Kuća rodnih znanja predstavila je Rodnu analizu budžetiranja odgovora na COVID – 19 u Republici Srbiji - GBWN\nKuća rodnih znanja i politika je, u okviru projekta GBWN izradila Rodnu analizu budžetiranja odgovora na COVID – 19 u Republici Srbiji. Fokus u analizi je, osim na samim merama i njihovoj urodnjenosti bio i na transparentnosti i participativnosti i uključivanju ženskih organizacija civilnog društva (ŽOCD) u sistemski, državni odgovor na epidemiju.\nAnaliza je pokazala da je: odgovor na COVID – 19 u Srbiji bio pravovremen, da je bio rodno slep u celini, a da su pojedinačne mere bile rodno slepe ili rodno neutralne. Najviše sredstava opredeljeno je za podršku privredi, bez targetiranja po sektorima i/ili drugim kriterijuma i bez specifičnih mera za žene. Nije bilo državnih mera, finansiranih iz budžeta, koje su odgovarale na ključne rodno uslovljene potrebe žena i osetljivih grupa.\nŽOCD su, sa druge strane, od samog početka epidemije sprovodile analize, davale prepreke i upućivale preporuke nadležnim institucijama, a neke od njih i sprovodile i kreirale nove usluge.\nKljučni nalazi analize su predstavljeni na događaju koji je održan na Zoom platformi 31.03.2021. godine. Događaj je okupio predstavnice mnogobrojnih organizacija, kako domaćih tako i međunarodnih. Na samom početku su Sabine Kroissenbrunner, zamenica zmbasadora Republike Austrije, i Marija Risteska, regionalna direktorka Gender Budget Watchdog Network projekta, pozdravile prisutne i istakle značaj rodno odgovornog budžetiranja i uloge organizacija civilnog društva u tom procesu. Zatim je Višnja Baćanović predstavila rezultate analize.\nDrugi deo događaja bio je posvećen iskustvima i rezultatima ŽOCD. Jasna Kolaković Smiljanić, predstavnica Fenomene iz Kraljeva, Kosana Beker programska direktorka Femplatz-a iz Pančeva i Jelena Ružić, predsednica Udruženja žena kolubarskog okruga su predstavile aktivnosti svojih organizacija u vreme pandemije. Jasna je govorila o analizi rada institucija koje su nadležne za sprovođenje Zakona o sprečavanju nasilja u porodici koju je uradila Fenomena iz Kraljeva i smernicama koje su u vezi sa zaštitom žena uputile nadležnim institucijama. Kosana je govorila o rezultatima istraživanja o položaju žena sa invaliditetom i starijim ženama koje je sprovelo udruženje Femplatz iz Pančeva. Jelena Ružić je govorila o programu Hobotnica koji sprovodi Udruženje žena Kolubarskog okruga, a koji uključuje različite usluge za žene iz pretežno ruralnih područja. Nakon njihovog izlaganja je usledila diskusija u kojoj su, osim izlagačica, učestvovale i Katarina Baletić, novinarka Nove ekonomije, Olja Leković, predstavnica Unwomen-a, Zorana Antonijević, OSCE, Bogdan Urošević, misija OEBS u Srbiji.\nZaključeno je da je neophodno više uključiti ženske organizacije u donošenje odluka, a preporuke koje pripremaju ugraditi u dizajn mera koje se donose. Potrebno je infrormisati nadležne skupštinske odbore i nastaviti sa nezavisnim praćenjem mera za oporavak od epidemije.\nDiskusiju je moderirala Zorica Skakun, predstavnica KANA-e. Snimak čitavog događaja dostupan je na FB stranici Kuće rodnih znanja i politika – Gender knowledge Hub, a analiza na srpskom jeziku (i sažetal na engeskom) na web sajtu organizacije www.genderhub.org.rs i sajtu mreže www.gbwn.net/sr/publikacije/.


Osobama sa invaliditetom besplatan prevoz, ne i zaposlenima – BeoWiki.com\nHome / Aktuelno u Beogradu / Osobama sa invaliditetom besplatan prevoz, ne i zaposlenima\n12. avgusta 2017.\tAktuelno u Beogradu, BG vesti, Javni prevoz Komentari su isključeni na Osobama sa invaliditetom besplatan prevoz, ne i zaposlenima 681 Pregleda\nGradski sekretar za javni prevoz Uglješa Mitrović kaže da pravo na besplatan javni prevoz imaju sve osobe sa invaliditetom i njihovi pratioci, dok to pravo ne važi kod osoba sa invaliditetom koje su zaposlene ili su na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje\nFoto: R. Krstinić\nPovodom medijskih napisa da će jedan broj osoba sa invaliditetom teže dolaziti do besplatnog bus plusa, Mitrović kaže da su proširene kategorije onih koji imaju pravo na besplatan prevoz, a da osobe sa invaliditetom koje su u radnom odnosu naknadu za prevoz, po Zakonu o radu, dobijaju od poslodavaca.\nMitrović je podsetio da je u martu donet novi Pravilnik o tarifnom sistemu u javnom linijskom prevozu putnika na teritoriji grada, prema kojem besplatan prevoz imaju i lični pratioci osoba sa invaliditetom, a ne samo pratioci slepih osoba, kao što je to ranije bio slučaj.\nNavodi da je novim Pravilnikom pravo na besplatan prevoz omogućeno obolelima od distrofije i srodnih mišićnih i neuromišićnih bolesti.\nTakođe, besplatan prevoz omogućen je i onima koji boluju od cerebralne i dečije paralize i multipleks skleroze kod kojih je utvrđen potpuni gubitak radne sposobnosti ili trajna nesposobnost za rad i privređivanje ili je priznato pravo na stalni dodatak za tuđu negu i pomoć, kao i njihovim pratiocima, kaže Mitrović u izjavi dostavljenoj Tanjugu.\n„S obzirom da invalidna lica imaju stalnu potrebu za pratiocem, pratilac ostvaruje pravo na besplatan prevoz bez vozne isprave u prisustvu invalidnog lica, čime je invalidnom licu, u zavisnosti od situacije, omogućeno da bira pratioca”, objasnio je Mitrović.\nMitrović je naveo da su do donošenja novog Pravilnika pravo na besplatan prevoz ostvarivala sva lica kod kojih je samo bila uspostavljena odgovarajuća dijagnoza bolesti u skladu sa međunarodnom klasifikacijom.\n„Zakonom o radu propisana je obaveza poslodavca da zaposlenom nadoknadi troškove prevoza za dolazak i odlazak sa rada, kroz uplatu mesečne karte na busplus karticu ili im poslodavac isplaćuje troškove prevoza na ruke, te ne postoji osnov da se zaposlenim licima omogućava pravo na besplatan prevoz”, kaže Mitrović.\nDodaje da pravo na besplatan prevoz po Pravilniku ne mogu ostvariti ni oni kod kojih je uspostavljena dijagnoza neke od navedenih bolesti, a koja su prijavljena na evidenciji NSZ, koja prema zakonu traže zaposlenje i koja mogu ostvariti pravo na povlašćen prevoz.\n„Lica koja primaju stalni dodatak za tuđu negu i pomoć, ukoliko im je uspostavljena dijagnoza neke od navedenih bolesti, bez obzira da li su ili nisu bila u radnom odnosu, mogu ostvariti pravo na besplatan prevoz uz pratioca”, nabraja Mitrović.\nIzvor: Politika rs/Tanjug


INTRIGANTNA PODUDARNOST: Tarzan bio u “Kraun plazi” kad su pucali u Daku – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Hronika/INTRIGANTNA PODUDARNOST: Tarzan bio u “Kraun plazi” kad su pucali u Daku\nMarko Komlenac Send an email 11. Decembra 2019.\nU trenutku napada na crnogorskog biznismena Miodraga Daku Davidovića, u beogradskom hotelu “Kraun Plaza”, zatekao se i novi ambasador Crne Gore u Srbiji Tarzan Milošević, nezvanično saznaju “Novosti”.\nPrema našim informacijama, Milošević se nije nalazio u klub-restoranu “Prajm”, u kojem je snajperskim hicem ranjen Davidović, ali je bio u hotelu. Ova zanimljiva podudarnost baca novo svijetlo na cijeli događaj, koji je ustalasao i političku scenu u Crnoj Gori, pošto je vlasnik nikšićkog “Neksana”, veliki protivnik crnogorskog režima i donator SPC.\nPodsjećamo, Davidovića su u utorak veče pokušali da ubiju iz snajpera u poznatom beogradskom hotelu i to u momentu dok je bio u društvu episkopa Budimljansko-nikšićkog Joanikija. Ranjen je u ruku, a policija je odmah posle napada na Novom Beogradu pronašla zapaljeni “reno-megan” i u njemu snajpersku pušku.\nDaka Davidović pucnjava Tarzan Milošević


"NA KRILIMA ORLA" PREKO SREMA DO VRHA TABELE\nutorak, 15 novembar 2016 08:36\nNovi trijumf KK Radnički 1950, ovoga puta na neugodnom gostovanju u Sremskoj Mitrovici. Kragujevčani su ostvarili četvrtu pobedu na strani ove sezone rezultatom 79:77 (21:22,23:22,18:18,15:17),i zajedno sa čajetinskim Zlatiborom i novosadskom Vojvodinom zaposeli vrh tabele.\n"NA KRILIMA ORLA " DO TREĆE POBEDE U NIZU\nponedeljak, 07 novembar 2016 18:28\nKošarkaši KK Radnički zabeležili su u kragujevačkoj hali "Jezero" treću pobedu u nizu savladavši Veliku Planu rezultatom 80:78 (20:12,21:25,20:21,19:20).\nponedeljak, 31 oktobar 2016 08:45\nKK RADNIČKI 1950 iz Kragujevca i KK KOLUBARA iz Lazarevca\npetak, 28 oktobar 2016 09:18\nU subotu, 29. oktobra 2016. godine, u hali sportova u Lazarevcu, sa početkom u 19:30 časova biće odigrana zvanična košarkaška utakmica četvrtog kola DRUGE MUŠKE LIGE SRBIJE između KK RADNIČKI 1950 iz Kragujevca i KK KOLUBARA iz Lazarevca.\nSTOJANOVIĆ "PREGAZIO" BEGEJ\nponedeljak, 24 oktobar 2016 16:35\nSjaj "Crvenih" u Zrenjaninu.Košarkaši KK Radničkog 1950 su na veličanstven način savladali u III kolu II košarkaške lige favorizovani Proleter u Zrenjaninu rezultatom 83:91 (19:21,16:13,13:29,35:28).\nnedelja, 16 oktobar 2016 12:51\nsreda, 28 septembar 2016 17:11\n"CRVENI" posle drame ponovo bolji od račanaca\nsreda, 21 septembar 2016 08:57\nKošarkaši KK Radnički 1950 večeras su u Rači posle produžetka savladali domaći Zekas 75 rezultatom 76:74,po cetvrtinama (20:19,15:17,15:18,18:14,08:06).\nPrijateljska utakmica KK Radnički 1950 Kragujevac - KK Zekas 75 Rača\npetak, 09 septembar 2016 12:23\nU petak, 09. Septembra 2016. godine, u hali Gordana Goca Bogojević u Kragujevcu, sa početkom u 20:30 časova biće odigrana prijateljska košarkaška utakmica između KK RADNIČKI 1950 iz Kragujevca i KK ZEKAS 75 iz Rače.\nponedeljak, 15 februar 2016 19:58


Auto magazintoyota akcija Archives - Auto magazin\nPočetna strana » toyota akcija\nTag "toyota akcija"\nToyota finansiranje prema željama kupca\nNa tržištu Srbije, Toyota je startovala sa prodajnom kampanjom „Toyota pobednički tim“ u okviru koje se automobili nude uz posebne Toyota Flex uslove finansiranja. Yaris je u ponudi već od 99 evra mesečno, Auris i Corolla za 149, C-HR za 199, a RAV 4 od 219 evra mesečno. Paketi opreme obuhvataju i napredni paket aktivne sigurnosti koji uključuje sistem automatskog kočenja kod opasnosti od sudara, sistem upozorenja prilikom napuštanja kolovozne trake, sistem automatskog prebacivanja dugih i kratkih svetala, kao i sistem prepoznavanja saobraćajnih znakova. Kod modela C-HR i RAV 4 ovi sistemi su deo standardne opremu. U okviru Toyota Flex finansiranja sam kupac bira\nPrvi provozajte novu Toyotu Avensis u subotu\nU organizaciji Tojota Centra Beograd (Toyota Centar Beograd) svi zainteresovani kupci će među prvima u našoj zemlji moći da provozaju najnoviju “tojotu avensis”. Događaj će biti priređen u subotu 3. oktobra od 11 do 14 časova u restoranu Aleksandar klub na Košutnjaku a test vožnje će biti organizovane na čuvenoj kružnoj stazi. Prodajni savetnici Tojote Centar Beograd će pružati sve informacije ne samo o novom “avensisu”, već i novom “aurisu” i “ravu 4”, koji će takođe moći da se probaju na licu mesta. Za “rav4” je pripremljena i specijalna ponuda i to za ograničenu količinu vozila sa “2,0 D-4D” motorima.


DESIMIR IVANOVIĆ, PSIHOTERAPEUT: – MARINIRANJE\nDESIMIR IVANOVIĆ, PSIHOTERAPEUT:\nKao što svakodnevno vodimo brigu o telu, tako bi trebalo imati i naviku da čistimo i našu dušu od svega onoga što nam predstavlјa balast. Kao u onoj poznatoj zen priči „Šolјa čaja“.\nNaime, u toj priči učeni čovek dođe do zen majstora da ga nauči zenu, a majstor mu naspe šolјu čaja i nastavi da sipa i kada je šolјa dobrano puna… S nelagodnošću pridošlica primeti da se čaj preliva preko šolјe i da u nju ne može više da stane. Tada ga zen majstor pouči da je on kao ta šolјa čaja i ako je ne isprazni – neće više ništa moći da stane! Upravo o tome pričamo s učitelјem psihoterapeutkse metode kliring (čišćenje), inženjerom Desimirom Ivanovićem, specijalistom organizacije rada, trenerom za lјudske resurse, ali i majstorom aikidoa 2. dan. Baš je aikido podstakao Ivanovića na put ličnog razvoja i omogućio mu da živi i radi po celom svetu.\n- Paralelno s poslom radio sam i kao trener aikidoa, a tragajući za odgovorima i želeći da radim na sebi došao sam do psihoterapijske škole kliringa u kojoj sam dospeo do svih zvanja koje ona može da ponudi. Radeći u Francuskoj sam dobio status psihoterapeut specijalista. Došao sam i do pozicije trenera dajući unutar ove škole konkretne doprinose - spojio sam onaj inženjerski deo s psihoterapeutskim – jer dobar inženjer uvek zna da li je nešto moguće ili ne.\n• Ljudi često imaju predrasude u vezi sa psihoterapeutima, šta je u stvari njihov zadatak?\n- Terapeuti ne treba da budu sveštenici, niti učitelјi, ne treba mi da učimo lјude kako da žive, niti bi trebalo da budemo detektivi. Treba da budemo podrška, da slušamo i razumemo. Ako mi s poverenjem iskreno nešto kažemo drugoj osobi, bez uvijanja, svedočimo neku svoju istinu, a ta druga osoba to čuje, ali nas pri tom ne osuđuje, niti nas savetuje, onda dolazi do tog tako potrebnog rasterećenja. Cilј terapeuta je da uspostavi kontakt, da ostvari empatiju, da omogući rasterećenje i na kraju da pomogne da sam klijent dolazi do rešenja i da napreduje. Kada me neko pita, a šta vi savetujete – moj odgovor može samo da glasi – upoznajte samog sebe! Zaista, sve svodi na tu čuvenu rečenicu iz antičkog vremena koja je stajala na ulazu u hram u Delfima. Ne može psihoterapeut da zna bolјe od vas šta bi vi trebalo da činite. To je višestruko štetno i za terapeuta i za klijenta. Prosto terapeut ne sme ni da primi tu odgovornost da on odlučuje o tuđem životu.\n• Kakva je metoda kliring (čišćenje)?\n- Da se slikovito izrazim: da bi se rasporedio nov nameštaj, prvo je potrebno da iznesemo ono što nam više nije potrebno, da očistimo kuću, da preuredimo prostor, pa tek onda da unesemo nov nameštaj. Ako samo unesemo nov nameštaj, sumnjam da ćemo prijatno živeti u takvoj kući. Kliring je upravo takav psihoterapeutski sistem koji nam omogućava čišćenje od sadržaja i naboja, oslobađanje od blokada koje nas koče i više nam ne služe, da bi smo potom mogli da kroz postepeno pobolјšanje unapređujemo naše sposobnosti kroz porast svesnosti i razvoj odgovornosti.\n• Na koji način kliring pomaže da naša najdublјa uverenja ispravimo i zamenimo, ako nam više ne služe?\n- Doprinos kliringa psihoterapiji je da te fiksirane stavove, te crno-bele pozicije, dovodi u balans. Osnivač ove škole psihoterapije Berner, napravio je sistem rada s polaritetima da bi se oni uravnotežili. Realnost u kojoj živimo je kao šahovsko polјe – ono je i crno i belo, a napredovanje nije samo da budemo na belom polјu, a da izbegavamo crna, nego je savladavanje veštine da ta igra na crno–belim polјima lakše teče, da se ne fiksiramo, nego da s lakoćom šetamo po tom polјu i da uživamo u igri. Naš narod ima izreku za to u „zlu ne kloni, a u dobru se ne ponesi”.\n• Koje su najčešće teškoće s kojima se srećete u radu?\n- Po pravilu prvi sloj teškoća koje se pojavlјuju na videlo, jesu teškoće u odnosima s drugim lјidima, pre svega onim koji su nam bliski. Kada je nešto neraščišćeno u odnosima, onda je to kao magnet i deo naše pažnje je konstantno vezan za to pa nam ubija kreativnost, osećamo se kao da smo zagluplјeni… Nikakve pozitivne misli ili motivacija ne mogu da nas odlepe od toga! Dobrobit terapije je da osvestimo to delovanje, da se rasteretimo i da naučimo da se nosimo s problemima, da ih rešavamo i da se razvijamo. Kako da popravimo svoj život, ako sopstvene sposobnosti ne podignemo na viši nivo?\n• Na koji način ova metoda pomaže da steknemo jasnu sliku o sebi?\n- Proces čišćenja izvlači tu negativnu energiju, nema više otrovnih emocija, nema jeda. Siguran indikator napredovanja na mentalnom, emocionalnom i duhovnom planu u bilo kom metodu je pobolјšanje odnosa sa drugima. Naši kontakti s drugim lјudima postaju čvršći, a odnosi lakši i dublјi. Zašto se smatra da je život nesiguran - zato što su kontakti s drugim lјudima nesigurni. Deo ovog procesa su i skokovi svesti, prosvetlјenja ili uvidi. Slikovito rečeno kao da pipamo u mraku, a odjednom sine munja i mi u trenu spoznamo i gde smo i kuda bi trebalo da idemo.To su trenuci kada klijent dobija jasniju sliku i ne samo to, nego ga taj uvid motiviše da krene određenim putem. Taj lični doživlјaj je značajniji od bilo kog saveta.\n• Da li nam taj metod pomaže da probleme posmatramo na drugi način?\n- Probleme shvatamo kao izazove, a ne kao lošu sudbinu. Oni su prilika za razvoj, nešto tu mi treba da naučimo. Po pravilu bi trebalo da razgovaramo s još nekim, možda nam je potrebno drugačije viđenje. Ovaj psihoterapijski rad olakšava nam izlazak iz pozicije žrtve, suočavanje sa izazovima, omogućava nam da budemo spremni za otvorenost i traganje na sopstvenom putu. Takav rad nam povećava broj opcija, tako da onaj slogan „Evropa nema alternativu“ psihološki gledano nije dobar, jer bi mi uvek trebalo da imamo alternativu.\n• Kako nam ova metoda pomaže da budemo odgovorniji?\n- Odgovornost je direktno povezana sa svesnošću. Odgovornost se ne može nametnuti, ona se preuzima kada je neko spreman za to. Kada nivo svesnosti raste, automatski se podiže i odgovornost. Efekat psihoterapije se vidi u porastu odgovornosti prema sebi, a kako ona raste tako se povećava i odgovornost prema sopstvenoj dobrobiti, porodici, državi i prema čovečanstvu. Suština je da bi trebalo da budemo korisni čitavom svetu! Odgovornost je vezana i sa donošenjem odluka, svesnost i odgovornost nas dovode do dobrih odluka.\n• Kako odrediti prioritete, otkriti cilјeve i spoznati svoju svrhu?\n- Na pitanje kako investirati energiju u pravom pravcu nema jednostavnog odgovora. Pravi put se teško pronalazi, a lako gubi. Deo tog odgovora leži u balansu emotivnog, mentalnog, telesnog i intuitivnog dela nas. Ako naš sistem dobro funkcioniše i ako smo postavili cilјeve, onda bi trebalo da gledamo gde su moje emocije u vezi sa tim, jer one su te koje nam daju energiju i moć da nešto završimo. Ne bi trebalo ni da ignorišemo mudrost tela, pa bi trebalo da vidimo kako ono reaguje. Trebalo bi da sagledamo i kako intuitivno to doživlјavamo. Po pravilu je to proces, danima smo preokupirani time i to je sasvim OK. Ne bi trebalo da ga prekidamo, nego da sebi damo dovolјno vremena da se iskristališe ono što je najbolјe. Možda je odgovor na pitanje kako da vučem dobre poteze - da to radim kao u partiji šaha, jer stanje igre je najviše životno dostignuće!\nFoto: Nataša Kralj, Pixabay\nDesimir IvanovićDijadekliringlični razvojMarina Jablanov Stojanovćodgovornostpsihapsihoterapijarad na sebi


Dijeta Džesike Albe: za 4 meseca do 30cm manje - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nDijeta Džesike Albe: za 4 meseca do 30cm manje\nDžesika Alba je uz pomoć ove dijete uspela da smanji ukupan obim za čak 30 centimetara...\nTo nije slučaj sa Džesikom Albom i njenim ličnim trenerom, Keli Levek. Keli je poznati fitnes trener, ali isto i jedna od retkih koja voli da deli savete i načine na koji pomaže poznatima da smršaju sa celim svetom. Tako je odlučila da podeli sa nama nekoliko trikova koje je koristila njena klijentkinja Džesika Alba, a koji mogu da pomognu mnogim ženama koje imaju problem sa viškom kilograma...\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Jedinstvena dijeta – bolja od antidepresiva


Steve Jobs: Zlatna pravila uspjeha u životu i karijeri – STUDOMAT\nInspirišite se mislima i poukama karizmatičnoga kompjuterskog "maga" i poslovnog vizionara koji je svojim kreativnim idejama postigao ogroman uspjeh.\nSTUDOMAT / 12.10.2017. 08:40\nSteve Jobs, jedan od suosnivača kompanije Apple Computers, svojim je inovativnim poslovnim dostignućima i vizionarskim zamislima postao jedan od najistaknutijih pripadnika generacije koja je promijenila svijet. Uvođenjem kompjutera u kancelarije, domove i u svakodnevni život potaknuo je revolucionarnu reorganizaciju čitave kompjuterske industrije. Osim po vizionarskim poslovnim idejama i nevjerovatnoj harizmi, Steve Jobs postao je poznat i kao čovjek s bezgraničnom količinom pozitivne energije iz koje su se izrodile brojne vrijedne fraze te briljantne i inteligentne misli. Donosimo odabir njegovih najsjajnijih misli i pouka.\nZlatne lekcije Steve Jobsa mogu vam pomoći da brže i lakše ostvarite životne ciljeve, postignete uspjeh u životu te izgradite inovativan poslovni stil s vlastitim potpisom. Bilo bi vrlo teško sve te pouke primijeniti u životu istodobno, u paketu, stoga budite strpljivi i uvodite ih jednu po jednu, postupno i polako. Ubrzo nakon uvođenja kvalitetnih promjena primijetit ćete bitno poboljšanje u poslu kojim se bavite, ali i u svim ostalim područjima svog života.\nPretjerano gledanje TV-a štetno je za mentalno zdravlje jer otupljuje osjetila, omamljuje um i potiče rasipnički duh. Isključite TV i “brusite” mozak inteligentnom i oštroumnom konverzacijom s pametnim sagovornikom, poručuje Steve Jobs.\nNe zaboravite da na vaše životne ciljeve pada prašina dok vi bezbrižno ispijate kafu\nNe zaboravite da na vaše životne ciljeve pada prašina dok vi bezbrižno ispijate kafu i površno razmišljate šta treba odraditi umjesto da krenete u akciju. Svi smo rođeni s posebnim darom koji trebamo razvijati i koji je i svrha našeg postojanja.\nNa greške gledajte kao na upozorenja, a ne kao znakove vlastite manjkavosti\nSteve Jobs je tokom karijere imao i padova te je jedne godine izgubio četvrt milijarde dolara. Dakle, i uspješni ljudi griješe, ali reagiraju na greške te mijenjaju svoj život i način poslovanja. Uspješni su upravo zato što greške shvataju kao važne lekcije iz kojih uče kako bi sljedeći put posao odradili kako valja.


Region CIE “mostobran” ekonomske saradnje između Kine i Evrope | SRBIJA I KINA\nRegion CIE “mostobran” ekonomske saradnje između Kine i Evrope\nU Kini se danas otvara Prvi investiciono-trgovinski EXPO te zemlje i 16 država jugoistočne Evrope.\nNa skupu se očekuje učešće više od 5.000 inostranih preduzetnika i 57 poslovnih delegacija * Fokus manifestacije je na proizvođačima iz CIE za koje se smatra da je logično da budu izuzetno zainteresovani za tržište NR Kine.\nNingbo, Kina: U primorskom gradu Ningbou na jugoistoku Narodne Republike Kine danas počinje Prvi investiciono-trgovinski EXPO te države i zemalja Centralne i Istočne Evrope (CIE). Petodnevni sajam se održava u okviru Beogradskih smernica za saradnju između NR Kine i CIE koje su na samitu u glavnom gradu Srbije u decembru 2014. potpisali premijer Li Kećiang i državnici iz 16 zemalja u regionu.\nPored mnogobrojnijih domaćih, organizacioni odbor je na privredne manifestacije pozvao 5.160 inostranih preduzetnika i 57 poslovnih delegacija iz 77 zemalja. Među njima su i predstavnici svih sa liste magazina Forćun – 500 vodećih kompanija u svetu.\nOčekuje se da će na EXPO čiji je slogan “veće otvaranje, saradnja i zajednička izgradnja Puta svile” doći funkcioneri vlada CIE, njihovih regiona i gradova. EXPO će posetiti i grupa od 50 gostujućih novinara iz CIE.\nRegion CIE smatra se “mostobranom” ekonomske saradnje između Kine i Evrope. U Kini se Strategija “jedan pojas, jedan put,” koja podrazumeva jačanje kopnenog i pomorskog saobraćaja između Istočne Azije, Bliskog Istoka, Afrike i Evrope smatra novim podsticajem saradnje sa CIE.\n– Zemlje Centralne i Jugoistočne Evrope su u toj inicijativi svojevrsna kapija za Evropu, što pruža velike mogućnosti za razvoj – kazala je nedavno u Budimpešti Huo Juđen, specijalna izaslanica Kine za saradnju sa regionom. Po ambasadorki Huo, inicijativa “Jedan pojas, jedan put” je dobitna kombinacija za sve učesnike, budući da se sastoji od konkretnih akcija koje mogu doneti koristi svima.\n08/06/2015 in EKONOMIJA, KINA I SVET. Tags: Ekonomija, EXPO, Jugoistočna Evropa, Ningbou, saradnja\n← Prvi supermarketi bez prodavaca u Kini\nU Kini grade najviši stakleni most na svetu sa pogledom na provaliju →


Korisnici prihvataju korišćenje sadržaja sajta goldfish.com isključivo za sopstvenu upotrebu i na svoju odgovornost.\nKorisnicima sajta goldfish.com strogo je zabranjeno korišćenje specijalizovanih programa (robota, crawlera) radi preuzimanja sadržaja sa sajta, kao i bilo kakvi hakerski napadi u cilju onesposobljavanja sajta. Nedozvoljeno korišćenje sajta smatra se kršenjem pravila i podložno je tužbi.\ns.t.r GOLDFISH garantuje za kvalitet svojih proizvoda. Svi proizvodi su originalne robne marke i odgovaraju specifikaciji navedenoj na sajtu.\nlično u bilo kom od naših maloprodajnih objekata. U svakom našem maloprodajnom objektu postoji posebno određeno i obeleženo mesto i osobe\nzadužene za reklamacije kojoj se potrošač može obratiti i izjaviti reklamaciju\npozivanjem broja: 016 215 422, nadležno lice (Velickovic Milos) poziv je na trošak kupca.\nslanjem e-mail-a na mail: goldfish_leskovac@yahoo.com\nSlanjem putem pošte ili kurirskih službi o trošku s.t.r GOLDFISH\nObaveza potrošča jeste da prilikom izjavljivanja reklamacije priloži račun, kopiju računa ili bilo koji drugi dokaz o kupovini. Iako Zakon ne predviđa obavezu da potrošač čuva ambalažu, niti je to uslov za rešavanje reklamacije niti razlog za odbijanje otklanjanja nesaobraznosti.\nU slučaju da se reklamacija prihvata, ista će biti rešena u periodu od 15 dana od dana podnošenja reklamacije. Ako se reklamacija ne prihvata (npr. slučajevi fizičkog oštećenja ne spadaju u nesaobraznost), kupac snosi troškove slanja robe.\nPravo na reklamaciju od strane s.t.r GOLDFISH, potrošač gubi u slučaju neadekvatnog rukovanja i njegovim korišćenjem koje nije u skladu sa uputstvom za upotrebu.\nPrava potrošača prilikom kupovine preko interneta ili Call centra (telefonom)\nObaveštavamo vas da se prema Zakonu kupovina preko naše prodajne internet stranice goldfish.com ili Call centra smatra prodajom na daljinu.\nU ime s.t.r GOLDFISH obavezujemo se da ćemo čuvati privatnost svih naših kupaca. Prikupljamo samo neophodne, osnovne podatke o kupcima/korisnicima i podatke neophodne za poslovanje i informisanje korisnika u skladu sa dobrim poslovnim običajima i u cilju pružanja kvalitetne usluge. Dajemo kupcima mogućnost izbora uključujući mogucnost odluke da li žele ili ne da se izbrišu sa mailing lista koje koriste za marketinške kampanje. Svi podaci o kupcima/korisnicima se strogo čuvaju i dostupni su samo zaposlenima kojima su podaci nužni za obavljanje posla. Svi zaposleni odgovorni su za poštovanje načela zaštite privatnosti.\ns.t.r GOLDFISH se obavezuje da ce se pridržavati svega navedenog, a sve promene uslova postaju važeće tek nakon objavljivanja na ovoj strani i slanja email obaveštenja svim registrovanim korisnicima.


DUGMENCE sajt za velike devojčice » Kako napraviti – Haljinu za maturu\nMatura je blizu, što podrazumeva i adekvatnu garderobu. Devojkama i ženama je poznato, da često čak i kad imaju novac ne mogu naći to što traže da kupe od odeće. Stoga, ukoliko ste kreativni, predlažem Vam da pogledate nekoliko video snimaka, koji vrlo lepo prikazuju kako da sa nešto uloženog materijala, a najviše Vašeg sopstvenog truda, zablistate na maturskoj večeri i zasenite sve!!!\nCene haljina, posebno u ovom periodu godine, kada su maturske večeri a trgovci to odlično znaju, uopšte nisu zanemarljive. Kreću se od 9000,oo dinara – 25,000 dinara. Naravno da postoje i one haljine čija cena ide i do 60,000 dinara i više. Lično sam se uverila u to, šetajući u Delta City Shopping Centru, u Ušće Shopping Centru, čak sam bila i do nekada popularne Piramide, u 44.bloku na Novom Beogradu i tamo nije mnogo drugačije. Dakle, udjite u bilo koju pristojniju prodavnicu koja radi sa metražnom robom, i koji prodaju materijale na metar, ne na kg i uzmite neku trikotažu ili likru. U skupljim prodavnicama metar likre košta oko 650,00 dinara, ali sa takvim materijalom, kao što je likra, čak i u slučaju da Vaše šivenje ne spada u profesionalno, ovaj materijal će učiniti da izgledate ekskluzivno i otmeno. Uzmete dva metra, za svaki slučaj, i napravite sebi jednostavnu a lepu haljinu + će Vam ostati materijala za još neki detalj, za dodatak na haljini ili za ružicu oko vrata ili ručnog zgloba, odlučite same!\nObavezno pogledajte – Kako da napravite ukras za kosu\nZa ovakvu haljinicu bitno je da je materijal rastegljiv, trikotažni. Ispod haljine se oblači majica u boji po želji… Makaze, konac u boji, parčence lastiša, mašina za šivenje! U slučaju, da kao na video uputstvu poželite da na sam rub haljine stavite cvetić kao dodatni ukras, za to Vam je potrebno malo materijala u boji haljine ili nekog drugog ako želite da postignete kontrast, u odnosu na haljinu 😀\nNa ovom video snimku možete videti kako jednostavno da napravite haljinu, u dužini u kojoj želite, obavezno od obostrano rastegljivog materijala, sa stretch iglom. Ako se ovakva haljina malo produži onda je to prava večernja haljina.Ne zaboravite trakicu koja Vam drži haljinu, možete uzeti satensku okruglu trakicu u pozamanterijskoj radnji, oko 15 din je 1 metar, ili napraviti od istog materijala od kog je i haljina.\nVideo uputstvo koje sledi je namenjeno onima od Vas koje posebno vole dugačke haljine, bez ramena. U konkretnom slučaju Threadbanger se pozabavio time kako da sašijete sami sebi venčanicu, ali stvar je vrlo primenjiva za bilo koju priliku, bilo da je to venčanje ili matura, sa ukupno šest pamučnih majica, veličine XXL. Ako volite da se cenkate, kod kineza će te ih naći i za 100 dinara, a trebalo bi da ih bude i u radnjama “Sve za 120 dinara”. XXL majica 6 komada + rajsfešlus u boji koja odgovara boji majice, konac u odgovarajućoj boji, špenadle, makaze. Po mogućnosti možete napraviti ili naći stari broš od bake i staviti ga isto kako prikazuju u video uputstvu. Najpotrebniji su Vam volja i strpljenje. Srećno!!!\nOvo video uputstvo sam već stavljala, prošlog leta 2009 godine, i to za vrlo dobru halter majicu, koja se vezuje oko vrata. U medjuvremenu mi je stigla i knjiga pomenute autorke i moram Vam priznati da je fantastična! Haljinu za maturu možete napraviti prema ovom video uputstvu, jedino što će te kupiti rastegljivu tkaninu, trikotažu, pamučnu ili mešavinu, mada za ovaj model jako dobro može izgledati i materijal poznatiji kao vodena likra. Ukoliko želite da su Vam ledja zatvorena, istu stvar sa prednjeg gornjeg dela gde se kroz kanalić provlači traka možete primeniti i na zadnjem, ledjnom delu. (U tom slučaju trakicu prednjeg i zadnjeg dela na jednom ramenu formirate u mašnicu i isto ponovite na drugom ramenu – to je romantičnija varijanta). Naravno, kao orijentir Vam može poslužiti neka Vaša uža majica, koju koristite, samo što će te, duplo postavljeni materijal iskrojiti u dužini u kojoj želite da Vam bude haljina. Koristite cik cak bod na šivaćoj mašini za rastegljive tkanine ili specijalnu stretch iglu. Vreme je da počnete sa šivenjem. Srećno!!!\nMay 1, 2010 Tags: broš, dugmence, haljine, jednostavna uputstva, jednostavno, kako da napravim sama, kako da napravite sami, Kecman, konac, Kristina, Lalicki, matura, napravi sam, napravi sama, sivenje, trikotaza, unikat, uradi sam, video tutorijali, video uputstva, video uputstvo, video zapis, za devojke, za zene, zenske letnje haljine Posted in: KAKO NAPRAVITI - ZA ZENE, VIDEO UPUTSTVA\njelena - February 10, 2012\nkako sasiti balsku haljinu?\nKristina Kecman - February 13, 2012\nMislim da je najbolje da uzmeš naredne brojeve Burde kad izadju (februar, mart, april). Negde oko 1. u mesecu ih ima na svakoj trafici, u bolje snabdevenijim novinarnicama i ranije. Nisam sasvim sigurna ali mislim da je reč o martovskom izdanju, i tada je skoro ceo broj posvećen venčanim haljinama, koje često i liče a i po formi jesu kao balske haljine.To ti je svakako i najpovoljnija varijanta.\nMarina - May 18, 2013\nodusevljena sam haljinicom\nslavica - June 7, 2015\nnešto nesvakidašnje šivenje, fantastično je, moram da ukradem vaše ideje sa načinom šivenja


PCVesti - HP Project and Portfolio Management rešenje omogućavaju timu za istraživanje i razvoj da precizno raspoređuje resurse\nHP Project and Portfolio Management rešenje omogućavaju timu za istraživanje i razvoj da precizno raspoređuje resurse\nby newsmasteron 01.05.2012\nBEOGRAD, 30. april 2012. – HP objavljuje da je kompanija Kaspersky Lab, vodeći svetski proizvođač bezbednosnog softvera, odabrala rešenje HP Project and Portfolio Management (PPM) za upravljanje projektima u svom odeljenju za istraživanje i razvoj. HP PPM povećava efikasnost upravljanja resursima, timom, projektima i ponudom novih proizvoda.\nKaspersky Lab antivirus tehnologije štite više od 300 miliona korisnika širom sveta, uključujući velike korporacije i državne institucije, kao i mala i srednja preduzeća. Kompanija radi u preko 100 država, ima lokalne kancelarije u 29 zemalja, i preko 2.300 zaposlenih. Uz globalni rast poslovanja, odeljenju za istraživanje i razvoj kompanije Kaspersky Lab bilo je potrebno da centralizuje upravljanje projektima radi dodeljivanja aktivnosti i resursa, uz bolju kontrolu rasporeda projekata.\n„Naš tim za istraživanje i razvoj se tri puta uvećao poslednjih godina i danas ima preko 800 zaposlenih, što je prirodno dovelo do veće kompleksnosti upravljanja projektima“, kaže Nikolay Grebennikov, tehnički direktor i šef odeljenja za istraživanje i razvoj, Kaspersky Lab. „HP PPM sistem daje nam potpuno transparentan uvid u upravljanje ljudskim resursima, što je izuzetno važno zbog toga što kompanija ima prilično kompleksnu matričnu organizacionu strukturu. HP PPM nam omogućava da odluke donosim brzo, na svim nivoima, sve do upravnog odbora.“\nHP PPM omogućava da Kaspersky sprovodi više tehnoloških projekata istovremeno i da priprema sveobuhvatne nedeljne izveštaje o napretku ključnih zadataka, sa detaljima njihove usklađenosti sa planom raspodele resursa. Tim za istraživanje i razvoj sada može da „smesti“ zaposlene iz raznih odeljenje u zajednički rezervoar resursa koji se potom dele između različitih projekata.\nHP PPM predstavlja efikasan skup alata za analiziranje poslovne vrednosti svih projekata vezanih za razvoj novih proizvoda i unapređivanje postojećih. Menadžment kompanije Kaspersky Lab sada može ostvariti uvid u poslovnu vrednost određenog projekata na osnovu objektivnih podataka, proceniti mogućnosti za njegovu implementaciju, i odabrati projekte najvišeg prioriteta na osnovu neophodnih resursa. Ne samo da HP PPM upravlja zavisnostima i raspoređuje vreme i resurse između projekata, već omogućava i kreiranje preciznih razvojnih mapa za narednih 18 meseci.\n„Velika je čast raditi sa međunarodnim IT liderom kakav je Kaspersky Lab“, rekao je Andrei Kutukov, direktor, HP Software, HP Russia. „Nadamo se da će implementacija rešenja HP PPM pomoći kompaniji da postigne najbolje rezultate i pokaže IT tržištu neophodnost implementiranja sličnih rešenja radi uspostavljanja kompetitivnijeg poslovanja.“\nSAD: Facebook popularniji od portala Myspace\nGoogle pokrenuo globalnu kampanju za svoj oblak


Totalne i parcijalne proteze – Ordinacija Miščević\nPacijenti koji su posle gubitka zuba pretpreli veliku i brzu resorpciju koštanog grebena, nošenje totalnih proteza može da bude teško. Mala površina osetljive sluzokože trpi veliki pritisak, i neretko se javljaju rane po sluzokoži. Ukoliko želite da izbegnete ovakve situacije, možete se odlučiti za proteze koje su pridržane mini implantima, ili, pak, odlučiti se za ALL-ON-4 koncept, koji nudi udobnost nivoa fiksnog rada. Više o ovim procedurama pročitajte na OVOJ stranici.\nParcijalne proteze sa metalnim skeletom (skeletirane proteze) se u glavnom rade u kombinaciji sa posebnim, tzv. namenskim kunama, koje obezbeđuju dobru vezu proteze i zuba, dobar prenos pritiska žvakanja i bolji estetski efekat. Veza između proteze i zuba može biti pomoću metalnih kukica ili atečmena (sitnih veznih elemenata koji nisu vidljivi pri govoru). Ovakve proteze su stabilne u ustima, ne smetaju pri govoru i žvakanju zato što su maksimalno redukovane i predstavljaju odličnu zubnu nadoknadu!


RADULOVIĆ: MOGUĆ ZAJEDNIČKI PREDSEDNIČKI KANDIDAT OPOZICIJE | Info centrala\nNaslovna Istaknuto RADULOVIĆ: MOGUĆ ZAJEDNIČKI PREDSEDNIČKI KANDIDAT OPOZICIJE\nRADULOVIĆ: MOGUĆ ZAJEDNIČKI PREDSEDNIČKI KANDIDAT OPOZICIJE\nPredsednik pokreta „Dosta je bilo“ Saša Radulović smatra da Srbija formiranjem Vlade „nije dobila ništa novo“. Radulović kaže da se o predsedničkim izborima u pokretu ramišlja, ali dodaje da je rano da o tome govori.\nSmatra da je zajednički kandidat opozicije moguć i navodi da je bitan kredibilitet i integritet osobe. Na pitanje da li bi pokret podržao akademika Dušana Teodorovića, ako se kandiduje, odgovorio je potvrdno.\n„Srpska napredna stranka je osvojila manje nego na prethodnim izborima, imaju manje mandata. Imamo istu retoriku. Ekipa u kabinetu je nebitna, premijer Aleksandar Vučić pokušava da prikaže da on sve radi u državi, a zbog toga se ništa ni ne dešava“, smatra Radulović.\nOn ponavlja da se, osim smanjenja plata i penzija, „nista nije sredilo u državi“.\n„Kad pogledate suštinski šta vlast radi, to je duboko pogrešno. Mislimo da Srbija ide u pogrešnom pravcu, Vlada je smanjila plate i penzije s jedne strane, a s druge nastavila da daje ogromne subvencije – milijardu i 200 miliona evra 2015. a Fisklani savet kaže da je od penzionera oteto 180 miliona evra, vidite koliki je disbalans“, kaže lider Dosta je bilo.\nDodaje da je posao premijera je pravljenje sistema i uvođenje reda.\n„Da li građani vide i u jednoj oblasti da je uveden red?“, pita se Radulović.\nPrethodni tekstNOĆAS NEMA SPAVANJA – SRBIJA I HRVATSKA U 3 I 15\nSledeći tekstLENA KOVAČEVIĆ NA DANIMA SRPSKOG DUHOVNOG PREOBRAŽENJA


Premijerka „dodala“ 100.000 radnih mesta u svoju statistiku | intervju.rs\nNaime ona je izjavila da je u periodu od 2012. do 2018. godine povećana zaposlenost za 700.000, dok je u periodu 2008. do 2012. 600.000 ljudi izgubilo posao.\nOd 2016. godine traje stručna rasprava ekonomista, pre svega Fiskalnog saveta, koji tvrde da je malo verovatno da je u periodu 2008-2012. godine izgubljeno toliko radnih mesta, kao što je još manje verovatno da je kasnije, od 2012. do 2015. toliko skočila zaposlenost kako to tvrdi Republički zavod za statistiku ukazujući na nepouzdanost podataka. S druge strane RZS čvrsto stoji iza podataka iz Ankete o radnoj snazi napominjući da je ona u skladu sa metodologijom Eurostata.\nNo da krenemo od početka. Premijerka je rekla da je 2012. bilo zaposleno 2.228.000 ljudi, a da 2018. godine 2.929.000 ljudi je imalo posao, što je stvarno razlika od oko 700.000. Međutim, u Anketi o radnoj snazi za 2018. godinu kaže se da je zaposlenost iznosila 2.832.900, skoro 100.000 manje! U Srbiji poslednjih godina zaista raste zaposlenost, pa se postavlja pitanje zašto bi premijerka uveličavala te brojke, kada su one ionako pozitivne, osim naravno ako se ne radi o omašci. Najsvežiji podatak o zaposlenosti je iz prvog tromesečja 2019. godine koji je bio na raspolaganju premijerki u trenutku davanja izjave, da je bilo zaposleno 2.810.000 ljudi.\nDruga stvar je što je premijerka poredila babe i žabe. Naime, RZS je 2015. godine promenio metodologiju Ankete o radnoj snazi zbog čega su prema njihovim tvrdnjama neuporedivi podaci o zaposlenosti i nezaposlenosti, pre i posle 2015. godine (s tim što je RZS uradio reviziju podataka i za 2014. godinu). Dakle, podaci o zaposlenosti u 2008, 2012. i 2015. godini su neuporedivi. Recimo, kada je novom metodologijom urađena procena zaposlenosti za 2015. godinu ispalo je da je bilo 16.000 više zaposlenih nego prema staroj metodologiji.\nNa kraju, i danas ekonomisti imaju rezerve prema podacima o zaposlenosti. Ekonomski analitičar Dragovan Milićević napominje da se u samoj Anketi o radnoj snazi kriju dva različita podatka o zaposlenosti.\n„Zavod za statistiku je od 2013. godine počeo da računa neformalnu zaposlenost u ukupnu zaposlenost čime se naglo povećao broj zaposlenih, pa su tu ušli ljudi koji su radili jedan dan u mesecu pre ankete. U samoj Anketi o radnoj snazi ima i podatak o subjektivnoj zaposlenosti, koliko ljudi smatra sebe zaposlenim. Onaj ko je istovario kamion peska za hiljadu dinara i ništa drugo nije radio, naravno da se neće smatrati zaposlenim. U celoj privredi raste broj zaposlenih oko 40 do 50.000 godišnje i to je podatak iz Agencije za privredne registre koji dostavljaju preduzeća“, kaže Milićević.\nU ARS za 2018. godinu subjektivna zaposlenost, odnosno ljudi koji „obavljaju posao, uključujući neplaćeni rad u porodičnom poslu, uključujući pripravnike i lica koja su na plaćenoj praksi“, bila je za oko pola miliona manja od onog što se registruje kao zvanična zaposlenost. Naime 2.325.300 ljudi je u 2018. za sebe smatralo da je zaposleno.\nFiskalni savet je u jednom radu istraživao promene zaposlenosti i ogroman pad od 2008. do 2012. i ogroman rast od 2012. do 2015, što je za njih sporno u kome je broj zaposlenih povećan za skoro 350.000.\nRZS je tvrdio da je pad zaposlenosti prema ARS-u od blizu 600.000 lica u periodu 2008-2012 i da je taj pad podrazumevao 325.000 formalno zaposlenih dok su ostali bili zaposleni u neformalnom sektoru.\n„Pad broja zaposlenih za 600.000 ljudi neizbežno bi značio sunovrat ekonomije Srbije. Takođe, sličan pad zaposlenosti tokom krize nije zabeležen ni u jednoj drugoj zemlji Centralne i Istočne Evrope iako je među tim zemljama bilo i onih koje su zabeležile dvocifren pad BDP-a (u Srbiji je pad BDP-a od 2008. do 2012. iznosio 2,2 odsto)“, naveo je Fiskalni savet u svom radu. Oni su ocenili i da je to ogromno smanjenje zaposlenosti trebalo da se desi samo u privatnom sektoru, jer je javni sektor zadržao približno nepromenjen broj zaposlenih.\n„Premda je postojanje određenih tranzicionih viškova zaposlenih u Srbiji verovatno, to teško može da objasni da privatni sektor, deset godina od otpočinjanja tranzicije, otpušta gotovo trećinu zaposlenih u uslovima ne toliko duboke recesije – odnosno gotovo izvesno je da su ipak posredi bile grube greške u procenama broja zaposlenih od strane RZS“, istakao je Savet.\nŠto se tiče neverovatnog preokreta i rasta zaposlenosti od 2012. na dalje Savet ima slično mišljenje, da se to zapravo nije ni desilo.\n„Po podacima iz ARS, broj zaposlenih je porastao za oko 330.000 ljudi u zemlji u kojoj ukupno radi oko 2,5 miliona stanovnika. Toliki broj novozaposlenih bi morao da znatno utiče na povećanje ukupne privatne potrošnje u zemlji, što se međutim nije desilo – potrošnja stanovništva je umesto da poraste, pala. Na kraju, interesantno je primetiti da i kretanja lične potrošnje i izvora njenog finansiranja implicitno ukazuju da je zaposlenost u periodu 2012-2015. godine najverovatnije porasla za oko jedan odsto, baš kao što ukazuje i kretanje uplaćenih doprinosa, a ne za preko 14 odsto koliko pokazuje ARS“, navedeno je u izveštaju Saveta dodajući da nijedna zemlja u CIE iako ih je bilo sa dosta većim privrednim rastom od Srbije nije imala ni približan skok zaposlenosti.\nDeluje da rasprava o tome šta se dešavalo na tržištu radne snage od izbijanja svetske finansijske krize do sada nije završena, ali je sigurno da se podaci o zaposlenosti neretko koriste u političke svrhe.\nOd 2015. do 2018. godine prema novoj metodologiji zaposlenost je povećana za 258.700 ljudi, naspram spornih 330.000 više od 2012. do 2015. godine, perioda tokom koga smo imali dve recesione godine, dok je od 2015. do 2018. kumulativan privredni rast iznosio 9,7 odsto.\nNajveći rast zaposlenosti je ostvaren 2016. godine, čak za 145.200, da bi u naredne dve godine rast svaki put bio prepolovljen. Tako je u 2017. zaposlenost povećana za 75.300, a u 2018. za 38.200 ljudi.\nSlične Teme:Ana Brnabić, Izdvojeno, radna mesta, statistika\nOvo će biti kritična godina a ne kritična nedelja. #COVIDー19\nReply on Twitter 1247870435431256066Retweet on Twitter 1247870435431256066Like on Twitter 12478704354312560663\nOno kada je toalet papir postao hartija od vrednosti. #samoizolacija\nReply on Twitter 1247662008633380865Retweet on Twitter 12476620086333808652Like on Twitter 124766200863338086511


Modelna kalkulacija i analiza točke pokrića proizvodnje češnjaka | Croatian Digital Theses Repository\nKnin: Marko Marulic Polytechnic of Knin, 2016. urn:nbn:hr:121:189646\nBiuk, A. (2016). 'Modelna kalkulacija i analiza točke pokrića proizvodnje češnjaka', Undergraduate thesis, Marko Marulic Polytechnic of Knin, accessed 30 September 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:121:189646\nBiuk A. Modelna kalkulacija i analiza točke pokrića proizvodnje češnjaka [Undergraduate thesis]. Knin: Marko Marulic Polytechnic of Knin; 2016 [cited 2020 September 30] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:121:189646


PokerStars Championship Počinje 6. Januara na Bahamima | PokerNews\n31. Decembar 2016. Mo Nuwwarah\nNedavno završeni EPT Prague festival označio je kraj PokerStars European Poker Tour poglavlja u live poker istoriji.\nPokerStars Championship Bahamas, prvi event novog PokerStars global live Championship tour-a, biće organizovan u periodu od 6. do 14. januara u popularnom Atlantis Paradise Island Resort-u na Bahamima.\nOvaj event , prethodno poznat kao PokerStars Caribbean Adventure, datira još od 2004. godine i ima bogatu turnirsku istoriju tokom koje su među krunisanim šampionima ovog festivala svoja imena su upisali i Gus Hansen, Bertrand "ElkY" Grospellier i Galen Hall. Poslednji i još uvek aktuelni PCA šampion je online i live poker legenda Mike "SirWatts" Watson.\nNa poslednjem održanom PCA festivalu buy-in za Main Event je prvi put sa $10,300 umanjen na $5,000, a isti taj iznos će biti potrebno izdvojiti za učešće na prvom u istoriji PokerStars Championship Main Event-u. Na rasporedu su i popularni high roller eventi - $100,000 Super High Roller i $25,000 High Roller, jedan od najvećih prošlogodišnjih $25Ks turnira — kada je u konkurenciji od 225 ulaza slavio Nick Maimone za nagradu od $1 milion.\nPokerStars Championship Bahamas 2017 - Popularni Turniri:\n$100,000 Super High Roller neograničen Jan. 6-8\n$2,200 National Championship neograničen Jan. 7-9\n$5,000 Main Event ne Jan. 8-14\n$50,000 High Roller jedanJan. 9-10\n$25,750 Pot-Limit Omaha jedan Jan. 10-11\n$25,750 High Roller jedan Jan. 12-14\nPored toga na rasporedu je i veliki broj različitih turnira za igrače svih buy-in levela, a kompletan turnirski raspored POGLEDAJTE OVDE.\nKompletene informacije o PokerStars Championship Bahamas 2017 festivalu potražite na PokerStars Live website-u.


Ministar unutrašnjih poslova Srbije odgovorio jesu li pripadnici MUP-a Srbije juče razbijali proteste u Banjaluci | DEPO Portal\nIfet Feraget, advokat Davora Dragičevića, čije hapšenje je pokrenulo protest u Banjaluci, izjavio je ranije za BHRT da "postoje informacije" da su u akciji učestvovali "i specijalci koji nisu iz Republike Srpske"\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović rekao je da su netačne tvrdnje da su pripadnici MUP-a Srbije bili prisutni na protestu u Banjaluci, te naglasio da se nijedan pripadnik MUP-a Srbije ne nalazi, niti se nalazio na teritoriji bh. entiteta Republika Srpska - ni danas, niti prethodnih dana, javila je agencija Beta a prenijeli mediji.\n(DEPO PORTAL, BLIN MAGAZN/md)\n#Nebojša Stefanović #pravda za Davida #mup srbije #Davor Dragičević #protesti #Ifet Feraget


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Alivodić protutnjao Kruševcom\nPonedeljak, 21.09.2020 18:41\nEnver Alivodić, brzonogi napadač Borčana jedan je od igrača koji je pružao dobre partije i kada je BSK bio u krizi rezultata, a sa takvim trendom nastavio je i u poslednje dve utakmice u kojima su fudbaleri BSK-a dokazali skepticima da ipak imaju kvalitet za super ligu. Alivodić je bio strelac jednog gola do sada, protiv Čukaričkog, a u Kruševcu je posle jedanaesterca nad njim, Đukić doneo ceo plen, i obezbedio prvu pobedu u gostima. Četvrti bod u poslednje dve utakmice Alivodić komentariše:\n- Prva pobeda u gostima došla je u pravo vreme i značiće nam mnogo u podizanju samopouzdanja, koje nam je potrebno za nastavak prvenstva. Očigledno je da nam je trebalo malo više vremena da se naviknemo na najviši rang takmičenja, iako smo i do sada stvarali dosta šansi ali nam je realizacija bila slabija, pogotovo na Karaburmi – sumira dosadašnji deo prvenstva Novopazarac.\nTreba dodati da BSK svoje utakmice igra na Karaburmi, što se takođe može gledati kao otežavajuća okolnost, ali Alivodić ima mišljenje pravog profesionalca:\n- Tako je kako je, mi to ne možemo da promenimo, i moramo da se prilagođavamo svim situacijama koje nas prate, jer samo tako možemo do cilja, a to je opstanak i pretvaranje ekipe u stabilnog superligaša – kaže Alivodić.\nIgrama koje je do sada pružio, napadač BSK – a, samo je pojačao tražnju za njegove kvalitete kod inostranih klubova. Znamo da je u jednom trenutku bio u žiži interesovanja nekih rumunskih prvoligaša, pa ga pitamo kakva je trenutna situacija:\n- Nisam pogrešio što sam pre godinu ipo došao u BSK na poziv trenera Kaplanovića. Ušli smo ubedljivo u Super ligu, a interesovanje klubova je sasvim normalno kada se igra elitni rang pa ste mnogima na oku. Ipak, ponavljam, jedino što me trenutno zanima je uspeh moje sadašnje ekipe – čvrsto stoji na zemlji Alivodić.\nFudbal Muškarci Jelen Super liga Srbije BSK Borča Srbija Grad Beograd Palilula Borča


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Odsekao sebi prst jer je greškom glasao za pogrešnu stranku\nPavan Kumar (25) iz severne države Utar Pradeš kaže da je slučajno podržao vladajuću stranku jer ga je zbunio veliki broj simbola na mašini za glasanje, a pošto je već bio obeležen sprejem opredelio se za sakaćenje.\n- Hteo sam da glasam za slona ali sam glasao za cvet. Otišao sam kući i satarom odsekao prst - objašnjava Kumar.\nInače na mašinama se pored imena kandidate nalaze simboli njihovih stranaka, pa tako cvet lotosa pripada Baharatija Džanata partiji koja je na vlasti, dok je slon znak stranke Bahudžan Samadž.\nU ovoj zemlji sa velikom stopom nepismenosti u pojedinim regionima slike su način da glasači lakše prepoznaju kandidate.\nOvo je Kumaru prvi put da je glasao, a njegov brat kaže da je bio jako srećan dok nije otkrio kakvu je grešku napravio.\nPrst na ruci


PORTAL: Do jeseni novi fiksni operateri?\nU Srbiji će u prvoj polovini ove godine biti raspisan javni poziv za novog operatera fiksne telefonije, najavila je ministarka za telekomunikacije Jasna Matić.\nOna je kazala da je izrada planova za liberalizaciju telekomunikacionog tržišta već počela, navodeći da je plan da budu završeni u prvom tromesečju kako bi u drugom kvartalu mogao biti raspisan javni poziv.\nMatićeva je rekla da će uvođenje vajmaks tehnologije za internet i fiksnu telefoniju, koje je bilo najavljeno za početak 2009, verovatno biti odloženo jer je u Beogradu zauzet frekvencijski spektar koji je pogodan za tu tehnologiju.\n"Imamo problem sa dodelom spektra budući da je optimalan deo spektra koji bi se za to koristio, i koji se za vajmaks koristi u evropskim zemljama, na teritoriji Beograda zauzet", kazala je ona.\nKako je rekla, taj deo spektra je zauzet tokom prethodnih pet godina, koriste ga internet provajderi i njihove dozvole su važeće, a to je problem jer je Beograd najisplativiji za kompanije koje će uvoditi vajmaks.\nPrema rečima ministarke, ukoliko se ne pronađe način da se koristi deo spektra koji je najpogodniji za vajmaks, koristiće se drugi deo spektra, koji je manje pogodan, ali će zbog tog problema uvođenje vajmaksa verovatno biti odloženo.\n"Može da se desi da još malo odložimo vajmaks i krenemo u liberalizaciju fiksne telefonije i dogovorili smo se sa Ratelom da počnemo da pravimo strategiju za liberalizaciju fiksne telefonije", kazala je ona.\n"Sve su šanse da će pre jeseni doći novi operateri u našu fiksnu telefoniju", kazala je ona.\nNa pitanje o tome koje su kompanije zainteresovane za dolazak u Srbiju, ministarka je rekla da je zbog ekonomske krize u svetu teško proceniti koliko operatera će doći.\n"Velika je kriza u celom svetu, maltene niko ni u šta ne investira i veliko je pitanje da li ćemo moći da nađemo operatere", kazala je ona i navela da to zavisi od toga kako će se kriza razvijati u svetu i u Srbiji.\nRatel je održao jedan krug konsultacija o zainteresovanosti u 2008, pre nego što je kriza počela, kazala je Matićeva i navela da će se još jedan krug konsultacija održati kada se napravi plan za liberalizaciju tržišta.\n"Sada ćemo, kada osmislimo kakva će biti tehnologija uvođenja novih operatera, uraditi još jedan krug konsultacija sa onima za koje mislimo da su potencijalno zainteresovani", kazala je ona.\nPrema njenim rečima, uskoro će biti raspisan javni poziv za uvođenje CDMA tehnologije, koja omogućava internet i fiksnu telefoniju, ali ne širokopojasnu kao vajmaks.\n"Formulisanje pravila za CDMA je pri samom kraju. Samo treba da se objavi u Službenom listu, pa ćemo krenuti u dodelu za CDMA za fiksnu telefoniju", rekla je ona.


Saveti za učenje francuskog jezika – AMELIE SERBIE\nSaveti za učenje francuskog jezika\nIako francuski izgovor jeste smatran jednim od težih, činjenica je da je lakši od engleskog. Pourquoi? Zato što u engleskom ne postoje jasna pravila za izgovor, potrebno je znati reč da biste mogli da je pročitate. En français imamo konstante –H se nikad ne čita, J će se uvek čitati kao Ž, CH predstavlja zvuk Š, itd.\nNeki bi rekli da je i francuska gramatika compliquée, čak bi se nadovezali ‘’bolje uči italijanski ili španski-lakši su’’. Činjenica je da ovi romanski jezici imaju veoma sličnu gramatiku. A propos- nekima španski deluje lakše jer smo na Balkanu imali mnogo kontakta sa njim putem meksičkih telenovela i deluje da se lakše usvaja nego neki drugi jezici, ali u stvarnosti bilo koji jezik ako se sluša konstantno lakše se usvaja.\nDa se nadovežemo na prethodno- slušajte što više francuske muzike. Možda ne volite la chanson française ili Edith Piaf, ali moderna francuska muzika je veoma populaire u poslednje vreme na našim prostorima. Izvođače kao što su Zaz, Indila, Stromae ili Maitre Gims, čije pesme pevuše i oni koji ne znaju ni reči francuskog, možete naći facilement na youtube-u, neke od njihovih pesama čak sa prevodom na srpski.\nPratite blogove i vlogove comme une française i what the fuck france jer su na engleskom ali titlovani na francuski sa pregršt saveta i information intéressante. Osim ova dva youtube kanala toplo preporučujem easy languages jer je ovde reč o svakodnevnim dijalozima koji su transkribovani, a dat je i prevod na engleski.\nPogledajte neki dobar film français. Možda niste ljubitelj umetničkih ostvarenja ali online možete naći mnogo francuskih komedija. Starijih kao što su svima poznati Posetioci ali i novijih poput Qu’est-ce qu’on a fait au bon dieu (Šta smo to bogu zgrešili). Možete lako doći do francuskih filmova sa srpskim titlovima online.\nAplikacija duolingo ili audio leçons pimsleur su vaš najbolji alat za usvajanje francuskog jezika. Na telefon možete da instalirate i flash cards za učenje novih reči.\nOkružite se francuskim i ne stidite se da ga ‘parlate’ kad god se ukaže opportunité makar znali reći samo dve proste phrase-e. Nemojte se plašiti grešaka jer one vode do boljeg usvajanja i razumevanja jezika 🙂 bonne chance!\nAuthor tinakulojevicPosted on November 26, 2017 Categories langues\nPrevious Previous post: Saveti za početnike u učenju stranih jezika\nNext Next post: Couchsurfing iliti surfovanje na kauču


Vikend u Srbiji - gde provesti slobodna 2 dana? - 92putovanja\nFoto: Shutterstock/Damian Hadjiyvanov\n/\t petak, 11.06.2021. / 12:22 -> 18:40 /\tZanimljivosti / Komentara: 47\tIzvor: B92\nPoèetak vikenda ili, pak, kraj radne nedelje predstavlja pravo vreme za planiranje vikenda. Ukoliko još uvek niste, u nastavku teksta vam dajemo savete za prelepa mesta u Srbiji u kojima æete sigurno uživati.\nDvorac Fantast - odmor u vojvoðanskom maniru\nVelelepni dvorci Vojvodine oduvek su privlaèili pažnju graðanima Srbije, ali i mnogim turistima. Ukoliko ste u moguænosti da izdvojite jedan vikend za njihov obilazak, uveriæete se zašto su oni samo još jedan dragulj naše zemlje.\nShodno ovome, predlažemo vam putovanje prema Beèeju i posetu dvorcu Fantast, koji je poznat i kao dvorac Dunðerski.\nDvorac Fantast je kompleks koji se prostire na 65 hektara i koji je pripadao Bogdanu Dunðerskom, pripadniku najbogatije porodice u Vojvodini poèetkom 20. veka. Ovaj kompleks èine dvorac, mali kaštel, ergela, park sa jezerom, kao i kapela u kojoj je sahranjen Dunðerski.\nOd moguæih aktivnosti koje možete praktikovati ovde, preporuèujemo jahanje konja, vožnju koèijama i šetnju velikim parkovima.\nUkoliko dolazite sa decom, deèja igrališta æe vam dobro koristiti.\nAntièka palata Feliks Romulijana (Zajeèar)\nU današnjem, modernom dobu, nekadašnja rezidencija rimskog cara Gaja Valerija Maksimilijana Galerija ( 293. - 311. n. e. ) još uvek budi interesovanje mnogih domaæih i stranih turista.\nVelièanstvena palata rimskog imperatora Gaja Maksimilijana istakao se kao sposoban vojnik, što nije promaklo rimskom caru Dioklecijanu (244. - 313. n. e . ), koji ga je proglasio cezarom i oženio æerkom Valerijom. Gaj je 306. postao poglavar Rimske Imperije sve do pokušaja da se povuèe u mirnu starost, ali mu je smrt stala na put 311. u blizini Sofijeu. Nakon najezde Slovena, krajem 6. veka, rezidencija je napuštena.\nDanas posetioci mogu videti ostatke nekadašnje palate sa mozaicima izvanredne lepote, statuu imperatora Galerija Maksimilijana, hram posveæen božanstvima Jupitera i Herkula, kao i javna kupatila.\nA post shared by ♌𝓜𝓲𝓵𝓳𝓪𝓷𝓪 🙈🙉🙊 (@mika_taboo)\nSpomenik prirode - Ðavolja varoš\nNa visini od 600 metara je ovaj neobièan i redak prizor oko 200 reljefnih figura, nastalih viševekonim erozivnim procesima i koje suprotstavljene sa leve i desne strane litice formiraju dve ’"mahale’"- Ðavolju jarugu i Paklenu jarugu.\nBitno za ovo mesto je i Crveno vrelo, izvor mineralne vode, koja nije za piæe, ali meštani tvrde da je lekovita i da njome treba ispirati bolesna mesta.\nOno što oduvek prati ovo mesto jesu mnogobrojne legende, od kojih je najpoznatija ona prema kojoj su te figure skamenjeni svatovi, koji su krenuli da venèaju brata i sestru, i koje je Bog skamenio, kako bi spreèio greh.\nA post shared by Ðavolja Varoš (@djavolja_varos_cudo_prirode)


IGOR MATIĆ: U skladu sa renomeom Čukaričkog profesionalno do samog kraja - Domaći fudbal, Fudbal\nHotSport»Fudbal»Domaći fudbal»IGOR MATIĆ: U skladu sa renomeom Čukaričkog profesionalno do samog kraja\nIGOR MATIĆ: U skladu sa renomeom Čukaričkog profesionalno do samog kraja\nRedakcija| 2017-04-17T15:52:58+00:00\t17. apr 2017. 15:52|0 komentara|HotSport\nĐUKIĆ PRED ČUKARIČKI: Znamo im i užu i širu famili...\nŠARAC: Partizan je tim koji može da menja, mi pono...\nPARTIZANOVA DEFANZIVA OČAJNA NA BRDU: Sada će biti...\n– U skladu sa renomeom Čukaričkog i ekipe treba da uđemo maksimalno u svaku utakmicu. Turbulentan period je iza nas i mi kao klub i tim ne možemo da budemo zadovoljni trenutnom pozicijom, ali svestan sam da u fudbalu kao i u životu ne može sve da ide lako, usponi i padovi su sastavni deo i najvažnije je da izvučemo pouku – rekao je Matić.\nPrema njegovom mišljenju, dobro je što je Čukarički i dalje u borbi za Kup Srbije odnosno što predstoje kako je rekao dve lepe polufinalne utakmice u kojima ekipa treba da se prezentuje na što bolji način.\n– Igramo protiv Zvezde i treba da probamo da napravimo iznenađenje. Sigurno da su favorit, ali uvek treba čovek da veruje u uspeh, jer ako ne veruješ neće se ni ostvariti. Ja sam optimista, možda možemo kroz Kup da izađemo u Evropu, što da ne.\nPred utakmicu protiv Radnika, prvu u plej aut fazi Superlige Srbije Matić ističe da bez obzira što je Čukarički favorit ekipa treba da uđe na pravi način i zabeleži pobedu, uz maksimalan pristup svakog u ekipi.\n– Sezonu nismo počeli na pravi način, ali došlo je i do spleta nesrećnih okolnosti. Odnosno sezonu smo počeli dobrom igrom u evropskim utakmicama i nesrećnim okolnostima izgubili od Videotona. Neki igrači su otišli, novi su došli, a ekipa je u jednom trenutku izgubila na samopouzdanju i neke utakmice smo nezasluženo gubili u kontinuitetu. Bilo je i promena trenera , koji su probali da izvuku maksimum iz ekipe, ali rezultat to nije pratio. Dolaskom Lalatovića u decembru, prošli smo pripreme i ojačali ekipu dolaskom nekih igrača na određenim pozicijama. Stabilizovali smo formu i krenuli na pravi način drugu polusezonu. To je onaj Čukarički koji je bio i u prethodne tri godine kad smo dominirali u prvenstvu. Sad je ispalo da ne ulazimo u plej-of, ali treba da sagledamo celu sezonu i da ne dozvolimo da se nađemo u sličnoj situaciji u nekoj narednoj sezoni.\nKako kaže kapiten tima sa Banovog brda ekipa mora da prihvati plej aut i proba da pobedi u svih sedam utakmica.\n– Možda smo favoriti, fali nam što nema nekog izazova, ali mi smo pofesionalci – dodao je on.\nTAGOVI: Čukarički, Igor Matić\nATANASIJEVIĆ: Uživaćemo u svakom trenutku finala\nDvadeset i drugi dan meseca aprila proteći će u znaku Partizana.\nNovica Veličković o Nikoli Jokiću iz Mege


Beč je "Evropski grad godine za doprinos u korištenju toplotnih pumpi“ - Privredna štampa\nBeč je "Evropski grad godine za doprinos u korištenju toplotnih pumpi“\nKonferencija o smanjenju emisije ugljen-dioksida u oblasti grijanja i hlađenja „DecarbHeat“ održana je nedavno u Briselu. Tom prilikom dodijeljena je i nagrada „Evropski grad godine za doprinos u korištenju toplotnih pumpi“ („European Heat Pump City of the Year“). Ovo priznanje pripalo je Beču. Glavni grad Austrije predstavio je najvažnije inicijative za podsticanje korištenja toplotnih pumpi i bio je uspješniji od ostalih finalista, Trondheima u Norveškoj i Berlina. Konferenciju je organizovala Evropska asocijacija za toplotne pumpe („European Heat Pump Association“).\n„Jedan od velikih izazova energetske revolucije jeste snabdijevanje gradova toplotnom energijom iz obnovljivih izvora. Toplotne pumpe predstavljaju ključnu tehnologiju, jer veliki potencijali otpadne toplote mogu da se iskoriste za dobijanje tople vode i energije za grijanje“, izjavio je Bernd Vogl, rukovodilac bečkog sekretarijata za energetsko planiranje.\nSporazum o borbi protiv klimatskih promjena koji je dogovoren 2015. godine na UN-konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu stupio je na snagu prošle godine, čime je smanjenje emisije ugljen-dioksida postalo obavezujuće. Cilj je da se do 2050. godine neutrališe emisija ugljen-dioksida.\nBanjalučka berza: Na jučerašnjem trgovanju ostvaren je promet od 2.540.464,85 KM, kroz 39 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,01% i iznosi 556,77 poena. Vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,95% i…\nGuverner Softić prisustvovao Ekonomskom i finansijskom dijalogu između EU i Zapadnog Balkana i Turske u Briselu


Obrt od šverca 10 milijardi evra | Gde Investirati\nU Srbiji imamo vodopad robe koja ulazi nelegalno, a hoćemo da Poreska uprava to sakuplja kapaljkom. Ovako je stanje u sivoj ekonomiji prokomentarisao privrednik Milan Knežević, poručujući da nije problem sivo, već crno, kriminalno tržište, koje u našoj zemlji godišnje obrne 10 milijardi evra prometa, kao i da je suština u kontroli porekla robe.\nNa okruglom stolu održanom u utorak u organizaciji Fondacije Konrad Adenauer i “Business info-grupe” – “Argumenti: Siva ekonomija i poreske utaje – uticaj na privredu”, svoje stavove, osim privrednika, izneli su i predstavnici Poreske uprave, Fiskalnog saveta, organizacija NALED i GIZ, ali i ekonomisti.\n– Svako zna da je angažovanje u sivoj ekonomiji rizična stvar, a alternativa, odnosno neulazak u sivu ekonomiju, još je lošija, jer u nju se upuštaju ljudi koji nemaju normalan dohodak i da bi preživeli pribegavaju rizičnim merama – rekao je profesor ekonomije Ljubomir Madžar…\nPrevious Francuska na ime neplaćenog poreza traži od McDonald'sa 300 miliona evra\nNext Ovaj gradonačelnik na neobičan način privlači turiste\nTags Ljubomir MadžarObrtSrbijaŠverc\nStartup PageFair koji kompanijama pomaže da ostvare određenu zaradu uprkos alatima za blokiranje reklama, objavio rezultate svog istraživanje o učestalosti upotrebe takvih alata.\nPo rasprostranjenosti korupcije Srbija na 23. mestu\nRevizorsko istraživanje konsultantske kompanije Ernst & Young sprovedeno u 62 zemlje pokazalo je da se Srbija se nalazi na 23. mestu po rasprostranjenosti mita i korupcije.


Tržišta je zabrinuo prijedlog EU o novim sankcijama Rusiji, uključujući postupnu obustavu uvoza nafte u roku od šest mjeseci i derivata do kraja godine.\n“Tržište nafte nije u potpunosti u cijene uračunalo potencijalne posljedice naftnog embarga EU, tako da u ljetnim mjesecima možemo očekivati još više cijene sirove nafte, bude li pretočen u zakon”, rekao je Bjornar Tonhaugen iz Rystad Energyja.\nFrancuska ministrica okoliša i energije Barbara Pompili izjavila je kako je uvjerena da će članice EU postići konsenzus o sankcijama do kraja sedmice. Prijedlog mora poduprijeti svih 27 zemalja EU.\n“Planirani EU embargo na naftu predstavlja ogroman logistički izazov za naftna tržišta”, naglasio je Callum Macpherson iz Investeca.\n“Preusmjeravanje ruskih barela iz Evrope kupcima u Aziji, u uvjetima sankcija, već je sada toliko teško da je i sama Rusija priznala da će njena proizvodnja značajno pasti”, napomenuo je MacPherson.\nPodršku cijenama pružili su danas i Organizacija zemalja-izvoznica nafte i njene saveznice, uključujući Rusiju, odlukom o kontinuiranom skromnom povećanju proizvodnje, koju su popratili napomenom da nisu krivi za poremećaje u opskrbi ruskom naftom.\nIgnorirajući pozive zapadnih zemalja da na tržište izbacuju više barela, grupa je odlučila povećati proizvodnju u junu za 432.000 barela dnevno, kao i u proteklim mjesecima, u skladu s planom o ukidanju ograničenja iz 2020., prve godine pandemije covida-19.\nOPEC je u odvojenom izvještaju izvijestio da je barel košarice nafte njegovih članica u srijedu stajao 110.83 dolara, što znači da je porastao 1.03 dolara u odnosu na prethodni trgovinski dan.\nLokalni mediji pišu da je Subotin otišao do šamana u potrazi za lijekom za mamurluk u kojem je navodno...


Nadležni organi će postupati u skladu sa Zakonom o upravljanju otpadom i Odlukom o komunalnom redu ("Službeni list Crne Gore - opštinski propisi", br. 038/20) koja je donijeta radi korišćenja, čuvanja i održavanja javnih površina, komunalne infrastrukture, opreme i sredstava za obavljanje komunalne djelatnosti i zadovoljenja javnog interesa u komunalnoj oblasti. Takođe, Odlukom o načinu odvojenog sakupljanja i sakupljanja komunalnog otpada radi obrade na teritoriji Opštine Bijelo Polje ("Službeni list Crne Gore - opštinski propisi", br. 011/18) utvrđen je način odvojenog sakupljanja i sakupljanja komunalnog otpada radi obrade na teritoriji opštine Bijelo Polje, koje podrazumijeva sakupljanje otpada na način da se otpad odvaja prema vrsti i svojstvima, odnosno odvojeno sakupljaju pojedine frakcije komunalnog otpada koje je predviđeno i Lokalnim planom upravljanja komunalnim i neopasnim građevinskim otpadom.\nJoš jednom pojašnjavamo da je korisnik usluga u sistemu sakupljanja otpada obavezan da koristi javnu uslugu sakupljanja komunalnog otpada i odlože komunalni otpad u za to odgovarajuću posudu.\nGrađani prilikom uklanjanja građevinskog otpada jedino mogu da ovu vrstu otpada odlažu preko komunalnog preduzeća Komunalno ‘’Lim’’ na za to određenu privremenu lokaciju, a koje za tu namjenu ima određen cjenovnik.\nNapominjemo, da je imalac građevinskog otpada dužan je da građevinski otpad preradi u građevinski materijal u skladu sa članom 54 Zakona o upravljanju otpadom ("Službeni list Crne Gore", br. 064/11, 039/16). Zabranjeno je odlaganje građevinskog otpada u vode, na zemljište ili u zemljište, osim ako je građevinski otpad prerađen i koristi se kao građevinski material. Prerada cemenat azbestnog građevinskog otpada, takođe je zabranjena. Preradu građevinskog otpada investitor može da vrši na gradilištu na osnovu dozvole u skladu sa zakonom.\nPosebno pravna lica moraju bi upoznata da se građevinski otpad može se privremeno skladištiti na gradilištu do završetka građevinskih radova, a najduže jednu godinu. Građevinski otpad može se privremeno skladištiti i na drugom gradilištu investitora ili drugom mjestu koje je uređeno za privremeno skladištenje građevinskog otpada. Odlaganje građevinskog otpada koji se privremeno ne skladišti na gradilištu ili u objektu u kojem se izvode građevinski radovi može se vršiti u kontejnere postavljene na gradilištu, uz gradilište ili uz objekat na kojem se izvode građevinski radovi. Kontejneri moraju biti izrađeni na način kojim se omogućava bez pretovara odvoženje otpada u postrojenje za dalju obradu. Sakupljač građevinskog otpada može građevinski otpad skladištiti, najduže godinu dana u postrojenju za preradu građevinskog otpada. Građevinski otpad (otpadni beton, opeka, keramika i građevinski materijal na bazi gipsa ili mješavina građevinskog otpada sa zemljanim iskopom) može se ponovno upotrijebiti za izvođenje građevinskih radova na gradilištu na kojem je otpad nastao ukoliko zapremina otpada ne prelazi 50 m3.\nInvestitor mora obezbijediti da se iz objekta izdvoji opasan građevinski materijal, radi sprečavanja miješanja opasnog građevinskog materijala sa neopasnim građevinskim otpadom, ukoliko je to tehnički izvodljivo.\nProizvođač građevinskog otpada koji nastaje od objekta čija je zapremina zajedno sa zemljanim iskopom veća od 2 000 m3 dužan je da sačini plan upravljanja građevinskim otpadom. Saglasnost na tako izrađeni plan upravljanja građevinskim otpadom daje organ koji je izdao odobrenje za rad tj. građevinsku dozvolu Agencija ili organ lokalne uprave. Građevinski otpad se može privremeno skladištiti na lokaciji za koju je dobijena građevinska dozvola (gradilište). Otpad koji ne sadrži opasne supstance i koji se ne može preraditi, odlaže se na deponiju za inertni otpad.\nAko građevinski otpad sadrži ili je izložen opasnim materijama, proizvođač građevinskog otpada je dužan da sačini plan upravljanja građevinskim otpadom, bez obzira na zapreminu objekta. Na taj plan saglasnost daje Agencija za zaštitu prirode..\nProizvođač građevinskog otpada dužan je da planom upravljanja građevinskim otpadom utvrdi mjere način i postupak prerade otpada, uslove i način odlaganja cementa, azbestnog građevinskog otpada, kao i uslove koje treba da ispunjava postrojenje za preradu građevinskog otpada ukoliko isti posjeduje. Ista procedura je definisana Pravilnikom o postupanju sa građevinskim otpadom, načinu i postupku prerade građevinskog otpada, uslovima i načinu odlaganja cement azbestnog građevinskog otpada ("Sl. list Crne Gore", br. 50/12) kojim je propisano da se građevinski otpad na gradilištu skladišti odvojeno po vrstama građevinskog otpada u skladu sa katalogom otpada i odvojeno od drugog otpada, na način kojim se ne zagađuje životna sredina.\nKako je najavljeno donošenje novog Državnog plana upravljanja otpadom u Crnoj Gori čija je izrada planirana za III kvartal 2022. godine, pokušaće se sistematičnije riješiti problem upravljanja građevinskim otpadom, što naravno ne amnestira zagađivače koji su dužni da poštuju zakonsku procedure, da vode računa o upravljanju otpadom koji sami proizvedu, kao i o zakonskim konsekvencama koje proističu iz kršenja istih.


Auto Klub - OSAM ODGOVORA NA PITANJA O DIZELAŠIMA IZ NJEMAČKE KOJE STE TRAŽILI: evo kada će se Nijemci početi rješavati dizela i kada će se isplatiti kupnja!\nKADA, KAKO I KOJE?\nObjavljeno: 02. ožujak 2018. 16:15\nOdluka saveznog upravnog suda u Leipzigu podigla je puno bure u Njemačkoj i ostatku zapadne Europe, ali i kod nas, tradicionalnom tržištu za uvoz rabljenih automobila iz Njemačke. Puno pitanja na koja još nema odgovora kao i pogrešne interpretacije sudske presude dovele su do brojnih pogrešnih tumačenja informacija pa stoga u nastavku teksta donosimo osam odgovora na osam najčešćih pitanja koja zanimaju domaće vozače...\nODGOVOR IZ WOLFSBURGA VOLKSWAGEN OHRABRUJE NA KUPNJU DIZELAŠA: kupcima garantiraju otkup automobila u slučaju zabrane Euro6 norme u gradovima!\n#hrvatsko tržište automobila #aktualno #Aktualno #Dizel #rabljeni #Njemačka #zabrana dizela


">Rađen i ovog leta organizuje kamp u Vrnjačkoj banji, gostuju Savić i Milanović - Vaterpolo vesti\nRađen i ovog leta organizuje kamp u Vrnjačkoj banji, gostuju Savić i Milanović\nby Admin · Published 26/01/2018 · Updated 26/01/2018\n(Foto: Kamp vodenih sportova „Number one“)\nI ovog leta u Vrnjačkoj Banji biće održan kamp vodenih sportova „Number ONE“.\nOrganizator kampa, Nikola Rađen, za leto 2018. obećava šampionski program po kojem će polaznici kampa trenirati od 7. jula do 2. avgusta. Pored tri osnovne smene, Nikola je sa svojim timom osmislio i „Professional program“ tokom kojeg će najmlađi ljubitelji vodenih sportova, usavršavati tehniku sa najpoznatijim sportskim imenima i družiti se sa svojim vršnjacima.\n– Prva godina je prošla i više nego fenomenalno, zato smo u drugoj sezoni želeli da stvorimo nešto što će jednog dana postati tradicija. Pored Number ONE i „Professional“ programa, uveli smo i „Champions Challenge“ nedelju koju će voditi Dejan Savić i Igor Milanović. Osim onoga što klincima pružam sa trenerima, mislim da će ova nedelja koju će voditi dva najveća vaterpolo imena biti pravi pogodak za sve ljubitelje ovog sporta – rekao je Rađen.\nDejan Savić i Igor Milanović prošle godine su posetili kamp Number ONE u Vrnjačkoj Banji u znak podrške svom mlađem kolegi.\n– Na Nikolin poziv, odlučio sam da se pridružim Number ONE timu jer smatram da možemo da pružimo najkvalitetniji i najstručniji rad u vaterpolu. Igor i ja ćemo kreirati poseban program po kojem će trenirati limitirana grupa klinaca starijih od 14 godina. Cilj nam je da zajedno stvorimo svetski vaterpolo centar, da valorizujemo uspehe Srpskog vaterpola kroz kreiranje Srbije kao centar stručnog i kvalitetnog rada i stvaranje kvalitetnih igrača za klubove i reprezentaciju – rekao je Dejan Savić.\nRađen je u sredu, posle pobede Dinama protiv OSC-a u Budimpešti održao prezentaciju za mađarske trenere.\nTags: Kamp Number one\nVSS IZDAO SAOPŠTENJE: Nemamo veze sa kampom u Vrnjačkoj Banji!\nRađen predstavio Kamp vodenih sportova mališanima u Pirotu\nNajavljen vaterpolo kamp u Vrnjačkoj Banji\nby Admin · Published 06/02/2017\ndzabe ti predavanje kad posle das trenerima kojima je bilo dosadno u zivotu pa postali „treneri“


Lukašenko: Ukoliko EU želi probleme zbog sankcija, dobiće ih\nTanjug 4. maja 2021. 16:05\nMINSK – Predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je danas u razgovoru sa premijerom Romanom Golovčenkom da će Evropska unija, ako želi nove probleme uvođenjem sankcija njegovoj zemlji, to i dobiti.\n„Jednostavno ću reci da biste me razumeli: ako Evropljani žele probleme kod kuće zbog ovih sankcija, oni će ih i dobiti. Više ništa neću reći. Vreme će pokazati. Samo vas jedno molim – dajte mi informacije o najkrupnijim evropskim projektima kod nas i preduzećima koje su otvorene na teritoriji Belorusije. Da vidimo njihov rad. Glavno je da ništa ne ostane bez odgovora“, kazao je Lukašenko, a preneo Sputnjik.\nLukašenko je zapitao – kome su potrebne sankcije i zašto.\n„Mi štitimo državu. Mi, ceo narod, želimo da živimo u svojoj zemlji. Mi je branimo. I nas, onda, za to sankcijama udaraju po glavi? Zato treba odgovarati“, rekao je predsednik Belorusije.\nPremijer Golovčenko je nakon sastanka sa Lukašenkom izjavio da će odluke o novim kontrasankcijama biti donete u zavisnosti od situacije, dodaje Sputnjik.


Reputation from vukkostic - Живе Речи Утехе\nvukkostic got a reaction from Биљана in Наши радови Јун 24, 2020\nPosto sam takan na strpljenu i cesto zbrzavam radove, ovak ih ponekad radim. Podelim ih na partijice koje radim odvojeno, pa ih posle koristim kao kolaz u svojim radovima.\nNa ovim krilima narctano je svega par pera, umozeno i formirane grupe od njih. Pomeranjem grupa mogu da menajam polozaj krila, samim tim od jednog pravim 10 :D. Ali tesko je snaci se medju toliko pera i grupa pera, to je najveci izazov.\nvukkostic got a reaction from PredragVId in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Мај 9, 2020\nvukkostic got a reaction from Драшко in Наши радови Април 26, 2020\nvukkostic got a reaction from arhangeli in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Децембар 28, 2019\nvukkostic got a reaction from artuditu in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Децембар 28, 2019\nvukkostic got a reaction from Аристарх in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Децембар 28, 2019\nvukkostic got a reaction from Milica Bajic in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Децембар 28, 2019\nvukkostic got a reaction from БанеЛ in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Децембар 28, 2019\nvukkostic got a reaction from Vesna Milovic in Наши радови Септембар 24, 2019\nvukkostic got a reaction from GeniusAtWork in Наши радови Септембар 24, 2019\nvukkostic got a reaction from PredragVId in Наши радови Септембар 24, 2019\nvukkostic got a reaction from Cremonese in Питајте о. Саву Јањића, Игумана манастира Дечани Јун 17, 2019\nvukkostic got a reaction from Glas razuma in Питајте о. Саву Јањића, Игумана манастира Дечани Мај 15, 2019\nvukkostic got a reaction from dadodj in Наши радови Мај 3, 2019\nvukkostic got a reaction from AnaLaz in Zivot na selu Април 25, 2019\nvukkostic got a reaction from Gogić in Иконописачки подвиг чланова ЖРУ Март 26, 2019\nPozlata na svim ikonama je imitacija, nespretan sam i mnogo otpada imam, a i samo velike formate radim jer nisam previse precizan.\nPrva ikona koju sam uradio, posle sam je malo doterivao. Ikonopisem malo duze od godinu dana, ali od uvek sam u umetnosti\nKad sam bio mali. Nisam bio vernik ali bila je ta jedna ikona Sv. Jovana Krstitelja, kod mog pradede, koja me je odusevljavala.\ni imam jos nesto sto radim mada nisu ikone ali ajde da podelim u ovoj temi jer sumljam da postoji tema za digitalne ilustracije vezane za Bibliju.\nkliknite da se uvelica


Poslednji rad apatinskog Dijega Rivere | | TravelBlog.rs\nPublished on January 8, 2021 by Robert Čoban\nJEDINSTVENA U SVETU: Sinagoga u Apatinu\nKULTURNA BAŠTINA VOJVODINE: Dom kulture, Kuća grofa Turskog i Sinagoga u Apatinu\nZamislite scenu kako se u luci na Dunavu negde u Vojvodini – iskrcava tovar od 200 “Stenvej” klavira. To se zaista i desilo 1912. u Apatinu i ovaj događaj govori o tome kakva je građanska civilizacija postojala na našim prostorima pre više od jednog veka. Iz apatinske luke ti klaviri otišli su na adrese bogatih nemačkih, jevrejskih, srpskih, mađarskih i drugih porodica širom Bačke. Dejan Bursać, Apatinac “na privredmenom” radu u Novom Sadu mi je ispričao i storiju o Paulu Abrahamu, Jevreju iz Apatina, svetski poznatom kompozitoru, za koga je stigao jedan od ovih 200 klavira. Taj klavir, se danas nalazi u Muzičkoj školi u Apatinu (i nije u najboljem stanju) pod rednim brojem – 155928. Proizveden je 1912. i iste godine poslat za Budimpeštu. Pomenutu pošiljku od 200 klavira je uvezla porodica trgovaca i graditelja muzičkih instrumenata – Horn.\nBIOGRAFIJA ZA HOLIVUDSKI FILM: Paul Abraham\nMuzička škola u Apatinu ima kupoprodajni ugovor za klavir koji je 1947. sa njima načinio nećak kompozitora Paula Abrahama. On je jedini od porodice (uz Paula koji je tad već bio u Njujorku) preživeo Holokaust i vratio se u Apatin, međutim vrlo brzo je rešio da rasproda imovinu i emigrira u Izrael.\nInače, priča o Paulu Abrahamu je kao iz nekog holivudskog filma: Popularnost u Nemačkoj početkom tridesetih, bekstvo iz Evrope: iz Nemačke u Beč, odtle u Pariz, pa u Kazablanku (Bogart!), na Kubu i na kraju stiže u Njujork gde je već uveliko zaboravljen svirao klavir po hotelima i barovima. Posle rata doživljava nervni slom (pretpostavka je da se to desilo po saznanju da je gotovo cela porodica stradala u Holokaustu) i biva smešten u sanatorijum.\nU međuvremenu ga pronalazi supruga (Mađarica, nije jasno kada su se razišli, moguće i pri samom bekstvu) i uz intervenciju vlade Zapadne Nemačke biva premešten u Hamburg 1956, gde umire 4 godine kasnije.\nPriča o Paulu Abrahamu dovodi me ponovo u Apatin, gradić u kojem imam rođaku Lujzu sa kojom se moja majka, njena imenjakinja, povremeno čuje. Obećao sam da ću ih posetiti na Veliku Gospu 15. avgusta kada je “kirbaj” u Apatinu, ali je korona taj plan pomerila na sledeću godinu.\nU ovom gradu je i Apatinska pivara kroz koju su me pre godinu dana proveli Olivera i Nikola, kolege iz ove kompanije. Posle posete ovoj fabrici, jednom od retkih primera uspešne privatizacije od koje su korist imali svi njeni radnici a i cela opština – negde sam zapisao: Da je bilo sreće cela privreda Vojvodine bi ovako izgledala. Da su ostali Nemci koji su 1756. podigli pivaru, a kad već nisu – da je bilo više direktora kakav je bio Rade Svilar pod čijim vođstvom je fabrika najviše napredovala i koji je sproveo ovu privatizaciju, jednu od retkih blistavih, u moru loših što su za sobom ostavile opustele fabrike i ojađene gradove.\nU društvu Dejana Bursaća i Dubravke Korać, mlade i agilne predsednice Opštine Apatin i Borisa Mašića, kustosa ovdašnjeg Muzeja Podunavskih Nemaca, obilazim neke od najznačajnijih bisera kulturne baštine ovog mesta o kojima šira javnost u Srbiji malo zna.\nPrva od njih je jevrejska bogomolja sagrađena u neogotskom stilu, 1885. godine, u današnjoj ulici Ognjena Price br. 5. Osobenost sinagoge je polihromni mural na tavanici, sa predstavom dve ploče sa deset Božjih zapovesti, ispisanih hebrejskim pismom, sa slovima obrnute orijentacije, te se tekst može čitati jedino preko ogledala. Po ovom detalju, apatinska sinagoga je jedinstvena u svetu.\nSinagoga u Apatinu\nNakon rata nestala je gotovo kompletna jevrejska populacija u ovom gradu – od nekadašnjih 60 apatinskih Jevreja, 52 su stradala u logorima smrti za svega par meseci 1944, nakon što su Nemci od Hortija preuzeli upravu nad Bačkom. Tada i prestaje potreba za korišćenjem sinagoge, tako da se zgrada 1955. prodaje Baptističkoj crkvi. Kompletna fasada ostaje ista, a jedina intervencija sastoji se u postavljnju krsta na vrhu objekta, tj. na kamenu ploču, dodaje se krst, koji simbolično označava konverziju objekta iz judaističke konfesije u baptističku. Ipak, ova sinagoga je preživela za razliku od većine drugih judaističkih hramova u Vojvodini koji su uništeni ili u holokaustu ili u godinama posle rata kada su se nakon iseljavanja preživelih Jevreja u Izrael 1948. komunističke vlasti odlučile da ih sruše ili pretvore u magacine. Tako da su u Bačkoj do danas sačuvane samo velike sinagoge u Subotici i Novom Sadu i ova mala u Apatinu.\nStižemo u Dom kulture u centru mesta koji je čuven po tome što je njegove tavanice ukrasio apatinski slikar Rudolf Udvari koji je pre rata oslikavao crkve a nakon 1945. odlučio je da se prikloni novim vlastima i svoj talenat stavi u službu nove ideologije i novih vizija svetle budućnosti.\nRAD RUDOLFA UDVARIJA: Plakat Tvornice čarapa Vukica Mitrović\nTavanica u Domu kulture ima ukupno pet socrealističkih prikaza: osim simbola nove države oslikane su sledeće teme: „Ratarstvo”, „Obnova i izgradnja”, „Bratstvo i jedinstvo” i „Umetnost u novoj državi”, koja je i najinteresantnija – sa školom slikanja i vajanja u levom uglu i podijumom sa klavirom i muzičarkama u desnom. Scene me podsećaju na rad Dijega Rivere “Istorija Meksika” kome sam se divio na zidovima Nacionalne palate u glavnom gradu ove centralnoameričke države.\nSAČUVANA TOKOM REKONSTRUKCIJE DEVEDESETIH: Tavanica Doma kulture u Apatinu\nŠestu scenu Udvari zbog bolesti nije uspeo da završi, ali i ovih pet je dovoljno da Apatinci mogu reći da sličnog doma kulture nema u celoj bivšoj Jugoslaviji. Zasluga za to najviše pripada Radmili Savčić, koja je devedesetih godina 20. veka, kada je zgrada rekonstruisana, rukovodila ovom ustanovom. Planirano je da se drvena tavanica zameni betonskom, a ona je uspela, uz podršku Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture, da spreči da ovaj jedinstveni „socrealistički total dizajn” bude kolateralna šteta\nPOSLE CRKAVA, SOCREALISTIČKA ESTETIKA: Svečana sala Gradske kuće u Apatinu\nU slavne radove Rudolfa Udvarija pre rata se ubrajaju i oslikavanje župne crkve u Kupusini (svod i zid), i bila nastavljena u Sonti (1934.), Svilojevu (1934.), Čonoplji, Kljajićevu (1937.), Kolutu (1937.), Adi, Gakovu i Filipovu (samostanska kapela). Posle rata oslikao je i Svečanu salu u Gradskoj kući a bio je poznat i po radovima za apatinske radnje i fabrike kojima je dizajnirao reklame i firme. Umro je u Apatinu 1960.\nU centru grada nalazi se i kuća grofa Turskog koju je Opština otkupila pre dve godine sa idejom da se u njoj otvori Muzej Apatina. Izgrađena 1920. godine, jedno je od najlepših i arhitektonski najvrednijih zdanja, upravo zbog toga što je građena od cigle proizvedene u ciglani porodice Majer. “Njena fasada je izgrađna od takozvane klinkers cigle – ‘svilene cigle’. To je bila cigla koja se od svih četrdeset ciglana, koliko je tada postojalo ovde u Apatinu, proizvodila jedino u toj Majerovoj ciglani, iz razloga što je bila veoma skupa”, objašnjava Boris Mašić dok obilazimo ovo zdanje koje pamti slavnu prošlost i otrkiva pukotine i rane kao posledice višedecenijskog zapuštanja i neodržavanja.\nMIRAZ ZA ĆERKU BOGATOG CIGLARA: Kuća grofa Turskog\n“Kuću je izgradila porodica Majer koja je posedovala ciglane u okolini Apatina, ali nije bila plemićkog porekla. Kada su se dovoljno obogatili želeli su i plemićku titulu. Stoga su ćerku udali za grofa Turskog, plemića poreklom iz Češke, koji je imao titulu, ali je bio prilično siromašan. Majerovi su za njih sagradili tu kuću. Njena specifičnost je ukrasna fasada od cigli koje su, za tu priliku, proizveli u svojim ciglanama. Da bismo fasadu i kuću obnovili moramo pored novca da obezbedimo i odgovarajuće materijale kojima se to može uraditi”, priča Dubravka Korać.\nUz riblji paprikaš na “Andrić čardi” između Apatina i Sombora pričamo o tome kako su kroz nekoliko vekova istorije Apatina žitelji ove opštine – Nemci, Jevreji, Srbi kolonizovani iz Like i Banije, Šokci iz Sonte i Mađari iz Svilojeva i Kupusine – stvorili jedinstvenu kulturnu sredinu koja je i pored svih izazova kriza, ratova i promena sistema u proteklih 80 godina – uspela da sačuva svoju multikulturalnost i neprekinutu težnju ka napretku.\n(Tekst je objavljen u listu “Dnevnik” 3. januara 2021.)\nČudotvorna “Vodica” i zamak koji je “greškom” završio u Krsturu\nPrevious Previous post: Ima li spasa za građanina Kejna\nNext Next post: “Seoba Srba” pod krevetom jedne pančevačke dame


Hrvatska Jadrolinija preuzima liniju Bar-Bari-Bar – Bankar.me\nHrvatska Jadrolinija preuzima liniju Bar-Bari-Bar\nApril 13, 2017 Članci, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI Leave a comment\nMenadžment “Barske plovidbe” obavještava da su poslednjih mjeseci svakodnevno preduzimali aktivnosti na ponovnom uspostavljanju pomorske linije Bar-Bari-Bar.\n“Na žalost, zbog oskudnog tržišta polovnih feri brodova, kao i nepovoljnog tržišta vozarina, “Barska plovidba” nije to mogla uraditi sa brodom koji bi bio u njenom vlasništvu, odnosno sa brodom uzetim u vremenski najam “Time Charter”. Iz tog razloga, uporedo sa ispitivanjem tržišta, komunicirali smo sa više subjekata koji su iskazali interesovanje za uspostavljanje raznih vidova saradnje sa “Barskom plovidbom”. Od svih dosadašnjih ponuda najpovoljnija za “Barsku plovidbu” je ponuda “Jadrolinije” iz Rijeke. U odnosu na navedeno odlučili smo da otvorimo pregovore sa predstavnicima ove kompanije, o čijem ćemo ishodu javnost blagovremeno informisati”, naveo je izvršni direktor Milo Paunović.\nPotencijalna poslovna saradnja sa ovom renomiranom i najstarijom feri kompanijom na Jadranu, tvrdi Paunović, obezbijedila bi uspostavanje linije Bar-Bari-Bar, od koje bi “Barska plovidba” imala isključivo i samo korist”, mišljenja je Paunović.\nOn je podsjetio da ovo nije prvi put da se feri linija Bar-Bari održava na ovaj način “nešto slično je rađeno i 90.-tih godina“.\n“Naš stručni tim i dalje će ispitivati tržište polovnih feri brodova, odnosno raditi na pronalaženju adekvatne zamjene brodu “Sveti Stefan 2”, zaključio je Paunović.\nBrod “Sveti Stefan 2“ izgubio je klasu i poslednje putovanje na liniji Bar-Bari-Bar je obavio 1./3. decembar 2016.godine.\nFeribot „Sveti Stefan 2“ u avgustu je na liniji Bar–Bari–Bari imao 23 putovanja. U osmom mjesecu prošle godine Svetac je prevezao 14.768 putnika, 2.819 automobila, 205 kamiona i 11 trejlera.\nBrod Jadrolinije, koji bi trebao da preuzme i liniju Bar–Bari–Bar, plovi između Dubrovnika i Barija samo 6 meseci, od aprila do kraja oktobra.\nPOJMOVIbrod Sveti stefan feribot Bar-Bari-Bar\nTraže brod za Bar-Bari, linija najkasnije do kraja aprila


SAMOOBMANA: Kako lažemo sebe?! | Happy BSC portal\nJasno nam je da nismo dobri, vredni, predani i plemeniti kako se predstavljamo, ali na koji način uspevamo sebe da ubedimo da smo u “superlativu”? Kako se održava samoobmana? Laž samog sebe?\n– Uspešno lažemo sebe tako što pažljivo selektujemo informacije, biramo ih, propuštamo kroz filter i tako uspevamo da iskrivimo sliku realnosti kako bi se uklopila u naš postojeći sistem razmišljanja – objašnjava stručnjak.\n– Bez problema ćemo smanjiti broj popušenih cigareta, reći kako ništa ne jedemo, a gojimo se, pričati kako nismo dobili unapređenje jer je šef grozan, a ne zato što smo nesposobni za taj posao. Sve ćemo svaliti na partnera i poverovaćemo zaista da je on kriv za svađu, jer ćemo izabrati samo one informacije koje nama idu u prilog.


Pandemija pokvarila slavlje kalesijskim odbojkašima | NEON Televizija\nPandemija pokvarila slavlje kalesijskim odbojkašima\nOdbojkaši Bosne iz Kalesije su izbori su plasman „Premijer“ ligu BiH. Kalesijski odbojkaši su se ekspresno vratili u elitni razred bh-a odbojke, nakon ispodanja iz „Premijer“ lige i samo jedne sezone provedene u „Superligi“ FBiH.\nNaime, Bosna iz Kalesije je Odlukom OS FBiH proglašena za prvaka Federacije BiH prije završetka doigravanja za prvaka lige, s obzirom da su zbog pandemije koronavirusa obustavljena sportska takmičenja.\nBosna je početak pandemije dočekala na prvom mjestu na tabeli doigravanja za prvaka FBiH sa dva boda prednosti u odnosu na drugoplasiranu Gradinu iz Srebrenika.\nIako su ostvarili zacrtani cilj, povratak u premijerligaško društvo, kalesijski odbojkaši, zbog pandemije, nisu mogli proslaviti osvajanje šampionske titule.\nPrema riječima Adnana Karića, predsjednika kluba, kalesijski odbojkaši su veći dio sezone prikazali dobre partije i zasluženo osigurali povratak u „Premijer“ ligu.\n„Bez obzira što je prvak proglašen ranije, prije završetka doigravanja za prvaka, uvjeren sam da bi na kraju opet zauzeli prvo mjesto i ušli u „Premijer“ ligu. Tokom sezone igrali smo najbolju odbojku u Federaciji i pobijedili sve protivnike. Žao mi je što su naši navijači ostali uskraćeni za slavlje na kraju, ali bit će prilike da im se u premijerligaškim utakmicama odužimo za podršku koju su nam pružali tokom sezone“, kaže Karić i dodaje da već sada počinju pripreme, u organizacijskom smislu, kako bi što spremnije dočekali početak sezone u „Premijer“ ligi BiH.\n„Naša želja je da zadržimo trenutni igrački kadar, koji se može dostojno suprostaviti najboljim klubovima u BiH. Za sada nam niko od igrača nije najavio odlazak i nadam se da će trener Edin Glogić, kad se steknu uslovi, okupiti ekipu i početi sa pripremama. Vjerujem da će dvorana u MSŠ Kalesija zadovoljiti standarde za „Premijer“ ligu i da nećemo morati kao u sezoni 2018/2019.godine domaće utakmice igrati u drugom gradu“, rekao je Karić, koji je izrazio nadu da će već naredne godine biti u funkciji Gradska dvorana, gdje su u toku završni radovi.\nKapiten Bosne, Jasmin Požegić je mišljenja da su njegovi saigrači odigrali odličnu sezonu u „Superligi“ FBiH i da ova ekipa ima kvalitet za „Premijer“ ligu.\n„ Žao mi je što je prvenstvo prekinuto, zbog pandemije, jer je naša forma bila u uzlaznoj putanji i sigurno bi do kraja sezone pobijedili sve rivale. Ostaje žal što pobjednički pehar nismo podigli pred našim navijačima, ali bitno je da smo svi ostali zdravi i na okupu, a bit će prilike za slavlje. Sada smo kvalitetniji i zreliji nego prije dvije godine, kada smo igrali „Premijer“ ligu, tako da vjerujem da opstanak neće biti doveden u pitanje i da možemo biti u sredini tabele“, kaže Požegić, koji je i u vrijeme pandemije samostalno trenirao kako bi održao formu.\nKalesija bi pored odbojkaša Bosne u narednoj sezoni u „Premijer“ ligi BiH mogla imati i drugog predstavnika. Naime, odbojkašice Bosne su prvak „Superlige“ FBiH – Sjever i očekuje ih dvomeč protiv Igmana iz Ilidže (prvak „Suprelige“ FBiH – Jug) za šampiona FBiH i plasman u „Premijer“ ligu.


Prodaja košulja i kravata za svečane prilike Niš | PAP\nProdaja košulja i kravata za svečane prilike Niš\nProdaja košulja i kravata za svečane prilike Niš |\nBavimo se kompletnom prodajom košulja i kravata za svečane prilike u Nišu. O kvalitetu našeg rada najbolje govori kvalitetna saradnja koju smo ostvarili sa mnogobrojnim klijentima. Ističemo se dobrom radnom etikom, korektni smo i uvek poštujemo sve dogovore.


Srbija Info Vesti / Kancelarija "Kontakt Srbija" u Novom Pazaru\nKancelarija "Kontakt Srbija" u Novom Pazaru\nNOVI PAZAR, 13. avgusta (Tanjug) - U Novom Pazaru danas je otvorena kancelarija "Kontakt Srbija" 19. po redu u okviru projekta DOS-a kojom se pomaže približavanje vlade i državnih institucija građanima.\nNovi Pazar, iako formalno nije sedište Okruga, ima reginalni značaj i zato je izuzetno važno što se u ovom gradu otvara kancelarija koja će omogućiti ljudima da iznesu svoje predloge, ali i kontakt sa institucijama koje njihove probleme mogu da reše, istakao je šef centralne kancelarije DOS-a Srđan Jovičić.\nŠef regionalne kancelarije "Kontakt Srbija" u Novom Pazaru Ivan Đurković je izrazio očekivanje da će realizacijom ovog projekta biti otvorena nova šansa za privrednike ovog kraja i za njegov ukupni prosperitet.


Republika / Sporazum s Mađarskom donosi ulaganje u dve bolnice i izgradnju trenažnog centra\nMinistar Lončar s mađarski kolegom\n- Sporazum koji je potpisan omogućiće Srbiji i Mađarskoj pristup fondovima EU. Najmanje što će Srbija dobiti zahvaljujući tom sporazumu je ulaganje u obnovu minimum dve bolnice i izgradnju jednog trenažnog centra za prevenciju i lečenje onkoloških oboljenja - rekao je Lončar za Tanjug, nakon sastanka koji je imao sa mađarskim kolegom.\nIstovremeno, razgovaralo se o saradnji u kriznim situacijama, kada dođe do nestašice lekova, citostatika ili vakcina, kazao je Lončar.\nBez barijera od Beograda do Budimpešte za 3 godine\nČeka ih težak posao: Vaterpolisti Zvezde jure prvu pobedu u LŠ\nSrbija Mađarska Budimpešta Zlatibor Lončar Sporazum Bolnice Fond Trenažni centar Onkološka oboljenja


Plata za treće dete – MEDIJA CENTAR BOR );\nBor, 5. jul\nU Vladi Srbije se razmišlja o uvođenju novih mera za podsticanje rađanja, ali je teško doći do sredstava. ”Demografska naknada” od 20.000 dinara dobra, ali bez pokrića pišu Novosti.\nDemografska slika je alarmantna\nMajke bi, u ne takoj dalekoj budućnosti, mogle da dobijaju i ”platu” za treće dete. U predlog građanskog zakona uneta je i odredba da se zaposlenim i nezaposlenim majkama, sve do punoletstva trećeg deteta, isplaćuje mesečna ”demografska naknada” od 20.000 dinara. Ipak, još nije izvesno da li će ova stavka biti usvojena, kao ni kada će sam zakon stupiti na snagu. A najveća dilema je – hoće li uopšte biti novca.\n– Ova mera je veoma dobra i stimulativna, ali je pitanje da li je ostvariva – kaže i Ljubomir Pejaković, savetnik ministra za rad i socijalnu politiku. – Mi smo 2008. godine doneli Strategiju za podsticanje rađanja, ali usled nedostatka novca nisu ispunjene sve njene stavke. Tako je bilo predviđeno da se za drugo, treće i četvrto dete roditeljski dodatak isplaćuje jednokratno, ali pošto to nije bilo moguće, on se i dalje daje u 24 rate. A ova nova mera bi iziskivala daleko više novca. Svakom detetu bi za godinu dana trebalo obezbediti 2.400 evra.\nSastavljači novog građanskog zakona su, kao polaznu tačku za svoj predlog, uzeli katastrofalnu demografsku sliku zemlje. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u 370 seoskih naselja u poslednjih deset godina nije rođena nijedna beba. Prosečna starost stanovništva u Srbiji je 41,2 godine, a iza jedne žene ne ostane dvoje dece, što je minimum za dugoročnu zamenu generacija.\nIpak, da nije sve u novcu, smatraju i u Sektoru za brigu o porodici Ministarstva rada i socijalne politike.\n– Iako je novac važan za funkcionisanje porodice, ključni odgovor u vezi sa problemom niskog nataliteta, ipak, nije u njemu – ocenjuju u ovom resoru. – To dokazuje i činjenica da su sve razvijene zemlje pomoću svojih strategija za podršku rađanju, čiji je važan deo bio i finansijska potpora, uspele da podignu nivo fertiliteta za samo deset procenata.\nMinistarstvo rada i socijalne politike ipak izdvaja pozamašne iznose za porodičnu zaštitu. Prema rečima Zorana Martinovića, državnog sekretara ovog ministarstva, za 2011. iz budžeta je odobreno čak 39,1 milijarda dinara.\n– Najviše je novca izdvojeno za naknade zaposlenim porodiljama, i tu smo namenili 22,8 milijardi dinara – kaže Martinović. – Za dečje dodatke je namenjeno 10,5 milijardi, a za roditeljske 5,8 milijardi dinara.\nBEOGRAD BAŠ ODREŠIO KESU\nOsim naknada koje dodeljuje država, svaka lokalna samouprava iz sopstvene kase, u skladu sa svojim mogućnostima, izdvaja novac za podsticanje rađanja. Najdarežljiviji je Beograd. Tako se nezaposlenim majkama daje jednokratno 50.000 dinara pri svakom porođaju. Pravo na stalnu novčanu pomoć imaju i roditelji trojki, četvorki, petorki, šestorki i duplih blizanaca. Grad nadoknađuje i razliku od 35 odsto, za koliko je umanjena plata ženama na porodiljskom.


PO SPORAZUMU MOSKVE I ANKARE: Sirijske trupe počele rapoređivanje blizu granice sa Turskom! - GlobalCir\n(VIDEO) POKUŠAJ OTMICE TANKERA KOD OSTRVA WIGHT?! Velika drama u britanskim vodama, helikopteri nadlijeću područje! - como 1 hora ago\n(VIDEO) BRITANSKA VOJSKA PRIKAZALA ‘BUBU’ S EKSPLOZIVOM: Teška je manje od 200 grama, kreće se brzinom od 80 km/h! - 2 horas ago\nPO SPORAZUMU MOSKVE I ANKARE: Sirijske trupe počele rapoređivanje blizu granice sa Turskom!\nSirijske trupe počele su se raspoređivati u područjima blizu granice s Turskom, na sjeveroistoku Sirije, kao dio sporazuma koji su postigle Rusija i Turska, javljaju sirijski državni mediji.\nNovinska agencija SANA je javila da se trupe raspoređuju između gradova Jawadiyeh i Malkiyeh (Derik), dok sirijska državna televizija izvještava da će sirijski graničari biti pozicionirani na šest točaka blizu granice.\nOd kada je postignut sporazum, Rusija i Turska su uvele zajedničke patrole na tursko sirijskoj granici.\nTurska je 9. listopada počela ofenzivu na sjeveroistok Sirije protiv kurdskih boraca, glavnih saveznika SAD-a u borbi protiv skupine Islamska država Irak i Levant (ISIL), koje smatra teroristima zbog njihove povezanosti s kurdskim pobunjenicima u Turskoj.\nSANA je izvijestila da je od početka turske ofenzive raseljeno gotovo 20.000 obitelji.\nNAJBOLJI PLANINAR SVIH VREMENA: Prvi je čovjek koji se uspeo na Mount Everest bez dodatnog kisika te prvi koji je osvojio svih 14 svjetskih vrhova viših od 8.000 metara!