Odakle si sele Šakira\nPamela u velikom bratu\nPosle euforije i obožavanja novopečene britanske ...\nPrinceza je dosadna!\n> Odakle si sele Šakira\nPregledano: 2188 puta\nŠakira poreklom iz Makedonije\nZanosna kolumbijska- svetska- muzička i kakva sve ne zvezda Šakira dobila je novu etiketu. Tiče se njenog balkanskog porekla i izgleda da nisu u pitanju prazne priče već istinski geni naših komšija.\nŠuškalo se, pričalo već neko vreme a onda su potvrdili i kolumbijski mediji da Šakirin otac potiče iz Makedonije. Vilijam Mebarak Čadid je polu-Makedonac, polu-Libanac. Taj podatak piše na Fox News stranici kao i na službenoj stranici muzeja voštanih figura Madam Tiso, gde je Šakira opisana kao dete oca Amerikanca libansko-makedonskog porekla.\nČak i je na nedavnom koncertu u Bejrutu Šakira sama rekla da koncert posvećuje ocu koji je polu-Libanac polu-Makedonac. Šakirin deda je bio Libanac, a oženio se Makedonkom. Njihov sin Vilijam rodio se u Americi, a kasnije se odselio u Kolumbiju gde se oženio devojkom italijansko-španskog porekla. Nidija del Karmen Nipoli Torado, Šakirina majka, bila je njegova druga žena.\nPravi koktel egzotike teče njenim venama nije ni čudo što očarava sve, bez obzira na pol, nacionalnost i geografsku širinu. Ako ona i njen zgodni fudbaler Barselone reše da prave potomke, nikad se ne zna možda on ima jednu osamnaestinu srpske krvi. A- ha, pa ćemo i mi biti u priči. Mada ne bi me čudilo da se i Grci uključe, i onako su jadne makedonce do skora ganjali za Aleksandra Makedonskog, što bi im prepustili Šakiru...


Emotivni, finansijski i drugi razlozi za razvod braka - Mačva Press informativni portal\nSve češća pojava u 21. veku jeste razvod braka. Veliki broj parova odlučuje se na ovaj, ne tako jednostavan i brz korak, bilo da su u pitanju godine i godine zajedničkog života, ili svega tek nekoliko meseci. U današnjem vremenu dolazi do toga da parovi budu i samo nekoliko dana u bračnoj zajednici, pa se odluče na razdvajanje.\nSigurno je da postoji duga lista pojedinačnih razloga, bura emocija i ogroman broj noći i noći razmišljanja i „vaganja“, što za zajednički rezultat ima razvod braka. Iako deluje da se tada pravi presek i mnogo toga rešava, često do novih problema kako emotivne, tako i administrativne prirode, u stvari tek dolazi.\nEmotivni razlozi koji dovode do razvoda\nSvaka osoba bračnu zajednicu doživljava na različit način. Neko se apsolutno pronađe, čak i kada kratko vreme poznaje supružnika, sa spremnošću na toleranciju, bezuslovno ljubav i prilagodljivost u svakom pogledu. Ipak, nekada i tada razvod braka bude neizbežan, posebno u slučaju nedostatka ljubavi, emotivnih padova i kriza. Najvažniji uslov za život u zajednici jeste obostrana ljubav. Uz to, nezaobilazno idu i pažnja, razumevanje i požrtvovanost.\nKada to kod jedne strane izostane, razvod braka nekada može biti jedino moguće rešenje. U slučaju kada se supružnici dogovore, sporazumeju i reše da daju svom braku još jednu priliku, to je odličan kompromis. Često se dešava da parovi ostaju u bračnoj zajednici zbog dece, ali ukoliko nema osnovnih načela zajedništva, i tada može rezultirati neuspehom.\nRazlozi materijalne prirode koji prouzrokuju razvod\nRazvod braka može da se dogodi i usled finansijskih razloga, mada su emocije čista osnova zajedništva. Naime, nedostatak novca je čest razlog svađa supružnika, nerazumevanja i različitih pogleda na svet i budućnost. Pored toga, i žene i muškarci su nekada prosto prinuđeni da rade veliki broj časova tokom dana, a često i vikendom, kako bi svojoj porodici obezbedili egzistenciju. Parovi pronalaze pored redovnih poslova i druga radna mesta i dodatna angažovanja, kako bi imali siguran izvor prihoda. Sve navedeno, rezultira činjenicom da supružnici nedovoljno vremena provode zajedno, kao ni sa svojom decom. Dolazi do međusobnog udaljavanja, prepirki i jednostavno toga da svako počinje polako da vodi svoj, samostalan život.\nDrugi razlozi koji vode ka razvodu\nPostoji još niz razloga koji mogu za rezultat imati razvod braka. Na primer, odlazak jednog od supružnika na duži rad u drugi grad ili inostranstvo. To je sve češća pojava u današnjem vremenu, koja ne mora nužno da rezultira razvodom, ali donosi brojne probleme parovima. Pored toga, neusaglašenost stavova i mišljenja u pogledu brojnih aktivnosti, kao što je kako provesti slobodno vreme, takođe može da utiče prvenstveno na sve manje emocije, a zatim i za odlazak iz zajednice. Pronalazak novog posla, promena mesta življenja, ali i nesuglasice u višegeneracijskoj porodici, neki su od uzroka stresa, napetosti, svađa, a samim tim i put ka razvodu.\nRazvod braka može da bude iz emotivnih, finansijskih ili razloga druge prirode. U modernom vremenu, sve je manje tolerancije među parovima, kao i spremnosti na uvažavanje različitih stavova i mišljenja, a značajan faktor je i stanje krize i stresa. Usled nedovoljnog međusobnog uvažavanja, nespremnosti da se pojedinačne potrebe prilagode zajednici, kao i jednostavno nedostatka ljubavi, ogroman broj parova odlučuje se na prekidanje bračnog odnosa.


„Pregled za sve“ je važna akcija kojom će sve dermatovenerološke ordinacije u državi biti opremljene dermatoskopima za ranije otkrivanje potencijalnog raka kože. Eucerin, podržan od strane Ministarstva zdravlja i Fonda B92, nastavlja da se bori za zdravu kožu i pomaže da se neslavni visoki procenat kasno otkrivenih melanoma u Srbiji što pre smanji.\nProcenat kasno otkrivenog melanoma se može smanjiti i prevencijom. Zato je logotip akcije pronašao svoje mesto na svim Eucerin Sun proizvodima i oglasio svrhu akcije: kupovinom proizvoda podržavate nabavku dermatoskopa, ali i štitite sebe od opasnih posledica.\nCentralni motiv našeg logotipa akcije jeste crni flor – internacionalni simbol raka kože.\nSamoobmana je najsnažniji mehanizam kojim svakodnevno ljudi odlažu odlazak kod doktora. Zato smo napravili efektan tv spot koji upravo samoobmanu postavlja u centar dešavanja.\nU glavnoj ulici Beograda, postavili smo izložbu pod nazivom „Kako sunce vidi Vašu kožu“ i izložili snimke ljudi viđene UV kamerom. Na taj način, prolaznici su mogli da vide kako ih tačno zaštitni faktor štiti od zračenja i više poveruju u delotvornost proizvoda koji se na koži zapravo ne vidi kad se nanese.


Osvrt na rezultate letnje polusezone 2018/2019 – Plivački klub Ušće\nPlivački klub Ušće\nSRC "Tašmajdan" – SRC "25. Maj-Milan Gale Muškatirović" – SROC "Vračar"\nŠkola plivanja – Termini\nSportsko plivanje (predtakmičarska grupa) – Termini\nSportsko – rekreativno plivanje za decu i omladinu – Termini\nSportsko – rekreativno plivanje za odrasle\nTakmičarsko plivanje – Termini\nŠta je jednom takmičaru neophodno od opreme za trening?\nNaručite PLIVAČKU KAPICU sa obeležjima kluba!\nNaručite MAJICU sa obeležjima našeg kluba!\nОбјављено август 31, 2019 од pkusce\nOsvrt na rezultate letnje polusezone 2018/2019\nSezona koja je za nama bila je ispunjena sjajnim rezultatima, putovanjima, smešnim dogadajima u bazenu i van njega.\nNaš klub je u februaru imao 3 takmičara (Bogdanović Igor 2004, Cvijetinović Dušan 2006 i Nikolić Jovana 2007) koji su ucestvovali u regionalnom razvojnom kampu u organizaciji plivačkog saveza Beograda za koje je kfalifikacija rezultat ostvaren na prvenstvima Srbije i Beogradskoj ligi datog pojedinca. U sezoni 2019/2020 očekujemo da se broj kvalifikovanih iz našeg kluba dodatno poveća.\nZatim su usledila prva takmičenja u sezoni i zimska državna prvenstva na kojima je uzet lep broj medalja i ostvaren dobar broj značajnih rezultata: obećavajuć nastup pionira na zimskom prvenstvu Srbije, sjajne sprint trke Igora Bogdanovića na takmicenja „Ante Lambaša“, Orlović Mia (2004) svojim nastupima pokazuje da je čeka svetla budućnost u plivanju, Filip Denisov (2007) ostvaruje svoje prve zapaženije rezultate, Petar Miličić (2008) biva prvi decak iz Beograda iz svoje generacije koji je 200m ledjno spustio ispod 3.00min i ostvaruje vreme 2:57,20, Simonović Mia (2008) pokazuje svoj raskošni talenat na više razlicičtih trka i osvaja nekoliko medalja, cela generacija 2008. pliva svoje prve trke na 400m kraul a Katarina Ćorović (2008) na istoj trci i osvaja jednu od svojih prvih medallja, i za kraj – na istim takmičenjima afirmišu se plivači iz mlađih generacija predvodjeni Alempijević Minom (2009), Bakić Nađom (2009), Miletić Filipom (2009), Knežević Strahinjom (2009), Smiljanić Uglješom (2009), Srnom Bojičić (2010), Jelenom Brkić (2010) i Ivonom Majkić (2010).\nKako je polusezona išla dalje tako su i rezultati počeli da bivaju sve bolji i na takmicenju „Sve prolazi, Zvezda traje“ naši takmicari uzimaju pozamašan broj visokih plasmana od kojih se posebno izdavaja prva medalje Filipa Denisova (srebro na 50m prsno) i dva zlata Srne Bojičić (50m delfin i 50m kraul). U junu su nas dočekale Velika i mala liga Beograda. Na velikoj ligi Beograda generacija 2008. je pokazala da se sastoji iz vrlo perspektivnih pojediaca. Pored gore pomenutih iz te generacije koji su nastavili u ritmu proleca, na ovom takmičenju su se svojim rezultatima nametnuli i Vuk Trujić (treće mesto u gradu na 200m kraul), Veljkov Kosta (drugo mesto u gradu na 50m kraul), dok su Lazar Dugandžić, Uroš Atanacković, Miletić Pavle i Vuk Banović znacajno popravili svoja vremena i tehnike. Generacija 2007. predvodjena dečacima Denisov Filipom (ostvario visoke plasmane na 50m prsno, 100m prsno, 50m kraul, 100m kraul), Banović Vukom, Viktorom Stankovićem, Kostom Vukćevićem i devojcicama Ginić Vanjom i Ðurić Tatjanom popravila je svoja vremena i imala nekoliko lepih nastupa. Braca Cvijetinović, Dušan (2006) i Lazar (2005) , i Iva kljun (2005) su imali nekoliko dobrih nastupa a mladji brat je u svojoj generaciji zauzeo visoke plasmane na 50m kraul, 50m, 100m i 200m prsno. I na kraju, liga je bila još jednom pokazatelj na svetlu budućnost Mie Orlović koja svojom tehnikom pocinje da prestiže veliki broj plivacica iz našeg glavnog grada iako je sa plivanjem počela da se bavi pre samo godinu i po dana.\nMalu ligu Beograda je obeležila Jelena Brkić ubedljivom pobedom na 50m leđno i srebrom na 100m kraul! Na istom tamičenju jedno od svojih prvih ili prve nastupe sa zabeležili Dragić Lena i Mihajlo, Petrović Milan, Hamović Kolja i Dugandžić Emilija.\nDrugu polovinu juna su obeležile pripreme na Tari koje su bile osnova za rezultate koji su usledili na letnjim državnim prvenstvima. Kao i uvek, i ove godine su osmesi, vedrina i vaspitanje naše dece ulepšala ovo putovanje.\nSamo leto su obeležila državna takmičenja na kojima su se pojedinci dosta istakli. Iako bez medalje ovog puta, Katarina Ćorović je plasmanima u prvih 10 pionira Srbije u disciplinama 200m i 400m kraul uspela da se pokaže kao vrlo perspektivna mlada plivacica. Petar Miličić otplivao sjajnu trku na 100m leđno i zauzeo lep plasman u kategoriji sa godinu dana starijima. Simonović Mia, je i pored upale uha zabeležila par dobrih nastupa. Ostatak pionirske ekipe – Trujić Vuk, Atanacković Uroš. Lazar Dugandžić, Veljkov Kosta, Alempijević Mina i Bakić Nađa su kao mlađi pioniri pokazali (pogotovu rezultatima u štarefama) da će sledeće godine kao stariji pioniri, kako timski, tako i pojedinačno beležiti sjajne rezultate.\nSezonu su zatvorili, i to na sjajan nacin, juniori.\nNašoj juniorskoj ekipi ove sezone se pridružila Sara Živković (2004) koja je svoje rezultate sa malih bazena sada prenela na velike. Mia Orlović je spustila sva svoja vremena na ciljanim trkama i deklarisala se kao sjajna plivačica koja zbog svoje neverovatne upornosti, radnosti i discipline postže nešto što se na prvi pogled cini nemogućim – u plivanju je za kratko vreme prevalila veliki put od početnika do konkuretne juniorke, dok je u sinhronom plivanju ovog avgusta sa kadetskom reprezentacijom otišla na svetsko prvenstvo gde je takodje zabeležila visok plasman!\nI na kraju, u svojoj poslednjoj trci ove sezone, Bogdanović Igor je na letnjem državnom prvenstvu juniora osvojio bronzu na 50m ledjno! Sjajnim vremenom od 29,83 ostvaren je rezultat koji može biti kamen temeljac za njegov budući rad! Bravo Igore! Trku možete pogledati ovde.\nSvaka čast svoj deci, svim trenerima i svim roditeljima na ovim rezultatima!\nDakle, sjajna polusezona je iza nas i nastavljamo dalje brži, jači i bolji!\nПретходни чланакПретходно Novogodišnje druženje sa Veljom!\nNovogodišnje druženje sa Veljom!\nLetnja državna prvenstva za pionire i kadete 2018 – sjajni nastupi naših takmičara i medalja Jovane Nikolić!\nIzveštaj sa dosadašnjih takmičenja na kojima je PK „Ušče“ učestvovao u 2018. godini\nMala liga Beograda, leto 2018


Varaždinske vijesti - Habijan se sastao sa Šiljegom: Probleme rješavamo sad, nećemo čekati 21.svibnja\n10. Svi 2017., 09:56\nKandidat za gradonačelnika Grada Varaždina Damir Habijan, sastao se s državnim tajnikom u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, Marijom Šiljegom, zajedno s kandidatom za zamjenika gradonačelnika Denisom Čupićem i kandidatom za župana Varaždinske županije, Alenom Runcem, te su razgovarali o problematici baliranog otpada.\n- Ne čekamo 21. svibnja. već koristimo ovo vrijeme za rješavanje problema - izjavio je Habijan, navodeći kako je evidentno da su sve dosadašnje garniture vlasti štitile određene interese, ne građana, već uske skupine ljudi koji su problem stvorili i doveli do ovog stadija.\n- I dalje intenzivno komuniciramo s više ljudi na državnoj razini o mogućnosti raspetljavanja problema otpada u Brezju. Napominjem još jednom kako se ovaj problem može riješiti samo kroz intervenciju Vlade Republike Hrvatske s kojom imamo direktan kontakt i koja je pokazala spremnost i volju pomoći građanima Varaždina te znati osigurati zdrave i sigurne uvjete za život - istaknuo je Habijan.\nUpravo zbog svega navedenog održan je ovaj radni sastanak s državnim tajnikom u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, kako bi se u što kraćem roku realiziralo rješenje i otklonila opasnost po zdravlje građana.\n« Habijan: Zdravlje naših građana ne može više čekati\nMinistar Marić: Gradske vlasti do sad nisu razvijale konkretne projekte »


Odbornici pljevaljske opštine će glasati elektronski?\nodluka 24. novembra\nLokalni parlament u Pljevljima više od pet mjeseci nije održao sjednicu, iako je statutom predviđeno da se održava jednom u tri mjeseca\n4896 pregleda\t1 komentar(a)\nOdluku o izmjenama poslovnika o radu Skupštine opštine Pljevlja, kojom će se omogućiti odbornicima glasanje elektronskim putem, kolegijum predsjednika Opštine donijeće 24. novembra, nakon što sličnu odluku donese državni parlament dan ranije.\nTo je odlučeno na sastanku predsjednika Skupštine Dragiše Sokića sa šefovima odborničkih klubova. Sastanku nisu prisustvovali odbornici Nove i DNP-a i PzP Milan Lekić, Vladislav Bojović i Božidar Bajić.\nVladajuća koalicija koju predvodi DPS tražila je da se sjednica lokalnog parlamenta, na kojoj bi se usvojila izmjena poslovnika, održi u četvrtak.\nNacrtom odluke predviđeno je da u slučaju postojanja epidemije virusa kovid 19 sjednice lokalnog parlamenta mogu održati na daljinu, uz korišćenje informaciono-telekomunikacione tehnologije. Odbornik može učestvovati u radu Skupštine opštine na daljinu samo ako je zaražen virusom, ako se nalazi na bolničkom liječenju ili ako mu je određena samoizolacija.\nSO Pljevlja nedavno nije održana jer je vladajuća koalicija napustila sjednicu nakon što je konstatovano da u sali nisu prisutna njihova dva odbornika, bez kojih nisu imali većinu, a koji, kako je kazao šef odboničkog kluba DPS-a Danijel Živković, nisu mogli da prisustvuju sjednici zbog obaveze da budu u samoizolaciji.\nLokalni parlament u Pljevljima više od pet mjeseci nije održao sjednicu, iako je statutom predviđeno da se održava jednom u tri mjeseca.\n“Razlozi zašto nisu održavane sjednice skupštine Opštine je jedan jedini, a to je epidemioloka situacija”, rekao je Živković.\nU opoziciji smatraju da su se odavno stekli uslovi uslovi da se u Opštinu uvede prinudna uprava.\nSO PljevljaDragiša SokićNova srpska demokratijaPljevljaMilan LekićVladislav BojovićBožidar BajićDanijel Živković


source.ba | Uhapšen 41-godišnji E.L. iz Sarajeva jer je pretukao S.D. i nanio mu teške tjelesne povrede\nDana 01.03.2021.godine u 23,10 sati, policijski službenici Četvrte PU lišili su slobode lice E.L., rođen 1980.godine, nastanjen u Sarajevu, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična djela iz člana 172. i člana 183. KZ F BiH (Teška tjelesna ozljeda i Ugrožavanje sigurnosti). Isti je pomenutog dana u 19,25 sati u ulici Olimpijska, općina Novi Grad Sarajevo, nanio povrede licu S.D. iz Sarajeva.\nSarajevska policija mislila da je prosjak, a onda 'naletila' na Sadika Gmitrovića, poznatog lopova iz Brčkog\nUhapšen E.H. koji je izvršio razbojništvo u zlatari na Ilidži\nU stanu na Ilidži pronađen kilogram spida i pištolj\nUhapšen A.A. zbog nasilničkog ponašanja\nPovrijeđenom je ljekarska pomoć ukazana od strane ekipe Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Kantona Sarajevo, a potom u UKC u Sarajevu, gdje su od strane ljekara kod istog konstatovane teške tjelesne povrede. O prednjem je obaviješten dežurni tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, a E.L. je predat u prostorije Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode MUP-a Kantona Sarajevo. Policijski službenici nastavljaju rad na dokumentovanju navedenih krivičnih djela.\nDana 01.03.2021.godine u 15,00 sati, na osnovu operativne potrage, policijski službenici Prve PU su u ulici Mudželeti veliki, općina Stari Grad Sarajevo, pronašli i lišili slobode lice N.K., rođena 2001.godine, nastanjena u Sarajevu, zbog postojanja osnova sumnje da je u ranijem periodu počinila krivično djelo iz člana 289. KZ F BiH (Razbojništvo). O navedenom je obaviješten dežurni tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, a ista je predata u prostorije Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje osoba lišenih slobode MUP-a Kantona Sarajevo. Policijski službenici nastavljaju kriminalitičku obradu nad navedenim licem.\nTagovi: HapsenjeMUP KS\nJoš ništa od proljeća: Biće kiše, ali i snijega: Upaljen je i meteoalarm\nPojavio se novi snimak premlaćivanja mladića u Mostaru od strane policajaca\nDruštvene mreže preplavljene oproštajnim porukama: Ovo su mladići koji su poginuli u stravičnoj nesreći na autoputu\nStravična saobraćajna nesreća desila se na dijelu autoputa A-1 Lepenica – Kiseljak u kojoj su poginule tri osobe.


Šahovski klub Goražde | rekreacija.ba | Pronađi mjesto za rekreaciju, klub ili sportsku aktivnost\nGORAžDE, Zaima Imamovića br. 44\n061 700 245\nŠahovski klub «Goražde» egzistira od novembra 1954. godine.\nČlan je Prve «A» šahovske lige Federacije BiH . Prethodne godine ovaj klub nastupao je u najjačoj šahovskoj ligi – Premijer ligi BiH. Od 1996. godine neprestano je nastupao u saveznom rangu takmičenja, a u Prvoj Saveznoj ligi nastupao je 1996., 2002., 2003., 2005. i 2007. godine. Ostalih godina, nastupao je u Drugoj saveznoj ligi Bosne i Hercegovine, a od 1996-2001 godine (dokle se ovo takmičenje igralo) vrlo uspješno je nastupao i na FINALU Kupa BiH u šahu.\nSa velikim uspjehom klub organizuje «Školu šaha» za polaznike uzrasta od 3-8 razreda osnovnih škola, koju vodi Jasmin Sadiković.\nKlub radi na potpuno amaterskom principu, tj. uz angažovanje brojnih volontera koji radu kluba daju poseban pečat i doprinos.\nKlub posjeduje, istina, neadekvatne prostorije u Gradskoj sportskoj dvorani i otvoren je za sve zaljubljenike ove igre svih uzrasta i oba pola.\nKlub je zastupljen preko svojih predstavnika u organima Šahovske Unije BiH, Šahovskog saveza F BiH i Sportskog saveza BPK Goražde. Ima, također, odličnu suradnju sa predstavnicima mnogih elektronskih i štampanih medija. U rad kluba uključen je veliki broj djece i omladine, što samo po sebi dovoljno govori. Klub ima izuzetnu suradnju sa mnogim udruženjima, a posebno, sa Udruženjem slijepih i slabovidnih lica, Udruženjem Civilnih žrtava rata, Srpskim građanskim vijećem-pokretom za ravnopravnost Goražde, Savezom RVI-a, Udruženjem penzionera, školama itd. Za potrebe jedinica Oružanih snaga BiH i MUP-a, tehnički organizira različite šahovske turnire, kojima dodatno populariše šahovsku igru na ovom prostoru.\nKlub razvija i radi na razvoju masovnog-amaterskog sporta iz kojeg se razvija i vrhunski kvalitet. U okviru kluba aktivne su sve selekcije (seniorska, juniorska i kadetska i u muškoj i u ženskoj konkurenciji).\nKlub ima oko 100 akivnih članova, među njima dosta mladih, a zatim i osoba sa različitim vrstama hendikepa.\nKlub je nosilac i osvajač brojnih internacionalnih priznanja od kojih izdvajamo 18 medalja sa MOSI (Sandžačkih) igara i to: 6 zlatnih, 4 srebrne i 8 bronzanih.


KRUNIĆ OD ZIME U VERONI ILI - IDE DALJE? - Foca-online.info | Novosti iz Foče\nKRUNIĆ OD ZIME U VERONI ILI - IDE DALJE?\nObjavljeno ponedeljak, 17 novembar 2014 15:07


ŽIVOT JEDNE MONAŠKE ZAJEDNICE\nPredanje nastanak Grgetega vezuje za sremačku dinastiju Brankovića\nU želji da saznamo kako izgleda jedan monaški dan, zaputili smo se u manastir Grgeteg na Fruškoj gori\nNastanak monaštva krajem 3. veka presudno je uticao na oblikovanje ustrojstva i versko-moralne discipline pravoslavne crkve, kakvu poznajemo danas. Iskreno pokajanje i neprestana molitva, uporno traganje za samoporicanjem i anđeoskim smirenjem, uzdigli su monahe među najpoštovanije delove pravoslavnog sveštenstva. Još u Istočnom rimskom carstvu, kasnijoj Vizantiji, gde su manastiri, možda, najstrastvenije doživljavani kao nepobediva utvrđenja i nadahnjujući svetionici hrišćanske vere, sročena su jasna, stroga pravila koja uređuju njihov svakodnevni životni ritam.\nOva crkvena praksa i danas je vidljiva u najvećoj fruškogorskoj, ženskoj monaškoj zajednici, okupljenoj u manastiru Grgetegu, koja broji 34 člana.\nJutro pre svitanja\nNarodno predanje vezuje Grgeteg za sremačku dinastiju Brankovića, tačnije za Zmaja Ognjenog Vuka i Grgura Brankovića, mada se on prvi put jasno pominje tek u turskom defteru iz 1546. godine. O složenim duhovnim potrebama nadaleko čuvene monaške zajednice, sastavljene od ličnosti različitog obrazovanja i zanimanja, stara se ugledni nastojatelj, arhimandrit Dositej Miljkov, uz pomoć protosinđela Grigorija Ivkovića.\nSlično našoj svakodnevici, i manastirski dani dele se na obične i praznične. Običan monaški dan počinje veoma rano, u četiri sata ujutro, pre svega zbog ličnog molitvenog pravila, obaveznog za svakog člana ove zajednice.\nNaredni sat monasi provode u usredsređenoj molitvi ili pažljivom čitanju psaltira ili jevanđelja, što je i inače njihova najvažnija i najsvetija dužnost. Na molitvenu prirodu neprestanog služenja Bogu i bližnjima upućuje i duboka simbolika njihovih tamnih odora. Za razliku od mirskih sveštenika, čiju spoljašnjost, takođe, obeležavaju mantija i cilindrična kamilavka, monasi preko nje nose i panu, odnosno mrtvački pokrov, sveden na dugi, crni pokrivač za glavu koji svog nosioca uvek opominje na ništavnost ljudskog života, kao i na zavetovano umiranje za grešna zadovoljstva ovog sveta.\nStepenište koje iz hrama vodi do monaških kelija, kapele, trpezarije i biblioteke.\nPrilikom monašenja, odnosno primanja shime i neizostavnog polaganja tri posebna zaveta – bezbračnosti, siromaštva i poslušnosti – svaki monah i monahinja na leđa stavljaju paraman, manji komad platna, spojen s drvenim raspećem na prsima, na kome su, oko velikog, izvezenog krsta, napisane reči: „Ja rane Gospoda Isusa Hrista na telu svome nosim!” Ovaj jednostavni i veoma rečiti sažetak same suštine hrišćanskog podviga članovi bratstva ili sestrinstva neprekidno nose ispod svojih mantija.\nSvečana manastirska trpezarija\nBudući da se manastir Grgeteg drži drevnog monaškog Ustava, u njemu se svakog dana, od pet sati, služi liturgija, koja traje oko dva i po sata. Ubrzo po završenom jutarnjem bogosluženju, tačno u devet sati, zvono poziva članove zajednice na prvi obrok – ručak. Između dve kraće molitve, monahinje u tišini obeduju, a dvore ih, sedmično birane, kuvarica i njena pomoćnica – trpezarka. Dok one postavljaju tanjire, čaše i pribor, dosipaju hranu ili donose i odnose posuđe, jedna od sestara, stojeći, glasno čita duhovno korisno štivo, obično žitija ili pouke svetitelja. Treba napomenuti da se u Grgetegu, primereno viševekovnom običaju, nikada ne jede meso, izuzev ribljeg, a i ono samo prazničnim danima, kao i da se, pored srede i petka, strogo posti i ponedeljkom. Kao nosioci „anđeoskog obraza”, kaluđeri su dužni da se od mrsne hrane uzdržavaju i na ovaj „anđelski dan”.\nKada, nakon pola sata, očitana molitva označi kraj skromnog obroka, sestrinstvo obavlja svoja poslušanja, odnosno razne poslove po blagoslovu svog duhovnog oca. Silan broj dnevnih obaveza u velikom manastiru, kakav je Grgeteg, veoma bi iznenadio sve one koji na takvim mestima očekuju neizmernu monotoniju. Spremanje sledećeg obroka za veliki broj osoba, fizički rad u bašti, stakleniku i plasteniku, dežurstva u hramu Prenosa moštiju Svetog oca Nikolaja ili održavanje higijene, samo su delić svakodnevnog života ove istaknute svetinje.\nTako protosinđel Grigorije i mati Anatolija dežuraju u kancelariji, mati Glikerija mesi prosfore za liturgiju, mati Olimpijada čeka posetioce u prodavnici suvenira, mati Teodora vodi manastirsku pekaru, a u ikonopisačkom ateljeu stvaraju darovite i obrazovane sestre Arsenija i Nina. Neke od monahinja imaju i dodatne dužnosti, poput poslušnice Koviljke, nekadašnje lekarke, ili mati Anatolije, medicinske sestre, od kojih se očekuje da svojim profesionalnim veštinama olakšaju moguće zdravstvene tegobe sestrinstva.\nU manastiru se čuva raskošna biblioteka, sastavljena od oko 4000 naslova, a ovih meseci se punom parom radi na njenoj katalogizaciji, uz neprocenjivu pomoć stručnjaka Gradske biblioteke iz Rume. Grgeteška knjižnica u prvoj polovini 20. veka bila je poznata po bogatstvu i probranosti, pogotovo nakon uprave učenog arhimandrita Ilariona Ruvarca (1832–1905), jednog od utemeljivača srpske kritičke istorije, rektora Karlovačke bogoslovije i akademika, koji je samo karlovačkoj Patrijaršiji, 1852. godine, poklonio 2433 knjige, zajedno sa ormanima i „njegovim retko lepim pisaćim stolom”, napravljenim od iste hrastovine od koje je građen i stari Orfelinov ikonostas manastirske crkve. Njegova darovitost može da se ilustruje činjenicom da je, odlikovan svojevrsnim pustinjačkim osobenjaštvom, vrlo retko napuštao monašku tišinu, ali je mnoge istoriografske probleme ipak uspevao sam da reši. Sadašnji nastojatelj, arhimandrit Dositej, kao predani istraživač i detaljni poznavalac crkvene prošlosti i semiotike, dostojan je Ruvarčev naslednik.\nKada su monasi po završetku Drugog svetskog rata ponovo ušli u uništene i opljačkane fruškogorske manastire, uz veliki trud i žestoki otpor, počeli su njihovu sveopštu obnovu. Uporna težnja za dostizanjem nekadašnjeg sjaja manastira oseti se i kroz pažljivo negovanje nekih važnih, do sada uglavnom napuštenih monaških običaja. Protosinđel Grigorije, koji obavlja i dužnost manastirskog bibliotekara, po blagoslovu nastojatelja, bavi se kaligrafijom, bez koje su nekada značajniji manastiri bili nezamislivi. Prepisao je petnaestak žitija i drugih bogoslužbenih knjiga, sledeći estetske obrasce srpskih srednjovekovnih rukopisa i iluminacija, nastalih između 12. i 15. veka\nU podne se ispred ikone Trojeručice čita akatist (molitva) Presvetoj Bogorodici. Čita je monahinja dežurna u hramu, a mogu da joj prisustvuju i ostale članice sestrinstva. Kao izraz duhovne povezanosti sa Svetom Gorom, u Grgetegu se, od 2002. godine, čuva kopija ikone Bogorodice Trojeručice, čije prisustvo, po uzoru na manastir Hilandar, sestrinstvo proslavlja svenoćnim bdenjima pred sve praznike posvećene Majci Božijoj.\nVreme između akatista i ručka u 15 sati ispunjeno je ponovnim izvršavanjem ličnog molitvenog pravila, koje određuje manastirski duhovnik i koje ne mora da bude isto za sve članove zajednice. Neko čita jevanđelje, neko psaltir, jedna monahinja izgovara Isusovu molitvu, a druga obavlja metanije, pokajanje propraćeno zemnim poklonima. U međuvremenu, uspevaju da nađu priliku za odmor ili ispunjavanje posebnih zanimanja.\nTačno u 15 sati trpezarka zvonom poziva na drugi obrok. Obred manastirske večere po svemu je sličan ručku, izuzev izbora verske literature. S obzirom na ustaljeni, vizantijski običaj da se crkveni dan računa od prethodne večeri, za trpezom se izgovaraju reči „Prologa” sa poukama i detaljima iz života svetitelja koji će sutra biti proslavljan. Dva sata kasnije počinje večernje bogosluženje koje, spojeno sa jutarnjim, traje veoma dugo, često i do 20 sati i 30 minuta. Napustivši hram, umorni monasi posvećuju se sebi, čitaju, održavaju ličnu higijenu i izgovaraju večernje kelijno pravilo. Konačno, sva svetla se gase u 22 sata i na Grgeteg se spušta mirna, okrepljujuća noć.\nPraznični dani, uključujući i nedelju, umnogome su drugačiji. Sestrinstvo ustaje kasnije i odlazi na liturgiju koja počinje tek u devet sati. Pred skladnom ikonostasnom pregradom od kamena, veštačkog mermera i metala, ispunjenom ikonama, koje je, na takozvanom engleskom platnu, 1901. godine izradio Uroš Predić, mnogobrojni vernici učestvuju u Svetoj Tajni. U takvim prilikama najubedljivije može da se sagleda velelepnost i mističnost manastirskog hrama, obnovljenog za vreme uprave Ilariona Ruvarca, a po nacrtima arhitekte Hermana Bolea.\nKaligrafski rad oca Gligorija, prepis ''Pesme nad pesmama''.\nKada ledeni dani okuju Frušku goru, dugačka bogosluženja obavljaju se u toplom, zimskom hramu Prepodobnog Serafima Sarovskog, izgrađenom povodom 2000. godišnjice hrišćanstva. Pre toga okupljali su se u skučenoj kapeli, smeštenoj u crkvenom tornju, pred malim ikonostasom, koji je 1911. godine naslikao poznati karikaturista Pjer Križanić.\nPrimivši naforu, monahinje sedaju za svečanu trpezu, na kojoj su posluženi riba, salate, prilozi, ukusni kolači i drugi slatkiši. U trošnim, rukopisnim knjigama s prikazom dnevnih crkvenih bogosluženja, pored propisa vezanih za praznične dane, ponegde je predstavljana i nacrtana čaša s vinom, kao milostiva opomena savesnim nastojateljima da, zbog neophodne utehe isposnika, malo obogate uobičajen, oskudan režim ishrane. Po završenom obedu, monahinje se odmaraju, šetaju, čitaju ili razgovaraju s posetiocima, dok ih zvono ne pozove na večeru, u 15 sati. Retku priliku da same urede svoje slobodno vreme, one uživaju i posle, sve do 22 sata, kada se opet neumoljivo gase manastirska svetla.\nPročitano: 5898 puta


Faktor | Sanica kod Ključa: Očišćeno 66 hiljada kvadratnih metara\n25.12.2019. / 15:45\nUklanjanjem kasetne municije stanovnicima su se osigurali sigurni uvjeti za život i korištenje zemljišta\nDeminerski tim Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ) - "Bihać B" tehničkim izviđanjem očistio je 65.953m2 sumnjive površine u okviru deminerskog zadatka uklanjanja kasetne municije na lokaciji "Gornja Sanica – Crkvena Glavica", kilometar sjeverno od Sanice u općini Ključ.\nOd ukupne površine predmetnog zadatka deminirana tehnički izviđena cjelina je 21.575 m2, dok je očišćeno 44.378 m2. Na ovom zadatku pronađeno je 99 komada KB-1 (zvončići) koje je na licu mjesta uništio tim Federalne uprave civilne zaštite za uklanjanje eksplozivnih sredstava (UES) "Bihać A".\nNa ovom području stanovništvo se uglavnom bavi poljoprivredom koja im je, zajedeno sa eksploatacijom šume, osnovni izvor prihoda za život. Uklanjanjem opasnosti od kasetne municije stanovnicima su osigurani sigurni uvjeti za život i korištenje zemljišta. Pored navedenog, lokalnom stanovništvu je od velikog značaja i to što se na deminiranoj lokaciji nalazi i pravoslavna crkva.


Dan: 8. Novembra 2012.\nVečeras je u Velikoj sali Općine Visoko održana Osnivačka skupština Vijeća mladih općine Visoko na kojoj su izabrana radna tijela Skupštine – Verifikaciona komisija i Kandidaciono-izborna komisija, predsjednik, te izvršeno glasanje za organe Vijeća mladih. Ispred Instituta za razvoj mladih „KULT”, koje implementira projekat formiranja vijeća mladih općina, večerašnjoj Skupštini prisustvavala je Amila Hodžić, regionalna …\nUdruženje „Damar omladine” obavještava sve članove i građane Visokog, a posebno mlade, da je izašao novi broj našeg kvartalnog lista RanDOM rezime. Ono po čemu je karakterističan jeste džepni format, informativno –edukativnog je karaktera. Ovaj projekat je nastao u saradnji sa Asocijacijom “XY” kojim nastojimo da afirmišemo mlade sa područja općine Visoko. List ima simboličan …\nUdruženje „Damar omladine” povodom obavijesti OU „Bedem” a koja se odnosi na Osnivačku skupštinu Vijeća mladih općine Visoko, odnosno na navodno nepozivanje ovog omladinskog udruženja na učešće u istoj, se u potpunosti ograđuje od ovakvih netačnih i nekorektnih informacija. Udruženje „Damar omladine” je prije par mjeseci dobilo poziv od strane Instituta za razvoj mladih „KULT”, …\nNa zvaničnom sajtu Nogometnog Saveza Federacije BiH (www.nsfbih.ba) u anketi za izbor najboljeg igrača Prve lige Federacije za mjesec oktobar našao se i nogometaš visočke Bosne, Kemal Ćesa, koji je svojim igrama u posljednjim utakmicama bio presudni igrač u rezultatima koje je Bosna ostvarila, a koji su klub iz Visokog visoko pozicionirali na četvrto mjesto …\nKomisija za zaštitu nacionalnih spomenika BiH proglasila je novih 16 dobara nacionalnim spomenikom BiH. Riječ je o arheološkom lokalitetu Mekota u Gornjim Rakanima, historijskom području Ostrovica, Ostrovački grad u Bihaću, historijskom području nekropola sa stećcima i nišanima u Faletićima, općina Stari Grad, historijskom području Zmajevac, općina Čelinac, graditeljskoj cjelini Samostan sv. Bonaventure u Visokom, mjestu …\nKompanija Centrotrans Eurolines danas je na Autobuskoj stanici Visoko organizirala promociju osam novih autobusa marke Mercedes. Autobusi su namijenjeni za prijevoz putnika na lokalnim linijama, a namjera kompanije je da u skorije vrijeme potpuno obnovi vozni park. Promociji su prisustvovali brojni gosti, predstavnici Općine Visoko te zaposlenici kompanije Centrotrans Eurolines. Načelnik u tehničkom mandatu Munib …\n8. Novembra 2012. 19. Avgusta 2020. Arhiva Visoko.co.ba\nNajbolja mlada skijašica u BiH Elvedina Muzaferija, i dalje se na austrijskim glečerima priprema za takmičenja koja slijede u novoj sezoni, a da se od Elvedine očekuje puno i da je već svi smatraju velikom nadolazećom zvijezdom, najbolji primjer je novo izdanje jedinog skijaškog magazina u BiH „Ski Magazin“ u kojem je mlada visočka skijašica …\nPonovo provalna krađa u Visokom\nDana 07.11.2012. godine, u ulici Aleja šehida Resula, izvršena je teška krađa u stan, vlasništvo G.E., iz kojeg je otuđena određena količina zlatnog i srebrenog nakita. Izvršen je uviđaj od strane istražitelja Policijske stanice Visoko. MUP ZDK


Radnik se nalazio u iskopu, kada ga je zatrpala zemlja, nezvanično saznaju "Vijesti"\n40560 pregleda\t362 reakcija\t7 komentar(a)\nStradali radnik u ulici Miloja Pavlovića\n01.06.2020. 16:01h Ažurirano: 01.06.2020. 18:38h\nTužilac Vukas Radonjić dao je nalog da se obavi obdukcija tijela pokojnog radnka, koji je stradao danas na gradilištu rekontrsukcije ulice Miloja Pavlovića u Donjoj Gorici, saopšteno je Vijestima nezvanično.\nDat je obavezujući nalog inspektoru zaštite na radu - da sastavi izvještaj o ispunjenosti svih zakonom propisanih mjera zaštite na radu u konkretnom slučaju, uz obaveznu analizu odgovarajuće dokumentacije i razgovora sa ovlašćenim licima društva Gradnjapromet:\n"I neposrednih zapažanja tokom obavljanja uviđaja, uz posebnu analizu eventualne kiše koja je nesporno tokom dana i noći periodično padala, na stanje zemljišta i uslove i okolnosti rada", rečeno je Vijestima iz tužilaštva.\nIsti sagovornik, dodao je da je tužilac naložio inspektoru da utvrdi identitet stradalog, kada je došao u Crnu Goru, kao i da prikupi obavještenja od svjedoka događaja:\n"Ali i odgovornog lica za zaštitu na radu privrednog društva Gradnjapromet, kao i da utvrdi ko je odgovorno lice - izvršni direktor društva, a ko osnivač i po potrebi i od njih da prikupi obavještenja".\nVijestima je iz Uprave policije nezvanično rečeno da je na gradilištu stradao državljanin Albanije G.T.\nG.T. je poginuo u Podgorici, prilikom rekonstrukcije ulice Miloja Pavlovića, saopšteno je nezvanično iz Uprave policije.\nNavodno nalazio se u iskopu, kada ga je zatrpala zemlja, nezvanično saznaju "Vijesti".\nstradali radnikUlica Miloja PavlovićaPodgoricaVukas Radonjić


Kina filter papir za proizvođače teških opterećenja, dobavljače, fabrike i kompanije - Proizvodi - Shandong Renfeng Special Materials Co., Ltd\nFilter za vazduh za teške uslove rada\nRF3113CW Drvna pulpa sirovine za automobilske filtere se uvozi iz Kanade, Švedske, SAD, Brazila i tako dalje. Postoje dve linije za proizvodnju papira, 2 linije premaza za vodu rastvorljivu smolu i alkoholnu rastvornu smolu. Za fenolno impregnirani filter papir, linija fenolne nege je uvezena iz nemačkog VITS-a koja je najnaprednija tehnologija na svetu. Obrađena širina filter papira je između 10mm-1750mm. Mogu se ponuditi različiti filteri, kao što su mediji vazdušnog filtera, mediji za filtriranje ulja, filteri filtera goriva i medij za vazdušni filter. Ovo su za različite primene u industriji automatskih filtera. Karakteristike pneumatskih filtera Renfeng-a: 1. Dobra zračna propustljivost 2. Visoka efikasnost filtracije 3. Dugotrajni vijek trajanja RF 3113 CW (100% celulozni filter) Primjena: Heavy Duty Air Filter Media Kategorija: Filtar papir impregnirani akrilnom smjesom SD osnova Težina: 115 ± 5 g / m2 Debljina: 0,65 ± 0,05 mm Propusnost vazduha: 112 ± 30 L / m2 / s Veličina pora: 42 ± 5 um Korigovanje: 0,35 ± 0,05 mm SD Boja: Bela RF3113CW je vrsta automatskog filtera za vazdušni filter niski originalni otpor, visoka efikasnost filtracije i niža cena. Ovaj automobilski papir za vazdušni filter postavlja test teških kamiona u oblastima rudarstva uglja i dobija dobru povratnu informaciju na tržištu.\nHot Tags: filter papira za teški vazduh, Kina, proizvođači, dobavljači, fabrika, kompanija, visokokvalitetni, kupuju\nPar:Filter medija Sljedeći:Papir za ulje za filter


Prodaja, Kuća Prodajem kucu u Centru Radanovica baki53 40,066\nPrivatni Smeštaj, Kuća Povoljno izdajem sobe i apartmane u Petrovcu Djuro Vukotic vuko 27,854\nHotel, Prodaja Prodajem projekat za izgradnju 11objekata yugoafro 27,312\nProdaja, Kuća Stara kamena kuca za renoviranje, Budva-Buljarica, blizu plaze kauai 21,902\nProdaja, Stan - Dvosoban Hitna prodaja stana u Podgorici Dejan2010 21,765\nPrivatni Smeštaj, Kuća Vila ALEKSANDRIJA u Čanju - Montenegro 2014. - Privatni smjestaj Ivana007 20,002\nProdaja, Kuća - Eko Brvnara ROŽAJE - Eko brvnare Lukač - Idealno za eko etno sela EKOBRVNARE 19,869\nProdaja, Stan - Jednosoban prodaja stanova sasa micanovic 17,938\nPrivatni Smeštaj, Kuća - Montažna BULJARICE, Drvljanik - Privatni smeštaj za Vas- Apartmani Budva Drvljanik 17,904\nPrivatni Smeštaj, Kuća MELJINE, Herceg Novi - Privatni smestaj meljine 16,190\nProdaja, Plac Buljarice, plac na obali 759m2, prodajem ili menjam Marija Marjanovic 16,189\nProdaja, Kuća - Eko Brvnara Brvane Lukač - montažne eko kuće na prodaju brvnare 15,858\nProdaja, Plac Prodajem Građevinki-Urbanizovan plac u Crnoj Gori-Boko Kotorski Zaliv, Stoliv,(Markov Rt)70 m od mora, ivanović Zoran 14,869\nPrivatni Smeštaj, Kuća Izdajem sobe u Sutomoru - Privatni smjestaj Sutomore danica- 14,793\nProdaja, Kuća Na prodaju kuca sa poslovnim prstorom u Baru Utjeha 14,786\nPrivatni Smeštaj, Stan - Dvosoban ***HIT PONUDA! Privatni smestaj u Becicima (Budva)!!!! *** lauda22 14,757\nPrivatni Smeštaj, Kuća Apartmani Tomovic Sutomore mladjo 12,782\nProdaja, Plac Plac na moru 8000 eura marko1409 12,745\nProdaja, Stan - Dvosoban Zetagradnja- prodaja jednosobnih i manjih dvosobnih stanova Capo 12,421\nIzdavanje, Stan - Dvosoban Izdavanje stana Andjeo 11,848\nProdaja, Garsonjera Garsonjera u Budvi na prodaju IDC 11,766\nProdaja, Stan - Dvosoban Prodaja stana - Tre Canne Budva Vladimir Utješinović 11,426\nProdaja, Kuća Luksuzna kamena Vila, 560m2 stambenog prostora - Budva Century21 Resid... 11,365\nProdaja, Kuća NEKRETNINA PRIMORJE accounting 11,346\nProdaja, Plac povoljno placevi na Crnogorskom primorju sarli 11,257\nProdaja, Plac Prodajem Plac u Buljarici milance 11,146\nPrivatni Smeštaj, Stan - Jednosoban Dnevno izdavanje dragana88 11,039\nProdaja, Plac p9417 HITNA PRODAJA 28800m2 ,DOGOVOR, NIKŠIĆ-RUDINE DIREKTAN KONTAKT SA VLASNIKOM KAMIN NEKRETNIN... 10,917\nProdaja, Plac Građevinski placevi u centru Radanovića baki53 10,391\nPrivatni Smeštaj, Kuća - Eko Brvnara ŽABLJAK - Privatni smještaj na Durmitoru - kuća brvnara Tanya 10,371\nPrivatni Smeštaj, Kuća Apartmani i studio apartmani u Djenovicima - Privatni Smeštaj Herceg Novi bokelj 10,189\nPrivatni Smeštaj, Garsonjera Privatni smeštaj povoljno u sezoni 2011 Bečići-Boreti (Opština Budva) 14.6.1965 9,956\nProdaja, Plac prodajem 2 placa po 1000m2 kvartir 9,908\nPrivatni Smeštaj, Stan - Jednosoban Izdajem apartmane u Prčnju - Cijene van sezonske - Privatni smestaj rakica 9,808\nProdaja, Kuća Kuca na moru-Utjeha djordjedj 9,790\nIzdavanje, Garsonjera Izdajem garsonjeru u Niksicu Nikola P 9,493\nIzdavanje, Stan - Jednosoban Dobrota - Izdajem stan da duzi vremenski period dunjo 8,946\nIzdavanje, Stan - Trosoban Izdavanje potpuno namestenog stana Herceg Novi na duzi vremenski period Dragan Spremic 8,835\nProdaja, Stan - Jednosoban Prodaja Stanova-Apartmana, Njivice, Herceg Novi Daniel Milicevic 8,297\nProdaja, Plac Toscana resort - Gradjevinski plac - Radovići baki53 7,928\nProdaja, Kuća - Montažna Baosici plac sa vikendicom samo 33m od plaze sasab 7,845\nProdaja, Plac Prodaja placa-crnogorsko primorje,Igalo, Herceg Novi, 4865 m2 Mare 7,797\nPrivatni Smeštaj, Kuća Kuća ili stan na čuvanje,održavanje,pomoć u kući svetozar međedović 7,741\nVikendica, Prodaja Kamp prikolica. Odlično očuvana,kao nova Aleksandar Sutomore 7,698\nProdaja, Kuća v6063 Prodaje se vila na obali Bokokotorskog zaliva,Risan, Crna Gora//The villa for sale on the coast of Boka Bay KAMIN NEKRETNIN... 7,692\nProdaja, Stan - Jednosoban povoljno goran.remax 7,613\nProdaja, Kuća Apartmani na predivnoj Lustici, Herceg Novi KatarinaSpasic 7,444\nProdaja, Garsonjera Prodaja garsonjere u Podgorici stan nekretnine 7,436\nIzdavanje, Stan - Jednoiposoban IZDAJEM STAN U BUDVI, NA DUZI PERIOD, DUBOVICA LUX MajaJov 7,337\nProdaja, Stan - Trosoban prodajem stan u petrovcu na moru sasa crnogorac 7,333


Katalog dela Paje Jovanovića: Otkriveno lice tajanstvene Mirke | Novosti.rs\n09. 12. 2012. u 11:00\nPORTRET SOFIJA Ciklaj je poklonila Narodnom muzeju svoj portret koji je Paja Jovanović naslikao 1943. - kad je imala 16 godina. Publika će ovaj poklon koji stiže iz Argentine, iz Buenos Ajresa, moći da vidi u okviru "Izložbe jedne slike" u Narodnom muzeju od 13. decembra.\nZADAH JOVANOVIĆEV profesor Miler je živeo sa Arapima da bi verodostojno slikao. I on je Paji preneo taj imperativ da mora da putuje, da živi ambijent koji bira za temu slika. Miler mu je još na studijama rekao: Ne možeš da slikaš Crnogorca tako što ćeš model obući u studiju u autentičnu nošnju. Moraš da ga gledaš u oči, moraš da osetiš njegov zadah, da jedeš sa njim. Kad svu svoju energiju prenese na tebe, ti ćeš je onda lako preneti na sliku.\nsta reci za coveka koi je ostavio iza sbe takva dela da je to cast nama sto je ziveo u nasoj zemlji sve pohvale i za coveka koi je pronasao i te slike koje nismo videli pa ujedno mlim da se to publikuje\n51 RODITELJI SAHRANILI JEDINICU: Doktorka Ivana (27) preminula na vratima bolnice, porodica nema od bola


Crnogorci među najbogatijima u regionu, Švajcarci najimućniji građani svijeta | Kodex.ME\nDruštvo Spremne tri rezervne klinike, vjerovatnoća da koronavirus dođe u CG se povećava(VIDEO)\nRegion Ubijen bivši pripadnik OVK\nCrna hronika Sudar više vozila u Sutomoru(FOTO)\nDruštvo Mitropolit kijevski Onufrije predvodi litiju u Podgorici\nRegion Dodika podržala skupština RS: Veto na posjetu Mila Đukanovića\nCrna hronika Gorjelo vozilo pogrebnih usluga\nCrna hronika Izašli snimci uhapšenih Crnogoraca zbog šverca 5,7 tona kokaina (VIDEO)\nEvropa Strazbur: Pet osoba stradalo u požaru, sedam povrijeđeno\nSvijet Koronavirus se proširio na sve kontinente osim Antarktika\nDruštvo Podgorica: Nema maski sa ventilima u apotekama, traže ih na svakih 5 minuta\nPolitika Volters: Crna Gora primjer uspješne odbrane od "malignog ruskog uticaja"\nDruštvo Zahtjev za legalizaciju će moći da podnesu samo vlasnici čiji se objekat nalazi na orto...\nIzvještaj Credit Suisse-a\nCrnogorci među najbogatijima u regionu, Švajcarci najimućniji građani svijeta\nGrađani Crne Gore, sa dohotkom od 53.484 dolara po stanovniku, najbogatiji su u regionu, ako se izuzmu Hrvatska i Slovenija, pokazuje novi izvještaj kreditne institucije Credit Suisse o bogatstvu u Evropi za 2019. godinu.\n08. 11. 2019 - 09:29 Autor: Kodex\nMeđu zemljama bivše Jugoslavije, najbolje su pozicionirane Slovenija sa 122.508 dolara i Hrvatska sa 62.804 dolara. Nakon Crne Gore, slijedi Albanija sa 31.336 dolara, Bosna i Hercegovina sa 27.873 i Sjeverna Makedonija sa 25.723 dolara po stanovniku.\nPrema ovom dokumentu, najimućniji su stanovnici Švajcarske, sa 564.653 dolara po čovjeku.\nŠvajcarci su odmakli od prosjeka kada je riječ o imovini po glavi stanovnika, ostajući tako, u prosjeku, najbogatiji građani svijeta.\nDo sredine 2019. godine imovina po glavi stanovnika u Švajcarskoj je iznosila 564.650 američkih dolara, što predstavlja povećanje za 17.790 dolara u odnosu na prošlu godinu, pokazuje deseti izvještaj Credit Suisse Global Wealth.\nOvo stavlja Švajcarsku ispred SAD, gdje se imovina po glavi stanovnika povećala za 11.980 dolara od sredine 2018, Japana, gdje je bilo povećanje od 9.180 dolara i Holandije, gdje je bilo povećanje od 9.160 dolara. Glavni gubitnik je Australija, koja je doživjela pad od 28.670 dolara od sredine 2018., prenijela je Fena.\nSlijede Island sa 380.868, Luksemburg sa 358.003 i Danska sa 284.022 dolara po osobi.\nNa dnu liste su Ukrajina sa 8.792 dolara, Gruzija sa 12.609 i Moldavija sa 12.804 dolara.\nKlikovac: Dinamičan razvoj Podgorice omogućiće građanima kvalitetniji život\n26. 02. 2020 - 18:02 | Društvo\nOvo su Crnogorci koji su uhapšeni u Venecueli: Pala trojica Kotorana i jedan Cetinjanin sa 5,7 tona kokaina\n26. 02. 2020 - 18:00 | Crna hronika\nMinistarstvo kulture: Podrška za vinare zbog bolje pozicije na međunarodnom tržištu\n26. 02. 2020 - 12:58 | Društvo\nPorodica Cetinjanina neće tužiti policiju, ne žele da koriste tragediju sugrađanina\n26. 02. 2020 - 09:12 | Društvo\nSpremne tri rezervne klinike, vjerovatnoća da koronavirus dođe u CG se povećava(VIDEO)\n27. 02. 2020 - 11:49\nMitropolit kijevski Onufrije predvodi litiju u Podgorici\n27. 02. 2020 - 10:40\nPodgorica: Nema maski sa ventilima u apotekama, traže ih na svakih 5 minuta\n27. 02. 2020 - 09:06\nZahtjev za legalizaciju će moći da podnesu samo vlasnici čiji se objekat nalazi na orto-foto snimku\n27. 02. 2020 - 08:39\nFendi izbacio kolekciju zaštitnih maski koje koštaju 270 dolara 27.02\nPrva životinja koju uočite na slici otkriva vašu ličnost (FOTO) 27.02\n"Pjevačice zbog novca rade svašta, stariji milioneri ih koriste kao igračke" 27.02\nJedna žena dva puta oboljela od koronavirusa 27.02\nSara Džesika Parker još živi svoj lik Keri Bredšo: Lansirala novu kolekciju (FOTO) 26.02\nEvo zašto trebate svaki dan da jedete bademe 26.02\nDjevojčici iz stomaka izvadili kilogram kose 26.02\nHari se vratio u Veliku Bitaniju da obavi svoje poslednje zvanične nastupe prije nego što počne novi život 26.02\nNjega kože i kose: Ove 'beauty' savjete nikada nemojte primijeniti 26.02\nBabović na čelu gusinjskog odbora SNP-a 26.02\nURA poručila MORT-u: Kasarna Morača da bude park, svaki drugi plan neprihvatljiv 26.02\nPešić: Vučić najbolje zna zaslužuje li Čović orden 26.02\nZajedno do boljih rješenja u oblastima važnim za proces integracije u EU 26.02\nGorjelo vozilo pogrebnih usluga 27.02\nIzašli snimci uhapšenih Crnogoraca zbog šverca 5,7 tona kokaina (VIDEO) 27.02\nOvo su Crnogorci koji su uhapšeni u Venecueli: Pala trojica Kotorana i jedan Cetinjanin sa 5,7 tona kokaina 26.02\nU vodama Venecuele zaplijenjeno 5 tona kokaina:Praćeni cijelom rutom plovidbe duž Južne Amerike, nakon informacije da je kokain “ubačen”, mornarica presrela brod 26.02\nMitropolit kijevski Onufrije predvodi litiju u Podgorici 27.02\nPodgorica: Nema maski sa ventilima u apotekama, traže ih na svakih 5 minuta 27.02\nZahtjev za legalizaciju će moći da podnesu samo vlasnici čiji se objekat nalazi na orto-foto snimku 27.02\nU svijetu nema zaraženih crnogorskih državljana od koronavirusa 27.02\nĐoković u četvrtfinalu Dubaija 26.02\nJanović na Sajmu sporta u BP: Želimo da gradimo zdraviju Crnu Goru(FOTO) 26.02\nNaučnici sa Tajvana: Koronavirus proizveden u laboratoriji? 26.02


Hrvatski ekonomista demantuje Vučića: Srbija ni blizu Hrvatske - Budite informisani\nBudite informisani15. 09. 2021.0 Comment0131\nVelimir Šonje (Foto: Printskrin N1)\nTreba znati korektno interpretirati podatke\nNevakcinisani čine najveći broj pacijenata u kritičnom stanju Prethodni tekst\nŠumadija jedan od najsiromašnijih regiona u Evropi Sledeći tekst


ENIGMAGIKA: Kad rešava Klajn\nU listu "Enigma", najstarijem enigmatskom časopisu na Balkanu (koji nije dizajniran po ukusu kojekakvih esteta u opancima, ali ima tradiciju i višedecenijsku podršku intelektualaca), tokom 2000. godine je, povodom jubileja, objavljena serija tekstova o enigmatici, a u broju 2101 (12. 10. 2000.), mogli smo da pročitamo interesantan mini-intervju sa Ivanom Klajnom. Klajn je na ovom blogu nekoliko puta citiran u priči o transkripciji, a nedavno je gostovao i kod Zorana Radisavljevića, te je ovo prilika da proverimo šta neko ko je enigmatama dobro poznat (a i potreban) misli o ukrštenim rečima.\nPišemo o najznačajnijim stvaraocima, najboljim delima, nezaobilaznim knjigama, datumima-međašima u našoj enigmatici, a posebno onima koji su u vezi sa pedesetogodišnjicom "Enigme". Osim jubilarnih, objavljujemo i analitičke, istorijski i kritički intonirane napise. Tako je naš jezikoslovac dr Ivan Klajn proanalizirao reči, definicije i rešenja u ukrštenim rečima. Duhovite opaske govore više nego jasno o "dometima", razlici između kvaliteta i kvantiteta, olakom sastavljanju i teškom rešavanju. Ležeći u bolnici, Klajn je bio prinuđen da rešava ovu "razonodu očajnika", pa je uočio da su se enigmatske publikacije "namnožile kao pečurke posle kiše" i da se proizvode serijski, u tolikom broju da se "kiosci ugibaju pod njima."\nKonstatuje da su definicije stroge, čak "smrtno ozbiljne." Da li su bar tačne? "Ne uvek", kaže Klajn. "Desi se da u bočnom kvadratiću stoji "maslac", a rešenje je "margarin". Istina je da maslac, iliti buter, kakav nam u poslednje vreme nude naše trgovine po neukusnosti mnogo podseća na margarin, ali bar po načinu proizvodnje, maslac - mlečni proizvod, i margarin - vrsta imalina za mazanje na hleb, nikako ne mogu biti sinonimi. Baraka se opisuje kao koliba. Ona može biti i tesna, i bedna, i prljava, ali sigurno nije privremena kućica od kolja, trske ili pletera, i pokrivena granjem, šibljem... Nazeb ili kijavica nikako nije isto što i KATAR, niti je kajati se METANISATI, a ni LSD nije jak otrov. Da je LSD štetan - štetan je, ali dozvolite: droga je droga, a jaki otrovi su arsenik, strihnin, cijankalijum i njima slični...\n"Skandinavisti" kubure sa definisanjem reči, ali im je još veća muka da uopšte nađu pogodnu reč za ukrštanje. Kada je ne nađu - oni je izmisle! Tako imate: ARENANT* (kobajagi "borac u areni"), IDOLIZAM** ("idolopoklonstvo"), TROPIKA ("tropska oblast"), SAGLAS ("saglasnost"), REPRESIRATI*** ("vršiti represiju"), ISKROĆATI**** ("iseći, raskomadati" - možda u nekom dijalektu, ali ne i u književnom jeziku). Neki autori traže spas u stranim rečima... Ali, kakvim? Za "bioskop" dobijemo rešenje SINEMA, a četvoroslovna reč opisana kao "dadilja (str.)" glasi NERS! Niko nema ništa protiv tuđica koje se zaista upotrebljavaju u srpskom jeziku, ali da li ste ikada čuli i najvećeg snoba da kaže: "Moja ners me je često vodila u sinema?!"\nKlajn je tada odlučio da zuri u plafon, umesto da rešava takve skandinavke. Zato, dragi čitaoci-rešavači, tražite greške, nonsense i sve ono što ukrštenice čini težima. Izabraćemo najgoreg sastavljača i najgore delo, i tako se boriti za kvalitet u enigmatici, za lepotu našeg jezika i veći užitak u "Enigmi". Vas ćemo nagraditi lepim i korisnim nagradama.\n* Reč ARENANT je zabeležena u "Rječniku stranih riječi" Anića, Nikole Klaića i Domovića. U leksikonu Milana Vujaklije ne postoji, kao ni u rečniku Bratoljuba Klaića.\n** IDOLIZAM je pojam koji se sreće u psihologiji ličnosti, precizno: u Eriksonovoj teoriji (to je jedan od 2 osnovna rituala u prvoj fazi razvoja; obično se označava kao "obožavanje heroja", a kada se prepeva, "idolatrija" je sasvim adekvatan telegrafski opis).\n*** REPRESIRATI postoji u Prometejevom rečniku.\n**** ISKROĆATI, kao svršeni vid glagola KROĆATI, nalazimo u Rečniku SANU.\nARENANT ima u leksikonu Milana Vujaklije, treće izdanje 1980. U novijim izdanjima ga nema.


Sačuvali čast oficirsku: Rezervne vojne starešine u Nikšiću slede stogodišnju tekovinu slavnih prethodnika | Region | Novosti.rs\nSačuvali čast oficirsku: Rezervne vojne starešine u Nikšiću slede stogodišnju tekovinu slavnih prethodnika\nVeliša Kadić | 29. decembar 2019. 08:35 | Komentara: 0\nPonosni na 25 godina susreta sa bratskim gradovima\nSa jednog od susreta rezervnih vojnih starešina Foto Privatna arhiva\nUz dignutu čašicu veze stihove: Branislav je zdravičar o kome se godinama priča\nSvaka kuća u ovom srpskom selu će imati kafanu: Meštani počeli da se bave turizmom, iseljavanje je stalo, a sada im fali radne snage\nSAČUVALI smo oficirsku čast. Jedina smo vojna organizacija u Crnoj Gori koja nije pod komandom NATO. Svoji smo na svome, i sledimo tekovine koje su naši slavni preci čuvali minulih stotinu godina.\nOvako, za "Novosti", govori Branko Pavić, sekretar Organizacije rezervnih vojnih starešina u Nikšiću, jedne od najuspešnijih u Crnoj Gori. Navršio ce ceo jedan vek od postavljanja temelja organizacije novog doba, ali i 25 godina bratskih susreta, bratskih gradova, koji ne priznaše podele i granice među ljudima i među braćom.\nNASLUĆIVAO je Pavić svojevremeno da dani i godine koji dolaze neće biti dobri ni vojsci, a ni ondašnjoj zajedničkoj državi.\n- Ali međe nas nisu razdvojile - kaže naš sagovornik. - Sve je počelo još 1982. poveljom o bratimljenju opština Vrbas i Nikšić. Karavan prijateljstva sa crnogorskog krša u pitomoj vojvođanskoj ravnici. Rezervne vojne starešine Nikšića, Plužina, Šavnika, Žabljaka, sa svojim najvišim republičkim rukovodstvom, političko-privredna delegacija, mladi. A domaćin - Jugoslavija u malom. Program iznikao direktno iz bratske duše. Sledeći domaćin bio je Nikšić, pa opet Vrbas, sa Titelom. I tako naizmenično.\nNa sedmom susretu 2001. uključilo se Smederevo sjajnim domaćinstvom, pa Višegrad, nakratko, Beograd i Nova Pazova. Uključivanjem Banjaluke i Prijedora susreti su doživeli preporod, prijateljski i programski.\nPROČITAJTE JOŠ: ZAVRŠENA SVEČANA PROMOCIJA: Srbija dobila najmlađu generaciju oficira (FOTO)\n- Širilo se i menjalo bratsko kolo. Šteta što nismo još brojniji. Za još neki grad iz Srbije, iz Crne Gore. Ili za jedno Trebinje, na primer, sa kojim Nikšić, u ono doba, nije znao gde je čija geografska granica. Još je veća šteta što su neki učesnici susreta odustali kao Smederevo. Izostanak jednog takvog istorijskog, kulturnog, prijateljskog i ljudskog dragulja osiromašio je i sve nas i naše susrete - kaže Pavić, prisećajući se da se u početku susreta pažnja poklanjala streljaštvu sa bojevom municijom, uz gađanje glinenih golubova, kao i tradicionalna nadmetanja - od skoka udalj, bacanja kamena s ramena do plovkanja...\nVREMENOM, program susreta sve više je napuštao obeležja "vojnizacije" i polako se premeštao na teren kulturnih skupova, poseta, druženja, zabave, pesme i igre.\n- Danas je to svetkovina, krsna slava prijateljstva. Imamo na desetine promocija knjiga, izložbi, slika i fotografija, glumačkih, pesničkih, muzičkih, recitatorskih, govorničkih i drugih krasnih ostvarenja duha. I stvaraoce od integriteta. Odnos prema spomenicima žrtvama i tekovinama iz naše bliže i dalje istorije na prvom je mestu - kaže Branko Pavić.\nDar od kolega iz Smedereva\nVERAN svedok vremena i rada je prostorija nikšićke organizacije. Tu je neprocenjivo bogatstvo sačuvane imovine i raznih znamenja, od grba, znaka, priznanja, zastave, knjige slike, do đerdana, brošura za svaki susret. Podstanari su u zgradi Instituta za crnu metalurgiju još od odlaska u istoriju Doma JNA. Brine ih, s razlogom, sutrašnja sudbina te riznice imovine.\n- Gde smo danas i kako dalje, glavna su pitanja. Koji su naši oslonci i pokretači, osim preostalog našeg entuzijazma i vlastitih ljudskih resursa, koje je ovom vremenu predalo pređašnje vreme. Starimo, ali se i podmlađujemo. Novo vreme donelo je nove države, vojske, doktrine, politike, oficirski i građanski mentalitet. A mi smo dobroćudni refleks vremena iza nas, vremena nesvrstane politike i vojne neutralnosti.\nNeumorni sekretar nikšićke organizacija Branko Pavić u budućnost gleda vedrim očima:\n- Svaki je susret važan i nezamenljiv. A najvažniji je onaj prvi i onaj koji će tek da dođe. O prethodnim susretima znamo sve, a sledeći - nema da nema, ima da ima!\nBOGATA je arhivska građa Opštinske organizacije rezervnih vojnih starešina Nikšića. Ona broji oko četiri hiljade fotografija i na desetine filmskih kaseta, među kojima ima i dugometražnih filmova, svih publikacija dosadašnjih susreta, priznanja, odličja.\n- Od stotinu godina velikog jubileja, mi smo oteli dvadeset pet. Spasli ih, zapravo, u najtežem periodu. Kad su drugi kidali i razdvajali, mi smo spajali. Kroz nova zgarišta ideala i sudbina ljudi i države. I jačali i širili naše bratske susrete. Uprkos trunjavom vremenu - naglašava Pavić.\nEkonomija | 26. februar 2020. 10:00\nUžasan prizor na Voždovcu: Nađena tela supružnika, sumnja se da su umrli od gladi\nOstali sportovi | 26. februar 2020. 09:13\nFjurijem otac želi da mu se sin penzioniše: Verujem da njegova deca zaslužuju oca\nUčinio je dovoljno. Svašta je prošao u životu, rekao je Džon Fjuri koji je i sam bio bokser


12/02/2016 | 22:16 | Autor: TANЈUG\nIzraelsko-srpsko prijateljstvo (foto: RTRS ilustracija)\n"Takva Srbija mora poslužiti kao primjer i ostalim evropskim zemljama i ovo je istorijski dan pravde, moralnosti i posvećenosti specijalnim odnosima Srba i Јevreja", navodi se u saopštenju.\nAmbasada Izraela u Beogradu zahvaljuje svima koji su doprinijeli pripremi i izradi zakona, posebno Vladi, Narodnoj skupštini, Agenciji za restituciju, gospodinu Strahinji Sekuliću i gospodinu Branku Lakiću. Kada govorimo o restituciji, ne govorimo o užasnim razmjerama Holokausta koji je nacistička Njemačka zajedno sa svojim kolaborantima počinila nad jevrejskim narodom, već o maloj kompenzaciji za oduzetu imovinu", navedeno je u saopštenju.\nOko 33.000 Јevreja živjelo je na teritoriji današnje Srbije do 1941. godine, a oko 30.500 je surovo ubijeno, podsjeća se u saopštenju.\n"Za njima nije ostalo živih zakonskih nasljednika. Novi zakon predstavlja plemenit čin jedne velike zemlje koji će udahnuti novi život maloj Јevrejskoj zajednici kakva je danas", navodi se u saopštenju ambasade Izraela.\nOtpisati troškove grijanja za stanovnike Banije, pogođene zemljotresom\n11:25 > Novi zemljotres kod Petrinje\n11:12 > U Hrvatskoj još 763 novooboljelih, preminulo 38 osoba\n09:59 > Hrvatska: Naredna dva dana "debeli minus"\n21:26 > Srpski privrednici i Grad Beograd nastaviće da pomažu Baniji


MOŽETE I IZAĆI IZ EU: Oštra poruka Poljskoj iz Francuske\n-Ali verujem da rizikuje, ne poštujući opšta načela, naveo je Bone.\nMeđutim, ukoliko dijalog ne urodi plodom, postoje različite vrste sankcija, uključujući i finansijske, rekao je Bone za francuske medije.\nPrema njegovom mišljenju, na samitu šefova država i vlada Unije, koji počinje danas, neće biti donete konkretne odluke po pitanju Poljske.\n-Daćemo poljskom premijeru priliku da razjasni situaciju. On je to učinio u utorak pred Evropskim parlamentom. Nažalost, to nije bilo baš ubedljivo, više mu je kao cilj bila provokacija, rekao je francuski ministar.\nPodsetimo, nakon odluke poljskog Ustavnog suda 7. oktobra, predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je izjavila da Brisel neće dozvoliti Poljskoj da ugrozi vrednosti EU.\n-Vladavina prava je lepak koji povezuje našu Uniju, rekla je ona tokom rasprave u Strazburu o vladavini prava u Poljskoj.\nPoljska Francuska EU ljudska prava


Markierung | Matija Gubec\nArchiv der Kategorie: Markierung\nTag des Europäischen Erbes\nVeröffentlicht am 28. September 2020. von Tavankut\nUčenici viših razreda učestvovali su u izradi panoa na kome su predstavljene najznačajnije evropske kulturne tekovine poput: rimskog Koloseuma, atinskog Akropolja i Ajfelovog tornja.\nUčenici nisu zaboravili ni kulturnu baštinu svog rodnog kraja - Tavankuta i Subotice, pa su na panou svoje mesto našli i: Gradska kuća, Sinagoga i Crkva „Srce Isusovo“, kao i radovi od slame.\nČlanovi đačkog parlamenta: Marijana Kinčeš, Vedran Vojnič Hajduk, Vedrana Nimčević, Anja Jurić (u prvoj grupi), Ante Vuković, Ana Davčik, Anđela Stantić i Dajana Vujković Bukvin (u drugoj grupi) referatima su edukovali svoje vršnjake o pomenutim kulturnim tekovinama.\nOvaj događaj organizovali su i pripremili nastavnici istorije Stevan Kovačević i Miroslav Stipić.\nЕвропска баштина - школски пано\nЕвропска баштина - предавање\nEuropäische sprachliche Vielfalt\nEvropska jezička raznolikost važan je deo kulturnog nasleđa, te smo i ove godine - kao deo od 800 miliona Evropljana, obeležili ovaj dan. Evropski dan jezika obeležava se 26. septembra. Učenici su, uz pomoć nastavnika jezičkih predmeta, osmislili i uradili tematski pano na ulazu u školu i učestvovali u kvizu koji podstiče na učenje jezika. Učenicima su dodeljene prigodne nagrade.\nЕвропска језичка разноликост\nVeröffentlicht am 25. September 2020. von Tavankut\nU okviru Evropske nedelje mobilnosti obeležen je Dan bez automobila. Ovogodišnji slogan je: Izaberi! Pokreni se!\nOvaj dan je važan za planetu Zemlju jer promoviše razvoj biciklizma i ostalih vidova prevoza, koji se mogu koristiti sa ciljem smanjenja korišćenja automobila u saobraćaju.\nUčenici nižih i viših razreda učestvovali su na likovnom i literarnom konkursu, dok su na foto-konkursu učestvovali samo učenici viših razreda, sa temom Dan bez automobila. Učenicima nije nedostajalo kreativnosti, te su se u velikom broju odazvali konkursu. Za najbolji likovni rad u nižim razredima izabran je rad Andreja Davčika, učenika 3.b odeljenja, dok je u višim razredima izabran rad Bojane Knežević, učenice 7.b odeljenja. Lara Prćić, učenica 5.a odeljenja napisala je najbolji literarni rad, dok je Teolinda Glavaš, učenica 6.a odeljenja autor najbolje fotografije.\nSve učenike pohvaljujemo, a najbolji radovi su nagrađeni.\nTokom Evrposke nedelje mobilnosti učenici viših razreda su popunjavali online upitnik na temu: poznavanje pravila u saobraćaju pešaka i biciklista. Upitnik se sastojao od šest pitanja sa ponuđenim odgovorima. Učenici koji su tačno odgovorili na svih šest pitanja bili su potencijalni dobitnici trotineta.\nPredstavnici Učeničkog parlamenta su odabrali dobitnika putem sajta www.random.org. Dobitnica je Lenka Todosijević, učenica 7. b odeljenja, kojoj čestitamo ovom prilikom. Schau dir die Bilder an\nVeröffentlicht am 22. September 2020. von Tavankut\nSadnja drveća je jedan od najlepših i najplemenitijih gestova koje čovek može učiniti prema prirodi.\nDan sadnje drveća iniciran je u Finskoj 2004. godine, a povezan je sa osvešćivanjem javnosti o klimatskim promenama i različitim ekosistemima na Zemlji.\nPredstavnici Učeničkog parlamenta su, zajedno sa drugarima i nastavnicima, u ponedeljak 21. septembra, u dvorištu škole posadili sadnicu čempresa, povodom obeležavanja Dana sadnje drveća. Čempres je poklon Goranskog rasadnika iz Subotice.\nUčenici su obećali da će voditi brigu o posađenom drvetu i da će tradiciju nastaviti i narednih godina. Sie sehen sich die Bildergalerie an.\nU ponedeljak, 21. septembra, obeležili smo Internationaler Tag des Friedens.\nRezolucijom Ujedinjenih nacija (UN), iz 2001. godine, taj datum je određen za dan nenasilja i prekida neprijateljstva na globalnom nivou i, širom sveta, se obeležava kao Međunarodni dan mira.\nUčenici naše škole, zajedno sa svojim odeljenjskim starešinama, nastavnicima i učiteljima, prigodno su obeležili taj dan: čitanjem tekstova koji pozdravljaju mir i pisanjem poruka mira, naglašavajući važnost mira.\nSrećan Međunarodni dan mira!\nProvedite (svaki) dan pomažući drugima.\nIzbegnite svađe i sukobe i širite poruke mira.\nRadfahrer in unserer Schule\nVeröffentlicht am 19. September 2020. von Tavankut\nU petak, 18. septembra, naša škola je ugostila članove Biciklističkog kluba „Spartak“ iz Subotice: Nikolinu Perčić, Marka Perčića, Mihajla Bolića, Marka Tikvickog; kao i Ivanu Vilim, predstavnicu „S team“, Biciklističkog kluba iz Sombora povodom obeležavanja Evropske nedelje mobilnosti. Ovogodišnja tema je: Mobilnost bez zagađenja za sve. Za tu temu odabran je slogan: „Izaberi! Pokreni se!“\nDobrodošlicu gostima poželeo je župnik i nastavnik Franjo Ivanković, dok su nastavnici Miroslav Stipić i Čedomir Pađen upoznali učenike sa životom i delom Ivana Sarića i razvojem biciklizma u Subotici. Gosti su održali prezentaciju na temu biciklizma za učenike nižih i viših razreda.\nIvana Vilim je donela odličja koja je uz pomoć talenta, upornosti i zdravog načina života uspela da osvoji. Prvu medalju osvojila je na stazi u Kraljevu, a do sada je učestvovala na brojnim takmičenjima u Srbiji, državnim prvenstvima, balkanskim prvenstvima, evropskim prvenstvima i na „Evropskom festivalu mladih“ koji je organizovan po uzoru na „Olimpijske igre“, gde je osvojila pehare i medalje.\nČlanovi Bicikilističkog kluba „Spartak“, su takođe, ostvarili zapažene rezultate:\nNikolina Perčić je prošlogodišnja trostruka prvakinja, dok je ove godine osvojila 3. i 4. mesto na prvenstvu Srbije.\nMark Perčić je ove godine osvojio dva puta 2. mesto na prvenstvu Srbije, a ove godine je dvostruki prvak u Bugarskoj.\nMihajlo Bolić je postigao 2. mesto na ovogodišnjem prvenstvu Srbije.\nUčenici su sa velikom pažnjom pratili svaki pokret i reči biciklista, i dobili odgovore na postavljena pitanja (Kako postati biciklista? Da li je biciklizam skup sport? Koja je cena profesionalnog bicikla? Vremensko trajanje jednog treninga…).\nPredstavnici Učeničkog parlamenta su intervjuisali prvakinju Srbije, Ivanu Vilim.\nZahvaljujemo se gostima na održanoj promociji biciklizma i želimo im da nižu dalje uspehe i odlične rezultate. Sie sehen sich die Bildergalerie an.\nRosa T-Shirt Tag\nVeröffentlicht am 27. Februar 2020. von Tavankut\nU našoj školi je obeležen Dan borbe protiv vršnjačkog nasilja - Dan ružičastih majica. Svi učenici i zaposeni škole su danas obukli ružičaste majice u znak podrške borbi protiv vršnjačkog nasilja i na taj način naglasili značaj ovog globalnog problema.\nČlanovi Učeničkog parlamenta napravili su flajere i, simbolične, male ružičaste majice i na taj način, kroz različite aktivnosti, upoznali svoje vršnjake sa temom. Razgovarali su o prevenciji nasilja među vršnjacima i na taj način podizali svest o međusobnom uvažavanju i toleranciji. Siehe die Bildergalerie\nZeremonie im Haus der Kultur\nVeröffentlicht am 12. Februar 2020. von Tavankut\nU petak, 7. februara, obeležili smo Dan škole u tavankutskom Domu kulture. Proslavu su uveličali svojim nastupima: klapa Levanda iz Samobora i ženski pevački hor HKD-a Napredak - podružnice Usora-Tešanj.\nProgramu su prisustvovali, pored gostiju iz naše Srbije, i gosti iz Republike Hrvatske i Republike Mađarske, predstavnici kulturnih institucija, predstavnici hrvatske zajednice, učenici, nastavnici i roditelji. Lesen Sie mehr\nNastup naše škole u SKC-u u Subotici\nVeröffentlicht am 4. Februar 2020. von Tavankut\nElena Suknović, učenica 5.a odeljenja, učenstvovala je, u četvrtak 31. januara, na manifestaciji 5. Svetosavski dani u Srpskom Kulturnom Centru „Sveti Sava“ u Subotici.\nElena se predstavila publici recitacijom Pesma Svetom Savi vladike Nikolaja Velimirovića.\nUčenicu je pripremila nastavnica Slađana Knežević. Siehe Fotos\nVeröffentlicht am 27. Januar 2020. von Tavankut\nSlava škole Sveti Sava obilježena se u našoj mjesnoj školi u Ljutovu. Učenici su, zajedno sa svojim nastavnicima i učiteljima, pripremili prigodan program. Prekrasnim recitalima, glazbenim numerama i predstavama prisjetili smo se djela i značaja najvećeg srpskoga sveca.\nGrad Subotica poklonio je sudionicima programa knjige Blagoja Bakovića „Uskliknimo s ljubavlju" - pjesme za djecu i odrasle.\nČestitamo svim učenicima i osoblju na školskoj slavi. Siehe Fotos\nRadfahrer in unserer…\nU petak, 18. septembra, naša škola […]\nNeuer Zeitplan – September. […]\nLehrerrat – 11. September um […]\nAbfahrt zur Schule – 1. […]\nLehrerrat – 26. August um […]\nUnsere Ecke (Corona2…\nObaveštenja za ostvarivanje […]\nUnsere Ecke (Corona1…\n– „… Ne mogu ni deca ni […]\nLehrerrat – 13. Juli. […]\nФизичко и здравствено васпитање у […]\nArchive Monat auswählen September 2020 August 2020 Juli 2020 Juni 2020 Mai 2020 April 2020 März 2020 Februar 2020 Januar 2020 Dezember 2019 November 2019 Oktober 2019 September 2019 August 2019 Juli 2019 Juni 2019 Mai 2019 April 2019 März 2019 Februar 2019 Januar 2019 Dezember 2018 November 2018 Oktober 2018 September 2018 Juni 2018 Mai 2018 April 2018 März 2018


PARTNERSKI PROJEKTI – Nasa Akcija\nU decembru 2015. odobren je projekat STRONGO Doprinos razvoju snažnijeg civilnog društva u Boki Kotorskoj. Projekat je odobren kroz program Evropske unije IPA 2014 Civil Society Facility Montenegro.\nProjekat Eko kolonija 2018. Bosna i Hercegovina\nVec osmu godinu za redom odrzava se Eko-kolonija pod organizacijom nevladine organizacije EKO-ZH, Udruge za zastitu prirode i kulturno-povijesnog nasljedja Zapadne Hercegovine. Ove godine po prvi put kao partnerska organizacija kroz RYCO (Regional youth cooperation organization) projekat pridruzuju se eko koloniji volonteri i umjetnici iz Crne Gore, pod vodjstvom NVO Nasa akcija iz Kotora.\nOvogodišnja likovna kolonija predviđa sudjelovanje mladih iz vise zemalja . U program kolonije je predviđeno kampovanje na Blidinju, u mjestu Risovac, od 3 – 10. juna 2018. Svaki ucesnik je duzan naslikati 2 slike, a tema ove godine su blidinjski krajolici. U program su ukljucena predavanja iz oblasti likovna umjetnost, istorije umjetnosti, psihologije, i zastita zivotne sredine.\nProjekt Y O U t h D r i v e – Program for raising awareness on proper waste management and empowering legislators for taking action\nUdruga EKO ZH i NVO Naša Akcija se bave pitanjima odnosa prema prirode i zaštite životne sredine te kao takve pokušavaju djelovati i učiniti potrebni pomak u društvu. Procesi zaštite prirode u najširem smislu zahtijevaju sistematičan pristup koji je potrebno definirati na pravilan, logički vezan, način. Na tragu navedenog, stvorili smo projekt Y O U t h D r i v e, a koji je Delegacija Europska Unija u Bosni i Hercegovini prepoznala kao kvalitetan projekt koji može stvoriti pozitivnu promjenu u društvu, te koji je podržala financijski kroz Program prekogranične suradnje BiH-CG. Projekt Y O U t h D r i v e – Program for raising awareness on proper waste management and empowering legislators for taking action za svrhu ima stvaranje situacije gdje prekogranična koordinacija i zajedničke aktivnosti poboljšavaju upravljanje i energetsku efikasnost lokalnih vodosnabdevajućih sistema, kao i sistem za upravljanje otpadnim vodama i čvrstim otpadom. Samim time, zajedno sa intenzivnom promocijom u javnosti te podizanjem svijesti o potrebi za prethodno navedenim, projekt Y O U t h D r i v e teži postizanju većeg stepena zaštite i očuvanja prirode.\nProjekt obuhvaćta područje Županije Zapadnohercegovačke (Grude, Ljubuški, Posušje, Široki Brijeg) u Bosni i Hercegovini, te područje Boke Kotorske (Herceg Novi, Tivat i Kotor) u Crnoj Gori. Svih sedam zajednica koje će sudjelovati u realizaciji projekta jednim imenom su Projektna oblast.\nVremenski okvir trajanja projekta je od 15.11.2019. do 15.05.2021. godine. te će se isti tokom svih 18 mjeseci provedbe paralelno provoditi u cijeloj Projektnoj oblasti.\nUkupna vrijednost projekta je EUR 279 200, 48.


PREGOVORI OKO MINIMALCA: U toku sastanak Socijalno-ekonomskog saveta, prisustvuje i ministar Mali\n27. 08. 2021. u 15:06\nU TOKU je kolegijumu Socijalno-ekonomskog saveta (SES), na kome se razgovara o povećanju minimalne cene rada za 2022. godinu.\nKolegiujumu prisustvuju poslodavci, sindikati i predstavnici Vlade, među kojima i ministar finansija Siniša Mali.\nRazgovori još traju, a nakon sastanka očekuju se izjave učesnika.\nPodsetimo, jutros je održan tehnički sastanak o minimalcu.\nMOMIROVIĆ: Pokrenuta izgradnja regionalne deponije u Kruševcu, ekološki planovi imaju prioritet\n27. 08. 2021. u 13:53\nSRBIJA PRATI SVETSKE STANDARDE: Prodaja električnih vozila četiri puta veća, subvencije vlade značajno doprinele porastu\n27. 08. 2021. u 08:20\nBOR PRIMA SVE VIŠE: Zbog promene metodologije značajno drugačiji redosled gradova po primanjima\nODLIČAN SASTANAK SA BRODNJAKOM: Mali razgovarao sa predsednikom Izvršnog odbora NLB grupe\n27. 08. 2021. u 11:44\nMinimalac Siniša Mali minimalna cena rada Socio-ekonomski savet\nRADNICI FIJATA PONOVO DOŠLI U PREDSEDNIŠTVO SRBIJE: Sastanak počeo oko 12.00 časova\n28. 06. 2022. u 13:55\nGASNA kriza će u jednoj zemlji Evropske unije izazvati domino efekat i proširiće se na celu Evropu, izjavio je u intervjuu za „Politiko“ ministar za klimu i energetiku Holandije Rob Jeten.\n28. 06. 2022. u 12:32\n17:11 VATERPOLO SPEKTAKL KOJI ČEKA SVETA: Srbi idu na Hrvate, "delfini" nikada motivisaniji pred jedan meč\nKAPITEN vaterpolo reprezentacije Srbije Branislav Mitrović, izjavio je danas da očekuje da naš nacionalni tim pruži maksimum u meču četvrtfinala Svetskog prvenstva protiv Hrvatske.


Vestiointernetupoznavanju: Srbija dobila ZASTRAŠUJUĆE UPOZORENJE na PAKLENI PLAN Albanaca: Invazija na jug Srbije za Božić\n- U petak sam iz razgovora sa komandantom KFOR -a došlo do određenih informacija da u Kopnenoj zoni bezbednosti može doći do ugrožavanja bezbednosti, kao i na prostoru Kosova i Metohije. Srećom za sada je sve mirno i stabilno i siguran sam da su snage KFOR preduzele sve mere i da će tako ostati - rekao je general Diković, navodi se u saopštenju.\nObjavio/la Sandra Bojic u 19:21


Severina i Igor - Ljubavna priča popularnog para || Hello magazin\nSeverina i Igor važe za jedan od najskladnijih parova na javnoj sceni. Kada su obelodanili svoju vezu, javnost je ostala u šoku. Niko nije očekivao da će pevačica zavesti mladog Kebinog sina, a još manje su verovali da će se venčati.\nIpak, prava ljubav je uvek moguća, pa su Severina i Igor u braku već dugi niz godina. Stalno jedno drugom pokazuju ljubav, pažnju i nežnost, a osobe koje provode vreme sa njima ističu da su stvoreni jedno za drugo. Pevačica je oduvek privlačila pažnju, kako medija, tako i šire javnosti u regionu, pa se i o njihovoj vezi dugo govorilo.\nTračeve i ogovaranje je dodatno podsticala činjenica da je Severina starija od Igora čak 15 godina, ali i to što je on Kebin sin. Ipak, iako možda najveća, ovo nije orva ljubav popularne pevačice.\nSeverinu su gotovo tokom cele karijere pratili skandali na ljubavnom planu. Više puta su je mediji dovodili u vezu sa brojnim muškarcima.\nJedan od prvih partnera pevačice bio je Zrinko Tutić sa kojim je sarađivala na početku karijere. Nakon toga, spekulisalo se da je u vezi sa Draženom Žerićem, frontmenom grupe Crvena jabuka. Isto tako, bila je verena sa Alenom Marinom, članom grupe Kojot.\nMalo ko zna da je pesmu „Pogled ispod obrva“ posvetila generalu Stanku Sopti. Veruje se da joj je biznismen Srećko Vargek privukao pažnju nakon afere sa porno snimkom koji je isplivao u javnost i izazvao pravu buru. U medijima se navodilo i da je bila u vezi sa Matom Čuljkom koji je, navodno, ostavio zbog viđanja sa Goranom Bregovićem.\nGodine 2008. bila je verena sa Slavkom Šainovićem, ali ga je ostavila zbog Milana Popovića, za koga se i udala 2011. godine. Naredne godine rodila je sina Aleksandra u Splitu, a iste godine se i rastala od Milana. Na početku je delovalo da će to biti miran raskid veze, ali kasnije su počeli brojni problemi i skandali. Nevolje su kulminirale kada je Milan oduzeo Severini dete i ograničio joj viđanje. Ona je veoma burno reagovala, a brojne poznate ličnosti su je podržale i i dalje je podržavaju u borbi da vrati svoje dete.\nSeverina i Igor – Upoznavanje i svadba\nNekoliko godina posle raskida veze sa Milanom, ocem svog deteta, Severina je imala sudbonosni susret sa Igorom. Upoznali su se 2015. godine na njenom nastupu, a preko zajedničkih prijatelja. Pevačica se zaljubila u njega, ali i Kebin sin u nju. Nije im nikada smetala razlika u godinama.\nKrajem iste godine su i stali na ludi kamen, a njihova svadba proglašena je za događaj godine. U venčanje je uloženo, navodno, preko 50 hiljada evra i imali su preko šest stotina zvanina. Ceremoniji su prisustvovale brojne poznate ličnosti koje su došle da podrže njihovu ljubav.\nVenčanje se održalo na Novom Beogradu, a par je došao u „kecu“. Prvi ples imali su uz pesmu „Zlato moje“, a pevao je Petar Grašo. Crkveno venčanje održalo se u Rijeci.\nSeverina i Igor su par za primer i uvek su bili jedno uz drugo u teškim životnim situacijama.\nSeverina i Igor – Skandali\nNajveći, a istovremeno i najtužniji skandal koji je pratio ovaj par jeste oduzimanje starateljstva Severini nad sinom Aleksandrom. Pevačica je to veoma teško podnela i svako njihovo viđanje iščekuje sa nestrpljenjem.\nTakođe, nedavno su se u medijima pokavili navodi da se Severina i Igor razvode, a sumnju je podgrejalo i to što niko od njih dvoje nije reagovalo na te naslove. Seve i Igor odbijali su da daju komentare, a nisu ni potvrđivali ni demantovali te vesti.\nIsto tako, Severina se u javnosti pojavljivala bez svog supruga, pa se verovalo da ipak imaju probleme u braku. Ipak, istina je izašla na videlo kada su uhvaćeni zajedno u javnosti, na semaforu.\nČini se da je u njihovom braku sve u redu i da su i dalje zaljubljeni jedno u drugo. Nedavno su i proslavili godišnjicu ljubavi.\n„Pet godina ljubavi, sreće, poštovanja, vjere, pet godina divnog života! Volim te radosti moja“, napisala je Severina na Instagramu.\nČitajte Hello magazin o poznatima! Pratite naše vesti i bićete uvek u toku!\nTagovi: Da li se razvode Severina i IgorHello! magazinigor kojićKebin sinSeverina i Igorseverina kojićSeverina razvodVenčanje Severine i Igora Kojića


Porsche 911 GT3 ostaje "atmosferski" - Auto Republika\nNa svu sreću, Porsche za sada ne planira da turbo tehnologiju primeni na sve modele.\nPostoje premijum i „premijum“ marke, a jasno je kojoj grupi pripada Porsche. Kompanija iz Cufenhauzena se trudi da se drži svojih korena, koliko je god to moguće u današnjoj konfekcijskoj automobilskoj eri.\nDok izveštaji o novom 911 GT3 govore da je izbačena manuelna transmisija, kao i da postoji mogućnost instalacije turbo motora, Porsche uverava svoje kupce da je i dalje posvećen pozadi postavljenim, atmosferskim bokser motorima, kao i manuelnim menjačim, dokle god je to moguće.\nŠef Porscheovih GT motorsport i GT road cars odeljenja, dr Frank-Štefen Valizer, odlučno je odbacio izveštaje o tome da će kompletna gama proizvođača biti dostupna isključivo sa turbo motorima. Valizer je izjavio da „atmosferski motori i dalje pristaju sportskim automobilima, kao i da se ne može postići isto sa turbo agregatima“. Potpuno se slažemo s gospodinom Valizerom, a Porsche planira da se bori protiv turbo tretmana čitavog portfolija, „dokle god bude mogao“, dodao je on.\nNa pitanje da li bi Porsche mogao da pozicionira motor bliže sredini vozila, što je u suprotnosti sa tradicionalnom postavkom, gde je centar težišta lociran iza zadnje osovine, Valizer je odgovorio da je motor trenutno „na pravom mestu – pozadi“. Isto važi i za manuelni menjač u GT3, koji ostaje tu gde treba da bude.\nGlasine su govorile da će novi 911 GT3 odbaciti visokoturažni 4,0-litarski atmosferski bokser, a da će njegovo mesto zauzeti turbo jedinica. Takođe, snaga bi trebalo da se poveća za 10 odsto, sa aktuelnih 500 konja na nekih 550. U svakom slučaju, novi GT3 će sigurno biti snažniji i brži, a vesti koje je saopštio Valizer u svakom slučaju raduju svakog istinskog ljubitelja automobila.\ntags: 911 GT3 atmosferski bokser izdvojeno manuelni menjač porsche porsche 911\nprevious Citroen želi da redefiniše D segment sa naslednikom C5\nnext Škoda se suočava sa potencijalnim štrajkovima u Češkoj Republici\nProsečna flotna emisija štetnih gasova Mercedesa raste uzrokujući rizik od visokih kazni\n16/02/2019 - 10:34\nAkcije Tesle (ponovo) više vrede na berzi od akcija kompanija GM i BMW\n27/10/2019 - 07:22


Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore | Postanite mobilni novinar!\n10 Sep Postanite mobilni novinar!\nPosted at 21:10h in Vijest\tby\tCentar za istraživačko novinarstvo Crne Gore 0 Comments\nDa li ste novinar ili medijski radnik koji pametni telefon koristi samo za pozive i slanje poruka? Mobilni telefon je mnogo više od uređaja za komunikaciju – to je fotoaparat, kamera, diktafon i uređaj za montažu fotografija i videa.\nSa odgovarajućim veštinama koje je lako naučiti pametni telefon pruža sve što je potrebno za kompletnu proizvodnju moćnih novinarskih priča.\nThomson Media Vas poziva na besplatni početni onlajn kurs mobilnog novinarstva tokom kojeg ćete kroz praktične vežbe naučiti kako da pravite moćne fotografije, snimate audio i video zapisa, te montirate novinarske priče na mobilnom telefonu.\nNaučićete da razmišljate kao mobilni novinar koji koristi svoj pametni telefon i novostečene veštine za samostalnu proizvodnju kvalitetnih medijskih sadržaja.\nOsnove mobilnog novinarstva i njegove prednosti.\nKako preuzeti kontrolu nad kamerom svog mobilnog telefona.\nKako snimiti kvalitetne fotografije, audio i video zapise sa pametnim telefonom.\nKako montirati novinarske priče besplatnim aplikacijama na mobilnom telefonu.\nOvaj onlajn kurs je razvijen u skladu sa pristupom kombinovanog učenja koji je razvila organizacija Thomson Media, a koji omogućava polaznicima da kurs pohađaju sopstvenim tempom. Biće potrebno otprilike četiri sata da ga završite, a oni koji to uspešno učine dobiće sertifikat i mogućnost da učestvuju u naprednoj onlajn obuci o mobilnom novinarstvu. Ovu onlajn radionicu vode naši stručnjaci koji će u poslednjoj fazi učenja biti mentori učesnicima prilikom proizvodnje medijskih sadržaja.\nOnlajn kurs je pripremio naš glavni regionalni trener Aleksandar Manasiev, iskusni novinar i urednik digitalnog medija Vidi Vaka. Kao njegov specijalan gost pojavljuje Glen Mulcahy, pionir mobilnog novinarstva koji zagovarao i inspirisao rast mobilnog novinarstva širom sveta.\nPrijavite se: steknite sertifikat Thomson Fondacije i postanite mobilni novinar pod našim mentorstvom!\nLink na stranicu gde se možete registrovati, a potom i upisati na kurs: Mobilno novinarstvo – početni kurs\nZa više informacija o onlajn kursu mobilnog novinarstva i projektu u okviru kojeg se sprovodi kontaktirajte Maju Vasić-Nikolić putem e-maila na majavn@thomsonfoundation.org.\nOnlajn kurs mobilnog novinarstva sprovodi Thomson Media u okviru projekta Podizanje kvaliteta vesti i nezavisnog novinarstva u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj, koji implementira BIRN Hub u partnerstvu sa Thomson Media gGmbH, Međunarodnom federacijom novinara, Unijom evropskih emitera, Centar za istrazivačko novinarstvo Crne Gore, Centralnim evropskim univerzitetom Medijska asocijacija Jugoistočne Evrope, Nezavisnim sindikatom novinara i medijskih radnika Makedonije i organizacijama BIRN Albanija i BIRN Srbija.


Igor – :: CAD Zona ::\nRevit Architecture kurs u Novom Sadu — 2 comments\nBy Igor in Novosti\nHiCAD, Novi Sad. Novosadski HiCAD je pokrenuo veliku ArchiCAD akciju, tokom koje je moguće kupiti ArchiCAD uz popuste od 20% do 31% . Za razliku od prethodnih verzija, ArchiCAD 22 je moguće iznajmljivati na 1, 3, 6 i 12 meseci. Aktuelni popusti su: 31% POPUSTA na ARCHICAD 22 TOP unapređeni najam licence (za najam na …\n22, akcija, archicad, archicad 22 top, graphisoft, kupovina, popust\nNovi ArchiCAD 18 Hotfix – Build 5100\nGraphisoft je objavio ispravku za ArchiCAD 18. Ispravka za ArchiCAD 18 nosi oznaku Hotfix Build 5100i može se preuzeti putem sledećeg linka: http://dl.graphisoft.com/ftp/techsupport/downloads/ac18/ArchiCAD-18-Update-5100.exe Više o ovoj ispravci možete pročitati na sledećoj stranici: http://www.graphisoft.com/downloads/archicad/updates/AC18/ImprovementsList.html#5100\nArtlantis 5 akcija\nhiCAD, Novi Sad. U toku je Artlantis 5 akcija, tokom koje je moguće kupiti nove verzije Artlantisa uz značajne popuste. Akcija traje do 31. marta 2015. godine. Akcija se odnosi na Artlantis 5 Render i Studio verzije programa. Tokom akcije, licence Artlantis-a se mogu kupiti po sledećim cenama: Artlantis 5 Render – 300 € Artlantis …


Srbija za letove sa Morave spremila 5,7 mil EUR; Poznato i zašto baš Beè i Solun - B92.net\nBeograd -- Èiji avioni æe ubuduæe leteti sa aerodroma Morava moglo bi da bude poznato veæ 21. novembra, kada æe biti otvorene ponude na upravo raspisanom tenderu.\nIzvor: B92, M.K. ponedeljak, 21.10.2019. | 13:05\nI oko aerodroma brdo smeæa kao i po cijeloj Srbiji!Bolje bi bilo da ulažete u reciklažu odpada i edukaciju stanovništva o oèuvanju prirode!Jer za koju godinu Srbija neæe imati pitke vode od zagadjenosti!\n(Marina, 21. oktobar 2019 22:05)\nko ce da leti do soluna nije mi jasno! ali je zato celo kraljevo isto kao i ceo novi pazar, na "privremenom radu" u italiji, zasto ne letovi do verone ili bolonje!!!\n(Huan Pablo Don Fernando, 21. oktobar 2019 19:36)\nU pitanju je nacin da se zaobidju propisi Evropske komisije o zabrani subvencionisanja avio kompanija i Air Serbia pokloni jos narodnih para.\n(Firestartef, 21. oktobar 2019 19:34)\nKako se vi veæ nite pogubili u tim slinim najavama i obeæanjima, ona pruga za Budimpeštu od 160km/h je trabala biti gotova 2016. godine, Prokop sveèano "otvoren" prije skoro 4 godine, pa sad ovaj aerodrom, lista je beskonaèna, svaki dan nešto novo, a realizacija približno jednako nula, otkako su na vlasti nisu završili ni 100km autoputa.\n(Daft Prick Ltd., 21. oktobar 2019 17:33)\n@Boeing je vec sleteo\nDa, bas zbog opterecenja piste.\nDa bi odredjeni aerodrom mogao da prima avione mora da prodje tzv. Runway Weight Bearing Capacity a sa sadasnjim izmerenim na aerodromu Morava jedino ATR moze na njega redovno sa putnicima da slece.\nNa kraju merenja opterecenja piste aerodrom mora da dobije PCN - pavement classification number ili LCN - load classification number koji se uporedjuje sa istim brojevima aviona. Takodje bitno je i kolika je opterecenost aviona koji slece - ako je Boeing prazan moze bez problema da sleti ali ako nije lako moze da se zaglavi na pisti i osteti i sebe i pistu.\n(Mile, 21. oktobar 2019 16:51)\nZbog opterecenja piste moguce je da na ovaj aerodrom slece samo ATR-72 (turbo elisni avion) sto znaci da se moze zaboraviti na dalje destinacije.\nSvedska, Rusija itd ne dolaze u obzir. Ako otvore jos neku liniju to mozda bude Italija zbog gastosa.\n(Mile, 21. oktobar 2019 14:44)\nZbog "opterecenja piste"? kazes?:) Mozda zbog kratke piste ali zbog "opterecenja" nikako:) A vec su sletali boinzi na ovaj aerodrom.\n(Boing vec sleteo vise puta, 21. oktobar 2019 16:09)\nŠta se dešava sa Laðevcima? Ništa.\n(Majkl Džondar, 21. oktobar 2019 14:41)\nAerodrom Morava i aerodrom Laðevci su jedno te isto. Kao što je aerodrom Nikola Tesla = aerodrom Beograd.\n(student, 21. oktobar 2019 16:01)\naerodrumovi i vazduplohovi ?\n(johan krojft, 21. oktobar 2019 16:00)\nE, ovo je dobra vest.\n(ja, 21. oktobar 2019 15:15)\nMi placamo da lete i da naplacuju karte\n(BlackJack, 21. oktobar 2019 13:50)\nJaviæe se jedino er srbija I onda se to neæe zvati direktna subvencija nego interes od javnog znaèaja. ukupno na ovu foru daju više love nego što su davali na subvencije... jadni smo mi kad ovo gutamo...\n(srki, 21. oktobar 2019 13:47)\nOcekuju se i letovi za tursku, moskvu, nemacku, svajcarsku i svedsku. Nadam se da ce pored ovih linija imati i neka ne komercijalna linija do spanije, italije ili francuske.\n(mrRobot, 21. oktobar 2019 13:43)\nLinija Kraljevo-Solun je besmislena, mnogo je bolje bilo leteti za Istanbul, avion bi uvek bio pun.\n(Kobaja Grande, 21. oktobar 2019 13:16)


U Francuskoj od sada zabranjeno ismevanje nečijeg akcenta\nFrancuski parlament usvojio je ove nedelje neobičan predlog zakona protiv diskriminacije ljudi koji francuski jezik govore sa nekim akcentom, a zakon predviđa i velike kazne, do tri godine zatvora i 45.000 evra, prenose danas tamošnji mediji.\nParlament je sa 98 glasova za i tri protiv usvojio predlog zakona kojim je zabranjeno ismevanje i ruganje nečijeg akcenta. Zakon će biti dodat na već dugačak spisak raznih oblika diskriminacije koji se nalazi u Krivičnom zakonu i Zakonu o radu.\nTako će diskriminacija na osnovu drugačijeg jezičkog akcenta biti kažnjena kao i drugi oblici diskrimacija na rasnoj, etničkoj i verskoj osnovi, kao i zbog seksualne orijentacije.\nZakon je predložio poslanik sa juga Francuske Kristof Eze (Crhistophe Euzet) a tekst je odmah, u prvom čitanju, usvojen. Drugi poslanici, posebno oni iz francuskih prekomorskih teritorija su prvi pozdravili predlog takvog zakona.\n“Usvajali smo zakone protiv raznih oblika diskrimacije, a sada smo usvojili zakon za zaštitu 30 miliona Francuza koji naš jezik izgovaraju sa drugačijim akcentom”, rekao je Eze.\nZakon ima za cilj da promoviše “različitost izgovora francuskog jezika i da zabrani diskriminaciju zbog akcenta, posebno u radu”, dodao je poslanik.\nPrema nedavnoj anketi, svaki drugi Francuz je rekao da govori sa nekim određenim akcentom, dok jedna četvrtina ispitanika tvrdi da je redovno i to na svakodnevnom nivou predmet ismevanja, zbog akcenta koji nije kao onaj u Parizu.\nI francuski premijer Žan Kasteks (Jean Castex) je postao predmet ismevanja i šala čim je došao na funkciju u julu ove godine.\nMediji su tada naveli da je u francusku vladu došao premijer sa juga zemlje, koji ne govori francuski sa pariskim akcentom.\nParižani kao i građani u drugim glavnim gradovima imaju svoj akcenat i često ga smatraju “jedinim pravim” akcentom francuskog jezika.\n“U Francuskoj od sada zabranjeno ismevanje nečijeg akcenta”\n28.11.2020 at 13:52\n> “Usvajali smo zakone protiv raznih oblika diskrimacije, a sada smo usvojili zakon za zaštitu 30 miliona Francuza koji naš jezik izgovaraju sa drugačijim akcentom”, rekao je Eze.<\nOvo je idiotizam na više razina.\nU Europi, Frančezi & Horvati, kaj se tiče jezika, totalno su flipnuli.\nZabrane, preskripcije, "jezikoslovna policija" na čelu s opatrnutim lingvistima, budalasti i nepotrebni neologizmi na svim stranama, itd. Naravno da se s time treba sprdati, pa i sa neobičnim akcentima. Kod nas su Bosanci bili oduvijek na meti.\nI šta fali ismijavanju? Tko ima njemačke satelitske kanale i razumije dovoljno dobro taj jezik, bolje reći "jezike", može vidjeti & čuti koliko se Nijemci šegače jedni s drugima. Zapad ismijava istok, onaj užasni DDR naglasak. Sjevernjaci mlate po Bavarcima, Bajuwari jope po zapadnjacima, itd.\nNijemci dovoljno ozbiljno kontaju da se jezik mijenja i evoluira, i zabrane i propisi u vezi s njim su uzaludni. S tim stvarima su se opekli u najmračnijem periodu svoje povijesti. (Nažalos', susjedi Croati još uvijek nisu prijehali k pameti. I pošto običan puk nije siguran u svoje poznavanje standardnoga jezika, pišu dijalektom na društvenim mrežama, najčešće Dalmatinci. I ako su zbog toga meta izrugivanja, ni oni ne ostaju dužni. A tako i treba da bidne).\nUpišite tekst * four − = two\nFranken na | Preminuo novinar Miloš Vasić, osnivač nedeljnika “Vreme”


Profesionalno fotografisanje dece - slikanje beba - KIDO\nIz ličnog iskustva znamo da ćete želeti da sačuvate svaki dragoceni momenat odrastanja svoje dece.\nZato smo uz objektiv vrsnog fotografa Bojana Stanojevića, omogućili profesionalno slikanje beba, uz koje ćete zabeležiti prve dane života vaše bebe, korake i druge uspomene na detinjstvo deteta. KIDO profesionalno fotografisanje dece će na pravi način uhvatiti trenutak, “onaj” uzdah, osmeh i osećanja kojima ćete uvek moći da se vratite.\nSlike beba i dece razlogom krase domove širom sveta, a uz profesionalno fotografisanje dece različitih uzrasta u studijskim uslovima, zauvek ćete imati vredne uspomene kojima možete ukrasiti dom.\nProfesionalno fotografisanje dece svih uzrasta\nFotografisanje beba nije jedina usluga koju nudimo, možete se odučiti za profesionalno slikanje dece bez obzira na uzrast deteta, a u skladu sa godinama možete osmisliti i originalnu temu fotografisanja.\nOprema koju koristimo zadovoljava najviše standarde, a ona u kombinaciji sa stručnim fotografima iz našeg tima kao kranji rezultat može imati samo slike izuzetnog kvaliteta koje će postati uspomene za ceo život. Poverite fotografisanje bebe ili starijeg deteta pouzdanom timu.\nPopularno: slikanje novorođenčadi po najvišim standardima\nZabeležite prve mesece života vaše bebe uz neodoljivo kreativne fotografije. Profesionalno slikanje novorođenčadi je pravi hit u svetu, a uz naše ideje za slike beba, stručnjake koje će vaše dete namestiti u udoban položaj i poze za slikanje, kao i atraktivne rekvizite – dobićete slike vredne sećanja.\nIzložite nam svoje želje za slikanje beba, a mi ćemo se uz profesionalne sugestije i predloge potruditi da fotografije izgledaju baš onako kako ste zamislili. Uramljene fotografije beba ulepšaće zid dečije sobe, a sigurni smo da ćete ih i vi, kao i vaše dete, sa radošću gledati i nakon mnogo godina.\nFotografisanje beba i starije dece sa roditeljima\nDeo ovih fotografija naravno možete biti i vi – roditelji, ili bilo koji član porodice ili prijatelja, ukoliko to želite. Fotografisanje beba i dece u našoj organizaciji kao krajnji rezultat uvek ima porodične fotografije velike emotivne, ali i estetske vrednosti.\nIma li lepše fotografije od slike mame i bebe koje oslikavaju prve mesece neraskidive veze? Iako su to trenuci koji večno ostaju u sećanju, još lepše je kada ih možete svakodnevno gledati na polici u svom domu.\nKreativne ideje za slikanje pod mentorstvom profesionalaca\nNaš tim će rado predložiti ideje za fotografisanje beba i dece, i uvažiti sve želje roditelja. Originalna pozadina ili lokacija slikanja, rekviziti koji će fotografije učiniti još lepšim i zanimljvijim, kao i različite poze za slikanje – zajedno ćemo osmisliti slike beba i mališana koje će oduševiti sve vaše prijatelje i članove porodice.\nSpontani osmesi najmlađih, prvi koraci, zagrljaji, kao i tematska slikanja po želji, stoje na raspolaganju.\nKIDO nudi premium uslugu iz ugla vrsnog fotografa Bojana Stanojevića. “Poruči” slikanje za večne uspomene na profesionalan način, po najvišim standardima.


recenzija-review - Balkan Metal Promotion\n17 posts with recenzija-review\nKonačno izađe taj dugo očekivani novi album od dobro poznatih veterana, naših dobrih drugara. Iskoristio sam odmah priliku da preslušam ovo izdanje, pa da eventualno i napišem nešto o njemu. Album je zvanično podeljen na dva diska. Na prvom se nalaze...\n[RECENZIJA] Númenor - Sword And Sorcery (2015)\nDrugi album sastava Númenor, nakon impresivnog debija, je išcekivan sa velikom pažnjom. Prvim pogledom na artwork i listu pesama stiče se utisak da bend polako pravi otklon od Tolkinove mitologije te se usmerava i na kompleksnije teme mračne fantazije,...


AMERI SU NAM SUĐENI PRE FINALA: Brazilci dali SVE od sebe, isključenje Petrovića, SAD MAKSIMALNO do četvrtfinala (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.09.2019. • 16:16 Srbija Danas\nRutinska pobeda izabranike Grega Popovića.\nKošarkaška reprezentacija SAD-a maksimalnim učinkom plasirala se u četvrtfinale Mundobasketa, pošto je u poslednjem kolu grupe K savladala Brazil sa 89:73 (21:18, 22:21, 24:17, 22:17). Brazilci su morali da slave kako bi ušli u četvrtfinalne borbe, a ovako će Česi izaći na megdan Australiji. Amerika će se u meču za polufinale boriti sa Francuskom koja je u dramatičnoj završnici poražena od "Kengura" sa 100:98.\nMeč je bio uzbudljiv u prve tri deonice, ali je odlučila razlika u kvalitetu u korist Amera. Interesantan detalj desio se na početku drugog kvartala, kada je isključen selektor "Karioka", Aco Petrović zbog tehničkih grešaka koje je zaradio nakon protesta.\nBrazilci su se odlično držali u prvom poluvremenu, na čijem kraju je razlika iznosila samo četiri poena u korist SAD-a (43:39). Ipak, Amerikanci su se odlepili u trećoj deonici, nakon čega selekciji Brazila nije bilo povratka.\nVoker i Tarner su ubacili po 16 poena, a centar Indijane je imao i osam skokova. Dvocifreni su bili još Braun sa 11 i Barns sa deset koševa. U poraženoj selekciji istakao se bivši igrač Cedevite, Benite koji je postigao 21 poen, a pratili su ga veterani Barbosa i Varežao sa po 14.\nTagovi: Košarkaška reprezentacija SAD, Košarkaška reprezentacija Brazila, Mundobasket Kina 2019, SP KIna 2019, Svetsko prvenstvo u košarci 2019, Svetsko prvenstvo Kina 2019, rts uživo, Radio televizija Srbije, Aleksandar Petrović\nSTOJKOVIĆEVA POSLEDNJA PORUKA: Isaija, hrabro si se borio, pobeđivaćemo za tebe\n12.11.2019. • 09:31\n12.11.2019. • 08:34\n12.11.2019. • 10:21\nNAJJAČA MOGUĆA SLIKA ZA SVAKOG ZVEZDAŠA: O crveno-belima priča Amerika, i to zbog Luke i Bobija (FOTO)\n12.11.2019. • 08:02\nOsnivač "Belih šlemova" pao sa balkona? Mnogi ne veruju u ovu verziju priče\nHEMIJSKI NAPAD NA VRTIĆ: Mladić upao u obdanište, polio decu NATRIJUM HIDROKSIDOM!\nMISTERIJA I DAN DANAS: Jezive priče o BRODOVIMA DUHOVIMA, nerazjašnjene nesreće koje će ŠOKIRATI SVE ( VIDEO)\nOsnivač "Belih šlemova" pao sa balkona? Mnogi ne veruju u ovu verziju priče Svet\nHEMIJSKI NAPAD NA VRTIĆ: Mladić upao u obdanište, polio decu NATRIJUM HIDROKSIDOM! Svet