodni za život na Zemlji, Foto: Shutterstock\nSeča stabala se može vršiti isključivo u skladu s planskim dokumentima, nakon obeležavanja stabala za seču\nObjavljeno: 30.07.2019. 10:37h\nZaštita: Seča stabala se može vršiti isključivo u skladu s planskim dokumentima, nakon obeležavanja stabala za seču. Zabranjeno je da se posečeno drvo stavlja u promet dok se ne označi šumskim žigom, a za vršenje bespravne seče predviđene su kazne\nŠume i šumski ekosistemi su neophodni za život na Zemlji. Postoje tri osnovne funkcije šuma: zaštitno-regulatorne, proizvodne (privredne) i sociokulturne, a najznačajnije među njima svakako su: proizvodnja kiseonika i prečišćavanje vazduha, zaštita biodiverziteta, zaštita zemljišta od erozije, uticaj šuma na količinu padavina... Šume nas štite od buke, vetra i drugih spoljašnjih uticaja, one regulišu klimu, a pored svega ovoga, drvo kao materijal koristimo svakodnevno. Zbog ovih i brojnih drugih funkcija šuma, veoma loše utiče svaka neplanska, odnosno bespravna seča.\nDejan Miletić, rukovodilac odeljenja za zaštitu šuma i zaštićena prirodna dobra u JP „Srbijašume“, kaže da je zakonom zabranjeno pustošenje i krčenje šuma, seča koja nije planirana kao redovan vid obnavljanja i ona koja nije u skladu s planovima gazdovanja šumama, sečenje strogo zaštićenih vrsta, kao ni paljenje vatre u šumi na udaljenosti manjoj od 200 metara.\n- Seča stabala se može vršiti isključivo u skladu sa planskim dokumentima, nakon obeležavanja stabala za seču. Zabranjeno je da se posečeno drvo stavlja u promet dok se ne označi šumskim žigom i dok se ne izda otpremnica koja prati drvo u prometu. Seča šume se može obavljati u toku cele godine, osim kada su u pitanju seče u svrhu obnavljanja šuma, koje se sprovode u vreme mirovanja vegetacije, odnosno u toku jeseni i zime. Za bespravnu seču, odnosno seču koja nije u skladu sa planskim dokumentima, predviđene su kazne za pravna lica od 300.000 do tri miliona dinara, za preduzetnike od 100.000-500.000 dinara, a za fizička lica od 10.000-100.000 dinara - kaže Miletić i dodaje da JP „Srbijašume“ ima zadatak da štiti šume, sprečava, suzbija i otklanja posledice od biljnih bolesti, insekata, glodara, divljači, stoke, čoveka, požara, elementarnih nepogoda:\n- Od svega navedenog, šumski požari izazivaju najveće ekološke i ekonomske katastrofe koje mogu da zadese šumske ekosisteme, a predstavljaju veoma ozbiljan i uvek aktuelan društveni, privredni i ekološki problem.\nŠumski požari pretvaraju čitave predele u pustoš, uništavaju biodiverzitet i imaju negativne posledice na životnu sredinu čitavih područja, nanoseći neprocenjivo veliku štetu. Statistika alarmantno upozorava da je čovek u preko 95 odsto slučajeva uzročnik pojave šumskih požara, bilo iz nehata ili nepažnje.\n- Sprovodeći preventivne mere zaštite šuma od požara, posebnu pažnju usmeravamo na izgradnju vodozahvata i osmatračnica, kao i na održavanje postojećih i izgradnju novih protivpožarnih proseka koji imaju nezamenljivu ulogu u prevenciji, ali i obezbeđivanju brze reakcije i dostupnosti prilikom akcije gašenja šumskih požara - kaže Miletić i naglašava da je odgovornost za čuvanje privatnih šuma na samim vlasnicima šuma.\nSlađana Dabić iz JP „Vojvodinašume“ kaže da su nemaština i nemogućnost da se na drugi način dođe do sredstava za život, kao i blizina šume, koju počinioci tretiraju kao „svačiju svojinu“, najčešći uzrok bespravne seče na području kojim gazduje ovo preduzeće.\n- Mehanizam suzbijanja bespravne seče relativno je jednostavan. Kazne koje bi uključile ne samo vrednost posečenog drveta nego i sve troškove koji su prethodili tokom gazdovanja, kao i troškove koji prate podizanje nove šume na mestu posečene pre kraja proizvodnog ciklusa, najbolja su odbrana od krađe jer deluju destimulativno na počinioce - kaže Dabićeva i dodaje da se opasnost od pojave šumskih prizemnih požara povećava za vreme sušnih perioda:\n- O povećanoj ugroženosti od požara može se govoriti u rano proleće, nakon topljenja snega pa do početka vegetacije, i u jesen, ukoliko je vreme izuzetno suvo. U oba perioda javljaju se velike količine suve trave koja se lako pali i brzo gori. Od požara je naročito ugrožen deo šume u delu iza nasipa, branjenom od poplave, koji se graniči s poljoprivrednim zemljištem ili se nalazi u blizini naselja, gde se često pale korov i strnjika. Ugroženi su i delovi šume u blizini vikend-naselja, kao i delovi šume s aktivnim radilištima i pojačanim prometnim pravcima.\nPored elementarne nepogode, ili „više sile“, kako se to u narodu često kaže, čovek je, nažalost, najčešći uzročnik štete u šumi, zato podizanje nivoa svesti o značaju odgovornosti ljudske populacije treba da bude prioritet svih aktera društvene zajednice.\nPRIJAVITE BESPRAVNU SEČU\nUkoliko neko od građana misli da je izvršena ili je u toku bespravna seča, to može prijaviti najbližoj šumskoj upravi. Broj telefona šumskih uprava možete naći na sajtu srbijasume.rs ili vojvodinasume.rs.\nZAPALJIVI MATERIJAL U ŠUMI PREDSTAVLJA\nživi biljni pokrivač zemljišta\noboreno drveće i grane\nšumska stelja (šumska prostirka, formirana od opalog lišca sa drveća)\npanjevi, kao i korenje drveća\nAKCIJA SADNJE STABALA U SRBIJI\nPrepoznajući značaj šuma, „Adrija medija grupa“ i „dm drogerie markt“, zajedno sa institucionim partnerima, Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Upravom za šume, JP „Vojvodinašume“, JP „Srbijašume“, Privrednom komorom Srbije, Pokretom gorana Srbije i botaničkom baštom „Jevremovac“, pokrenuli su projekat pod nazivom „Zasadi drvo“.\n„Adrija medija grupa“ i „dm“, kao dve društveno odgovorne kompanije, ovom akcijom pre svega žele da podignu svest o važnosti pošumljavanja područja kojima je to potrebno, kao i o zaštiti životne sredine kako za nas tako i za buduće generacije. Projekat „Zasadi drvo“ trajaće četiri meseca, nakon čega će otvaranjem sezone jesenjeg pošumljavanja biti pružena prilika građanima da zasade svoje drvo tokom jednodnevne radne akcije koja će se održati poslednje subote u oktobru, kada će biti zasađeno preko 50.000 sadnica širom Srbije. Krajem avgusta objavićemo spisak tačnih lokacija na teritoriji cele Srbije, a svim građanima koji žele da se priključe našoj akciji biće obezbeđene sadnice.\nBudi deo ECO-avanture sa ImpactECO\nŠumeDrvoKiseonikŠumski ekosistemZasadi drvoDejan MiletićJP SrbijašumeOdrživi razvojAdria Media Group\nSTANKOVIĆ SA OSMEHOM APLAUDIRAO FUDBALERIMA: Milijaš se 'skinuo' i pokazao da nije zaboravio da igra!\nUZELA JE VAZELIN, NAMAZALA NA GRUDI, A UJUTRU NIJE MOGLA DA VERUJE ŠTA VIDI: Neće vam biti DOBRO!\nUMRO BIVŠI FUDBALER VOJVODINE: Tragedija u Novom Sadu!\nNEĆU DA IGRAM, NEĆU DA RIZIKUJEM ŽIVOT: Šapovalov odbija da nastupi na Australijan openu ako se ponovo pojavi dim!


Guarana Original & Guarana Aphrodisiac\nVestiKontakt Guarana Original & Guarana Aphrodisiac\nNajjače vesti ikada! Guarana još jednom zauvek menja kategoriju energetskih pića. Kultna Guarana Original dobila je nov izgled, u vidu redizajna koji smelo i snažno podstiče na akciju, a “sovicu” pretvara u Sovu.\nKako je februar vreme za ljubav, Guarana na tržiste donosi jos jedan prejak proizvod – Aphrodisiac. Sa passion fruit ukusom, Guarana Aphrodisiac je pravi sudar energije i strasti, koji će potpuno osvojiti svakog potrošača željnog akcije. Sexy beast je tu da ostane! Leave a Reply Cancel reply\nYour email address will not be published. Required fields are marked *\tYou may use these HTML tags and attributes:   <acronym title="">
      <q cite=""> <s>   STAY CONNECTED


Da li ugraditi kadu ili tuš kabinu? - Mačva Press informativni portal\nKada renovirate kupatilo vrlo je bitno šta ćete staviti u njega, kadu ili tuš kabinu? Mnogo faktora utiče na to šta treba da stavite u kupatilo, a ovde ćemo pisati o dobrim strana kade i tuš kabine i kada izabrati jednu, a kada drugu.\nKada ugraditi kadu?\nPre nego što su tuš kabine postale poznate kade su bile ugrađivane u svako kupatilo. Danas kada imamo mogućnost izbora ne bira svako da postavi kadu u svoje kupatilo. Kade su uglavnom velike i ne može svako kupatilo da ima kadu zbog svoje veličine. Ako u svom domu imate veliko kupatilo, a malu decu onda je kada pravi izbor za vas. U kadi možete da okupate vašu decu, da im napravite kupku i da se oni igraju dok ih vi posmatrate. Takođe, kada je odlična za mame i tate koji žele da se odmore u toploj vodi nakon napornog dana. Kade danas mogu da budu razne od onih ne tako velikih, do onih koje liče na džakuzije u kupatilu, a vi možete izabrati onu koja najviše odgovara vama i veličini vašeg kupatila.\nDa li su tuš kabine dobre?\nKada imate malo kupatilo onda je odlična opcija za njega tuš kabina. Tuš kabine mogu da izgledaju lepo i da budu dovoljno prostrane da u njega ubacite mali bazenčić ili veliki lavor za brčkanje vašeg deteta. Kada kupujete tuš kabinu vrlo je važno da obratite pažnju na to kako se ona zatvara i da li vrata propuštaju vodu. Treba da vodite računa da voda ne može tako lako da prođe kroz vrata vaše tuš kabine. Postoje i one tuš kabine koje dole imaju malenu kadu tako da i dalje možete da kupate dete u njoj ili da se i sami osvežite jednom kupkom.\nNekada možete da stavite i oba?\nAko imate zaista veliko kupatilo onda možete da stavite u njega i kadu i tuš kabinu. Tuš kabina može da služi za brzinsko tuširanje ili rashlađivanje tokom vrelih letnjih dana, a kadu možete da koristite za odmaranje i kupanje dece. Da li je ta opcija previše? To ćemo ostaviti vama da odlučite.\nHidroizolacija u kupatilu je vrlo važna šta god da stavite u njega. Voda jednako prska i iz kade i iz tuš kabine pa je vrlo važno da hidroizolacija čuva vašu sanitariju, pločice i cevi. Takođe, kada imate hidroizolaciju pločice mnogo teže pucaju i vaše kupatilo mnogo duže ostaje novo i lepo. Hidroizolacija nije skupa i ide pre nego što postavite podne pločice u kupatilu. Hidroizolacija nije teška da se postavi, ali ipak je najbolja opcija da zaposlite nekog iskusnog majstora koji je već to radio kako biste bili sigurni da je sve u redu.\nIzbor između kade i tuš kabine je dosta težak jer svaki izbor ima svoje vrline i mane, ali nekada nemate izbor zbog veličine vašeg kupatila pa je vrlo bitno da dobri i kvalitetno iskoristite prostor koji imate. Dobro razmislite o izboru i o postavljanju hidroizolacije i nadamo se da ćete uživati u vašem novom kupatilu.


Kolege se opraštaju od policajca Bojana kojeg je ubio grip: "Otišao je jedan od najboljih, uvek je izlazio kao pobednik" | Telegraf - Najnovije vesti\n10. februar 2019 | 16:20 » 16:23\nSaučešće porodici izjavio je i Nezavisni policijski sindikat Srbije\nPovodom smrti policijskog službenika PU Niš, Bojana Mitrovića (43) koji je noćas preminuo od gripa, oglasio se Nezavisni policijski sindikat Srbije.\n- Otišao je jedan od najboljih: Bojan Mitrović, naš kolega i prijatelj iz niške policijske stanice Medijana preminuo je posle kraće bolesti. Nezavisni policijski sindikat Srbije izražava saučešće njegovoj supruzi i deci, rodbini i mnogobrojnim prijateljima - naveo je u oproštajnoj poruci NPSS.\nBojanovi prijatelji na njegovom Fejsbuk profilu ostavljaju dirljive poruke.\n- Brate moj, uvek si izlazio kao pobednik, znajući te svi smo verovali da ćeš to uspeti i ovog puta. Brate moj, neka ti je laka zemlja, počivaj u miru i znaj da ćeš živeti dok zadnji od nas koji je je poznavao, postoji - napisao je jedan od Bojanovih kolega.\nPolicajac, koji je šesta žrtva epidemije u Nišu, biće sahranjen sutra u 14.30 sati na Novom groblju u Nišu.\nPolicajac je 6. žrtva epidemije u Nišu: Primljen u veoma teškom stanju, grip ga ubio u toku noći\nJoš dve osobe preminule od gripa u Nišu, zabranjene posete pacijentima širom Srbije: Epidemija sve ozbiljnija, desetine ljudi se bore za život!\nDete (2) preminulo u čačanskoj bolnici: Lekari su rekli da je stabilno, sat i po kasnije iznenada mu se pogoršalo stanje\nTagovi: Grip, NIS, Policajac, virus gripa, Žrtva\nana 10.02.2019 20:26\nMinistar zdravlja se pohvalio da je ove godine protiv gripa vakcinosano više ljudi nego ikada pre, drugi lekar izjavljuje da nikada nije video u karijeri da od gripa pluća propadnu u roku od 24 časa. Moje pitanje je šta su sadržale te vakcine, možda mutiran virus gripa, jer ovo nije normalno što se dešava. Epidemiolozi kažu da vakcinacija stvara 'kolektivni imunitet', ministar da je vakcinisano protiv gripa više ljudi nego ikada i evo od gripa nam umirlo u 2019 20 ljudi, i ko zna koliko još a da nije registrovano da je od gripa i desetine su kritično. Ovo je više smrtnih slučajeva nego da je ratno stanje. Zašto lekari ćute, zašto Ministarstvo ne proglasi epidemiju,a Batut da objavi koji virus je u pitanju.\nSeja 10.02.2019 19:34


Otvoren Berlnale-56-medjunarodni filmski festival | Panorama | DW | 10.02.2006\nOtvoren Berlnale-56-medjunarodni filmski festival\nŠarlote Rempling otvorila 56 festival. U konkurenciji emdju 19 filmova i bosansko-hercegovački"Grbavica" sa ratnom tematikom. u jedmnoj nedelji 150 000 gledalaca u kino dvorana glavnog njemačkog grada.\nSigourny Weaver-glavna glumica prvo-prikazanog filma u Berlinu\nSinoć su Šarlote Rempling i direktor festivala Diter Koslik otvorili tradicionalni 56.Berlinale-medjunarodni filmski festival koji je počeo projekcijom britansko-kandanske monodrame“Snow Cake“/Sniježni keks. U zvaničnoj konkurenciji u narednih 10 dana biće 19 filmova.\nBaš kao i u njemačkom filmu „ Who is Who“ pojavila se plejada domaćih gliumaca od Michael Balhaus, Susane Lothar, Jan Josef Liefers, Franke Potente, doVolker Schlodorff . U žiži su pak bili internacionalne zvijezde:Charlote Rempling,te glavne zbvijezde prvog prikazanog filma-Sigorurny Weaver i Alan Rickman. Glavnu ulogu festivala igra publika, rekao je na ortvorenju direktor Kosslick\n„Otkako je započeo Berlinski festival, tome je 56 godina, veći dio ljudi čineio obična publika, ljubitelji festivala koji pune dvorane. Bez obzira je li kiša ili snijeg,njih 150 000 nedeljno je u kino-salama.Amogu samo reći da je to veličanstveno ine mogu ništa više poželiti,nego da se nastavi tako“.\n„Britansmko-kanadski film“Snow Cake“Cake“/Sniježni keks“ režisera Mark Evansa publika je vidjela jutros.\nJedan introvertni tip srednjih godina odlazio kod majke svoga preminulog sina.S njim u autu je jedna 19 godišnja djevojka,koja ne stiže na cilj,enego smrtno strada.\nTeško traumatizovan Ala traži njenu majku,koja je medjutim autist.Ona shvata da jjoj je kćer poginula, ali to ne osjeća.\nLinda Freeman,koju odlično tumači Siggourney Weaver zu pomoć nježne komšinice Megy shvata svijet. Alanu to pomaže da i sam spozna tamni dio svoje prošlosti,te doživljava i više nego je obična žalost za umrlim. U žiriju za slatnog i srebrenog medvjeda je i svjetski star Nijemac Armin Mueler Stahl, koji kaže:\n„Raduje me da vidim dobre filmove,filmove koji su politički, ruše barijere i grade mostove,filmove koji pomnažu da se ljudi i svijetovi bolje medjusobno razumiju.To je za mene vrlo važno“.\nUstvari od 19 filmove u konkurenciji Berlinala većina je političkih. Američki film govri o korumpiranosti i intrigama naftnog miljea, bosanski film „Grbavica“ govori o tragediji jedne žene, koja u jednom srpskom logoru biva silovana zatrudni i rodi dijete, prateći njihovu sudbinu.\nBritanci su poslali film kojio govori o tri Muslimana iz Britanije,koji greškom dospijevaju u američki vojni zatvor Gvantanamo, kao osumnjičeni Talibani. Njemačka je zastupljena sa četiri produkcije od kojih je jedan Oskara Rohlersa “Elementarteilen“ po romanu o kojem se mnogo diskutovala čiji je pisac Francuz Mišel Houllebecq.


MELOUN: Ne želim da kritikujem Đorđevića, Srbija je igrala razočaravajuće! Jokić se vratio u 'komfornu zonu'! - Mundobasket, Košarka, NBA, Vesti, Reprezentacija\nHotSport»Mundobasket, Košarka, NBA, Vesti, Reprezentacija»MELOUN: Ne želim da kritikujem Đorđevića, Srbija je igrala razočaravajuće! Jokić se vratio u ‘komfornu zonu’!\nMELOUN: Ne želim da kritikujem Đorđevića, Srbija je igrala razočaravajuće! Jokić se vratio u ‘komfornu zonu’!\nAleksandar Ilić| 2019-10-08T17:47:27+02:00\t8. okt 2019. 17:47|0 komentara|HotSport\nTrener Denver Nagetsa Majk Meloun govorio je o učinku zvezde tima iz Kolorada Nikole Jokića na Svetskom prvenstvu u Kini.\nMeloun je istakao da ne želi da kritikuje način na koji je Đorđević koristio Jokića, ali je rekao da mu je drago što se vratio u svoju komfornu zonu.\n– Mislim da je Srbija odigrala razočaravajuće u Kini. Jokića su koristili na poziciji krilnog centra, uvodili su ga sa klupe… Nikola je veoma uzbuđen i srećan što je posle takvog iskustva došao u Denver u kojem se oseća komforno u vezi svega. Kako ga koristimo, na koji način… Ovo nije kritika prema Srbiji i Đorđeviću – rekao je Meloun, a prenose američki mediji.\nMnogi su očekivali da Jokić u svim kolonama statistike predvodi Srbiju, ali to se nije desilo.\n– Saša Đorđević je strašan trener. Ali, mislim da je Nikola uzbuđen zbog povratka ovde. Sviđa mi se u kakvoj je fizičkoj spremi, ali još više i u mentalnoj – dodao je Meloun.\nTAGOVI: Srbija, Denver Nagets, Nikola Jokić, Majk Meloun, Saša Đorđević\nOSTVARILA SE NAJVEĆA ŽELJA ‘GROBARA’: Partizan objavio važan potpis!Iskusni plejmejker je potpisao novi ugovor sa Partizanom NIS.


Počeli radovi na rekonstrukciji mosta u Vratarnici – Ničić obišao radove - Glas Zaječara\nHome Društvo Počeli radovi na rekonstrukciji mosta u Vratarnici – Ničić obišao radove\nMeštani Vratarnice konačno će dobiti nov most koji povezuje dva zaseoka – Mali Beograd i Tvna alugu. S obzirom da povezuje dva naselja u ovom selu, za njih je do sada stari most predstavljao veliki problem, jer su automobilima i mehanizacijom morali da prolaze dužim putem, piše Timočka.rs.\nPodsećamo, portal Glas Zaječara pisao je o problemu sa mostom preko reke Šaške, u Vratarnici, još 26. septembra 2019. godine. Da li je nadležnima bilo potrebno da se raspišu izbori za Savet MZ, pa da se ovaj višegodišnji problem sa mostom reši?\nPrethodni tekstSutra počinje isplata poljoprivrednih i vojnih penzija\nNaredni tekstŠkola u Rgotini u konkurenciji za osvajanje računarskog kabineta, glasanje do 5. jula