Bad Copy (Ajs Nigrutin, Wikluh Sky, Bdat Dzutim) - Page 25 - Ostala ne-metal muzika - yumetal.net forum\nAj kao da budem ozbiljan mada mi je teško s obzirom kakva je clown world tema po sredi hehe - Nije kao da je Monx nešto što mi se sluša, ali ne mogu ni da osuđujem Viklera i ostale što sa njim sviraju\nDimone jesi mu već olizao pičku više, aj javi kad ti dosadi\nLepo društvance. 🙂\n"Sličan se sličnom raduje." Op.cit. SrBski narod.\nVidi što maznuše Harder Better Faster Stronger intro fazon...\nOn 1/24/2021 at 10:21 PM, bradilko said:\nVreme je za DJ Žex temu\nmisliš one more time 😄\nU pravu si, slično su iseckane ritmički na početku sve tri a pao mi HBFS na pamet prvi\nNekako su One More Time semplovi više seamless (beš mi sve ako znam sad kako to da kažem na srpskom xD) iseckani pa nisam do sad ni razmišljao da je to seckano...\nDobro fingeruje Žex. Što se tiče pozajmice na početku, to se zahvalite Wikleru koji je poznat već po pozajmicama još nazad u danu, na svakom solo albumu je imao nešto što je blatantno skinuto od drugih izvođača, ne bi me čudilo da zato i neće da izvodi stare pesme kao Wikluh, da ga neko ne bi ošurio sa copyright tužbom.\nNa stranu šta mi mislimo od DJ Žex monxu, čovek je izgradio imperiju, evidentno je da se zajebava i da želi da bude budžetni Elon Musk-Tony Stark, neka se zeza, samo da mu sinak ne gazi još ljudi na pešačkim prelazima i da ne krši toliko zakone o kretanju tokom nadolazećeg COVID19 perioda. 🤑\nMože da bude Victor Wooten lično što se tiče svirke, treba ga gađati govnima gde god se pojavi a ove tezgaroše ako zakače fekalije zakače, sami su izabrali da uskoče u bazen sa govnima.\nNije prvi put da se baca stigma na muzičare koji ne mogu da zarade svojim radom na autorskim stvarima. Valjda je jasno u kakvoj zemlji živimo i da to tezgarenje sa folkerima i sličnim pojavama nije problem, već jednokratno rešenje za muzičare da prikupe novac da im podari mogućnost da imaju za život, a ponovo sa strane da mogu da ulažu u svoje projekte. Jedino što može da mi bude gadno je pripojavanje AV, kao recimo Oliver Mandić kada mu ljubi ruke na famoznom snimku, iako obožavam njegove albume i smatram da su klasici uvek mi ostane gorak ukus posle slušanja muzike jer znam da je autor ljiga najveća...\nAko je izbor bio rad sa Žeksom ili umiranje od gladi, sigurno bi svi osim par fanatika izabrali ovo prvo. Ali taj izbor nije bio takav. Posle se čudimo kad se sirotinja prodaje za 2, 3 crvene, džak brašna i sendvič sa podrigušom. Ja shvatam svakoga ko nema izbora, kad je pitanje života i smrti, razumljivo mi je izabrati život pa makar kereći i u govnima. Ali ako imaš izbor, neke stvari bi trebalo da budu stvar digniteta i elementarnog dostojanstva. Ne pričam ovde o tome što "underground" muzičari tezgare sa Sekom Aleksić ili fuckin Sarsom, tu je samo stvar umetničkog integriteta ali je ok, ovde je stvar u spanđavanju sa lokalnim Gebelsom.\nShvataš da ne živimo u normalno uređenom društvu gde možeš da furaš, čast, obraz, poštenje bez problema i da živiš od onoga čime se baviš?\nLjudi se danas snalaze kako umeju i mogu, i ne samo muzičari, najgori je taj momenat kada moraš da prelomiš trbuhom za kruhom krilaticom, nema treće opcije, tj. ima da odeš iz rođene zemlje u nepoznato pa šta ti karte i kockice daju na kraju dana.\nŽexa ne bih baš nazvao Gebelsom, malo mi to prejako, ali da jeste govance posred srede jeste tu nema ničega spornog.\nŽeljko Pastorius, nema šta, jedino mu zameram što baš mnogo forsira slapping tehniku.\n12 minutes ago, VoivodBG said:\nRekao sam već, između smrti od gladi i kolaboracije sa jednim od većih govnara na lokalu i šire ima sijaset opcija, sviraj sa Sekom, Lepom Lukić, Sarsom, Koljom i grobovlasnicima, grupom jna, elitnim odredima itd al mojne sa ovim zlikovcem mrtvim.\nRealno to što si naveo ništa nije Viklerova žanrovska odrednica, jednostavno ih spaja ljubav prema funk zvuku, imaju tu sinergiju.\nDobar je Željko stari funker, zna kako da slappuje taj bas, barem da mu dodamo još nešto po kompetentnosti muzičkoj.\n@Haos sam ja ma poštujem takav izbor i stav, malo je ljudi u tvojem fazonu, ali ponavljam u kakvom vremenu živimo to se smatra velikim minusom. U svakom slučaju nismo suglasni, ali bitno je da smo živi i zdravi. 💪\nŠta bre prejako? Čovek je kancer ovog društva, vrši režimsku propagandu i moralno uništava ovaj narod još od 90ih! Malo se primirio dok su demokrate bile na vlasti, a poznato je da je ta njegova imperija bila pred krahom u to vreme sa milionskim dugovima.. i gle čuda vraća se autokratski režim, koji mu otpisuje dugove (ili je nešto šatro naplaćeno) i omogućava smradu ponovno vaskrsnuće da bude glavni režimski propagandni medij.\nGebels je delovao u najekstermnijem režimu (nije ni ovaj naš toliko daleko, jedino što za sad nema ambiciju da zavlada čitavom planetom), koji je trajao desetak godina i na kraju ipak ispao čovek, pa se roknuo.. Ovde kako stvari stoje Žeks će se uvek nekako prilagoditi i opstati, a tačno mi se jebe šta on privatno voli da radi i ko su mu kolege muzičari, ja tu vidim samo neku rijaliti zvezdu, koja vidim i ovde zauzima neku kreativnu pažnju..\nBass je prejak. Sve stoji što pišeš ali neosporan mu je bass proficiency. Možda ne svira sa ukusom, ali to je sad neka druga tema.\nAko je izbor bio rad sa Žeksom ili umiranje od gladi, sigurno bi svi osim par fanatika izabrali ovo prvo.\nkriza obori kriterijume gore nego glad\n@HUMAN sve to što si napisao i Haos što je spomenuo prethodno, normalno da izazivaju revolt u vama, u svima nama na kraju dana. Naravno, da nije ljiga kakva jeste ne bi on opstao u ovakvom sistemu i sa svakom vlasti koja se menjala tokom svih decenija...\nAli se treba zapitati na kraju dana šta imate od ovog ventiliranja koji je skrenuo sa muzičkih tokova u političke, i to pogotovo na muzičkom delu foruma gde gledamo da diskutujemo o muzici i da ne mešamo prljavštinu poput politike.


MotoGP/WSBK - Nacionalna Klasa\nYou are here : Home / MotoGP/WSBK\nVikend odlicnih trka na pisti Brno\nKategorija: Vesti o moto takmičenjima\nJedan od retkih trkačkih vikenda motoGP šampionata, u skorijoj istoriji, tokom kojeg su gledaoci na sve tri trke mogli da posmatraju uzbudljive borbe.\nOpširnije: Vikend odlicnih trka na pisti Brno Add new comment Datum poslednje izmene ponedeljak, 15 avgust 2011 06:05\nVideo: Casey Stoner na delu\nAustralijski MotoGP vozač, Casey Stoner, demonstira kako proći kroz\nkrivinu - ako ste za to izabrali dvotočkaš. Usporeni snimak prikazuje i\npokazuje sve one finese koje nemamo vremena da vidimo u klasičnom snimku trke.\nOpširnije: Video: Casey Stoner na delu Add new comment Datum poslednje izmene petak, 15 jul 2011 16:06\nmotoGP: Vremenski uslovi, presudni faktor na Assenu\nPromenjivo vreme se ovoga vikenda pokazalo kao presudni faktor u svim klasama motoGP šampionata. Pobede su ostvarili oni vozači koji su se najbolje prilagodili teškim uslovima dok je dobar deo trku završio pre vremena kako zahvaljujući svojim, a tako i tuđim greškama.\nOpširnije: motoGP: Vremenski uslovi, presudni faktor na Assenu Add new comment Datum poslednje izmene ponedeljak, 27 jun 2011 03:31\nWSBK: Brno, zbirka uzbudljivih trka\nPista Masarik u blizini Brna u Češkoj ne prestaje da pruža dobre trke pune uzbuđenja. Isto je bilo i ovog vikenda na svim trkama koje su gledaocima pored piste i pokraj malih ekrana pružile veliku količinu zadovoljstva.\nOpširnije: WSBK: Brno, zbirka uzbudljivih trka Add new comment Datum poslednje izmene ponedeljak, 11 jul 2011 03:10\nWSBK: Napokon pobeda Biaggi-ja\nMax Biaggi, aktuelni šampion, je drugu polovinu sezone započeo trijumfalno zabeleživši prvu pobedu ove sezone tek nakon trinaest trka odnosno na drugoj trci u Španiji.\nOpširnije: WSBK: Napokon pobeda Biaggi-ja Add new comment Datum poslednje izmene ponedeljak, 20 jun 2011 09:36\nWSBK: Checa povećao prednost novom duplom pobedom\nNajava: Treća trka moto šampionata Srbije, Zalužani.\nmotoGP: Catalunya, počinju li to sudije da utiču na rezultate?\nSuperbike: Checa u SAD nastavio dominaciju\nStrana 9 od 78\tStartPrev45678910111213NextKraj\tAuto Godine 2016


Lelejska gora analiza, Mihailo Lalić | Prepričano\n5 Biografija: Mihailo Lalić\nMihailo Lalić pisac je romana Lelejska gora. Ovaj pisac razlikuje se od drugih po tome što se često vraća već napisanim romanima i pripovetkama. Često je nezadovoljan svojim delima pa ih prerađuje ili dorađuje, daje im neku novu dušu oduzimajući ili dodajući im odlomke i poglavlja, i to sve s ciljem da postigne savršenstvo kojem teži.\nTakvu sudbinu imao je i Lalićev roman Lelejska gora koji je izašao 1957. godine, dok je onu opširniju, dorađenu i poboljšanu verziju, dobio 1962. godine.\nRoman „Lelejska gora“ govori nam priču o jednoj godini, 1942. godini. To je godina kada je trajao partizanski rat u Crnoj Gori. Što se tiče strukture, roman je podeljen u 5 celina, a to su: „Bješe tama“, „Sam“,“S đavlom“, „Đavao lično“ i „Prođe ljeto“. Svaka od tih celina ima 12 naslovljenih poglavlja.\nSloženost forme romana autor prikazuje u raznim motivima koje obogaćuju delo, a koje možemo da svedemo na tri osnovna motiva: motiv podvojene ličnosti, motiv usamljenosti i motiv rata. Svi oni imaju i dopunske motive koji predočavaju kompleksnost i uspelu karakterizaciju glavnog lika.\nRat je glavna i dominantna tema, a okosnicu priče čini skupina Partizana koji su ostali posle povlačenja. Progoni ih se kao zveri i lutaju spašavajući se po Lelejskoj gori.\nTema: partizanski rat u Crnoj Gori 1942. godine i sudbina grupe Partizana koja je ostala posle povlačenja\nIdeja: svako treba da se suoči sa svojim teškoćama i ne treba da poklekne onda kad je najteže\nBiografija: Mihailo Lalić


Banke u Srbiji položile stres-test – Bankar.me\nBanke u Srbiji položile stres-test\nFebruary 29, 2016 BANKE, PLANETA, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nNajveće banke u Srbiji sposobne su da odgovore na vanredne rizike jer imaju dovoljno kapitala iznad propisanog minimuma od 12 odsto koji nalažu bazelski standardi, pokazali su rezultati stres-testa koji je sprovela Narodna banka Srbije.Stres-test obavljen je nad 14 najvećih banka u Srbiji koje pokrivaju 88 odsto tržišta. Rezultati pokazuju da više ne bi trebalo da imamo neprijatnih izenenađenja kao prethodnih godina kada je ugašeno nekoliko velikih domaćih banaka.\nSmanjenju kapitala doprinijeli su i loši krediti koji su proteklih godina toliko narasli da je skoro svaki četvrti kredit privredi gotovo nenaplativ.\nSekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić navodi da su banke spovodile reprogramiranje i refinansiranje, prodaju takvih plasmana a u nekim slučajevima i otpis. “Da li se neko opekao, bilo je teško dugoročno predvidjeti kada je nastupila kriza 2008. godine“, dodaje Dugalić.\nSposobnost banke da loše kredite finansira rezervama zove se adekvatnost kapitala, koja je u Srbiji u rasponu od 14 do 34 odsto. Pre vanrednog testa banke u Srbiji imale su kapitalnu adekvatnost od 20,22 odsto. Posle ispitivanja taj cenzus je nešto niži, oko 18,5 procenata.\nRegionalni direktor Međunarodne finansijske korporacije (IFC) Tomas Lubek ističe da ta finansijska institucija blisko sarađuje sa Vladom Srbije i ministarstvima pravde i ekonomije, kao i sa stečajnim upravnicima i sudijama kako bi se brže rješavalo pitanje dugova.\nLubek navodi da je IFC tržištu Srbije pozajmio 366 miliona dolara od čega je 40 odsto odvojeno za finansijski sektor, dodajući da se tim sredstvima garantuju dugovi i rješavaju problemi sa kreditima.\nJedan od načina upravljanja i smanjenja rizičnih kredita biće i obuka bankarskih službenika, ali i klijenata posebno preduzetnika i malih i srednjih preduzeća. O tome je Udruženje banaka potpisalo ugovor sa IFC koja će prenijeti iskustva drugih zemalja kroz radionice.\nPOJMOVIBanke u Srbiji bilans stanja i stres testovi Narodna banka Srbije Srane banke u Srbiji stres testiranje banaka\nPrevious Dolar ojačao zbog spekulacija o povećanju kamata\nSljedeći Aik banka Niš: Bankar spiskao klijentima 300.000 € na kocku\nSvijet će možda u budućnosti morati da se navikne na epidemije zaraznih bolesti a mnoge …\nIzmeđu 9.000 i 20.000 građana Crne Gore može...\nTesla priprema gradnju prve fabrike u Evropi...


Da li je moja diploma priznata? - Kako na Master - INO EDUKACIJA\nDate: June 24, 2015Author: Ino Edukacija\nSvaki univerzitet, državni ili privatni, koji je priznat od strane matične države ( Srbija, Hrvatska, BiH, Crna Gora, Makedonija, kao i Kosovo ) i samim tim zakonski validan, priznat je i od strane inostranih univerziteta i ambasada. Ovo je pregled svih informacija koje vas mogu zanimati.\nDa li je moja diploma priznata u EU?\nSve diplome koja naša država priznaje, u EU se priznaju odmah, jer je lokalno priznati univerzitet upisan u registar visokog školstva naše države, i EU države se ne bavi analizama i procenama, već poštuje odluku matične države. Neke države (Italija, Španija) će izdati valorizaciju diplome kroz svoje konzulate, a to nije velika procedura, i to je ono što se naziva predupis za studije u Italiji. Amerika i Kanada imaju malo kompleksiji proces valorizacije diplome, koji je opisan ispod.\nDa li je diploma državnih fakulteta priznata u inostranstvu?\nU Republici Srbiji postoji 8 državnih univerziteta: Unverzitet u Beogradu, Univerzitet umetnosti u Beogradu, Univerzitet Odbrane u Beogradu, Univerzitet u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, Univerzitet u Kragujevcu, Državni univerzitet u Novom Pazaru, Univerzitet u Novom Sadu i Univerzitet u Nišu.\nSve diplome državnih univerziteta u Srbiji podjednako su priznate, dok su one sa Univerziteta u Beogradu najbolje rangirane – ali legalnost je ista. Postoje ponekad manji problemi sa Univerzitetom iz Prištine sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, jer njihove diplome većina EU i zapadnih zemalja tretira kao diplome države Kosovo, pa se ne podvode pod srpske, ali su takođe priznate.\nFakulteti na državnim univerzitetima funkcionišu dosta samostalno, što na Zapadu nije slučaj, te se često dešava da studenti prijave da studiraju Ekonomski fakultet, bez navođenja univerziteta. Ovo nije ispravno, i strane univerzitete prvenstveno zanima sa kog univerziteta dolazite, pa tek onda fakultet.\nDa li je diploma privatnog fakulteta priznata u inostranstvu?\nNa teritoriji Republike Srbije postoji 12 akreditovanih privatnih univerziteta, i navedeni su svi uključujući i njihove fakultete jer često postoji zabuna koji fakultet pripada kom univerzitetu, pa smo uradili pregled svih univerziteta i fakulteta.\nMegatrend Univerzitet Svih 12 fakulteta ima državnu akreditaciju, s tim da treba obratiti pažnju koje studije su akademske, a koje strukovne. Zbog problema koji su pratili ovaj univerzitet pojedini državni univerziteti u Nemačkoj i Austriji postali su obazrivi oko diploma sa Megatrenda. ( Ovo nije nemački ili austrijski zvaničan stav već naše iskustvo iz rada sa studentima – prim.red.)\nSingidunum Univerzitet Svih 5 fakulteta ima državnu akreditaciju i iz našeg iskustva od većih privatnih univerziteta verovatno i najbolje organizovan. Njihovu akreditaciju nosi i Fakultet za medije i komunikacije FMK.\nUnion Univerzitet je poznat po svom dobrom Pravnom fakultetu Union, a dao je i akreditaciju fakultetima: Računarski fakultet RAF, Beogradska Bankarska Akademija BBA, Fakultet za poslovne i pravne studije dr Lazar Vrtakić FLV.\nMEF je Fakultet za primenjeni menadžment, ekonomiju i finansije ima jedan fakultet koji se bavi ovim oblastima.\nUnion Nikola Tesla je nastao odvajanjem od gorespomenutog Uniona i pored svojih matičnih 6 fakulteta, pod njegovim okvirom funkcioniše i 8 pridruženih fakulteta: Fakultet za menadžment FAM, Fakultet za poslovne studije i pravo FPSP, Fakultet za informacione tehnologije i inženjerstvo FITI, Fakultet za sport, Fakultet za pravo, bezbednost i menadžment u Nišu – Konstantin Veliki, Poslovni i pravni fakultet, Fakultet za inženjerski menadžment FIM (u okviru kog deluje Institut za umetničku igru) i Fakultet primenjenih nauka FPN.\nPrivredna akademija je univerzitet u Novom Sadu koji se sastoji od Pravnog fakulteta i Fakulteta za ekonomiju i inženjerski menadžment FIMEK, a akreditaciju pruža i za Stomatološki fakultet u Pančevu i za Fakultet za primenjeni menadžment, ekonomiju i finansija u Beogradu MEF.\nUniverzitet Educons ima sedište u Sremskoj Kamenici i prvi je privatni univerzitet na teritoriji Vojvodine, osnovan 2008. Sastoji se iz 10 fakulteta: Fakultet poslovne ekonomije, Fakultet zaštite životne sredine, Fakultet za primenjenu bezbednost, Fakultet za digitalnu produkciju, Akademija klasičnog slikarstva, Fakultet ekološke poljoprivrede, Fakultet za uslužni biznis – FABUS, Fakultet za sport i turizam – TIMS, Fakultet za evropske, pravno-političke studije i Fakultet informacionih tehnologija.\nUniverzitet Metropolitan nalazi se u Beogradu i sastoji se od Fakulteta informacionih tehnologija, Fakulteta za menadžment i Fakulteta digitalnih umetnosti, a od nedavno njihovu akreditaciju ima i FEFA fakultet, koji je ranije bio pod Univerzitetom Singidunum kao i Fakultet za primenjenu ekologiju Futura.\nUniverzitet Alfa je bivši Braća Karić univerzitet koji postoji još od devedesetih i u okviru njega deluje 6 fakulteta: Fakultet za trgovinu i bankarstvo, Fakultet za menadžment u sportu, Fakultet informacionih tehnologija, Fakultet za ekonomiju i političke nauke, Fakultet za strane jezike i Akademija umetnosti.\nEvropski univezitet je možda poznatiji po svom harizmatičnom rektoru dr Milija Zečević, i mnogi studenti ovaj univerzitet kolokvijalno zovu “Zečević”. Univerzitet se sastoji iz 4 fakulteta: Fakultet za inženjerski internacionalni menadžment, Fakultet za evropski biznis i marketing, Nova akademija umetnosti i Farmaceutski fakultet, kao i Visoke škole za trgovinu, hotelijerstvo i marketing i Visoke škole za elekrotehničko i računarsko inženjerstvo.\nInternacionalni Univerzitet u Novom Pazaru je privatni univerzitet čiji je osnivač muftija Muamer Zukorlić i postoji od 2002. godine. U okviru univerziteta postoji 6 departmana: Departman za filološke nauke, Departman za pedagoško-psihološke nauke, Departman za ekonomske nauke, Departman za pravne nauke, Departman za računarske nauke i Departman za umetnost.\nAkademija lepih umetnosti se sad zove Fakultet Savremenih Umetnosti i nudi studije vizuelnih umetnosti i dizajna. Više ne postoji studije muzike.\nDa li je diploma visoke škole priznate u inostranstvu?\nSve visoke trogodišnje škole strukovnih studija koje imaju akreditaciju državne Srbije su priznate i u inostranstvu i posle njih se MOŽE aplicirati na strukovne ili akademske studije u inostranstvu, zavisno od zemlje ili univerziteta. Nemačka, Italija, Austrija i Holandija su vrlo striktne povodom ovoga, te posle strukovnih studija možete samo na strukovne studije na državnim univerziteta, a privatni su relaksiraniji po ovom pitanju.\nDa li je moja diploma priznata u Nemačkoj?\nSvi diplome koje su izdate i akreditovane u Srbiji, Crnoj Gori ili Bosni priznate su u Nemačkoj. Za medicinare i pravnike potrebno je polaganje dodatnih ispita kako bi se dobila dozvola za rad, kao i za doktore znanje nemačkog na C1 ili C2 nivou. Za medicinske sestre ponekad je dovoljno znanje B2.\nKada diploma nije priznata u inostranstvu?\nJedini slučaj kada diploma nije priznata je kada je sama matična država tog univerziteta ne priznaje, pa samim tim ne priznaje ni strana država jer ambasada te države ne može da izvrši validaciju diplome. Postoje i pravila da neka država diplomu priznaje, ali sa njom ne možete da radite u državnoj praksi, kao npr. sada sa diplomom medicine ne možete raditi kao doktor u Holandiji, ali možete da upišete Master ili doktorske studije, ili se zaposliti u privatnom sektoru.\nSpecifična situacija je sa internacionalnim fakultetima i univerzitetima u Srbiji koji nemaju akreditaciju Srbije iako su u Srbiji, pa treba proveriti koji inostrani univerzitet ih priznaje a koji ne. Primer ovih institucija su SAE Institut, Accademia del Lusso i sl.\nPrimedba redakcije: Ako smo propustili neki fakultet molimo javite nam, pa ćemo uključiti u tekst. Hvala!\nKako da nostrifikujem ili legalizujem diplomu za studije u Americi ili Kanadi?\nZa Severnu Ameriku funkcionišu malo drugačija pravila, ali treba obratiti pažnju i da li univerzitet traži dodatnu legalizaciju odnosno proveru diplome ili ne. Dobar deo univerziteta zahteva da se diplome pošalju na proveru, legalizaciju i komparaciju u WES World Education Services kao što je credential evalatuation. Pošalju im se diplome i transkripti ocena i oni vam izdaju evaluaciju, koja se kasnije šalje univerzitetu u Severnoj Americi na koji aplicirate. Sve ovo rade studenti sami. Moguće je koristiti i drugog provajdera za evaluaciju, ali ovaj je najčešći i proveren. Ponovo, ne traže svi univerziteti i koledži ovaj postupak, pa proverite dvaput.\naplikacijamasterpriznat fakultetpriznata diploma\nPrevious Previous post: UNIVERSITY OF THE PEOPLE besplatne online osnovne studije\nNext Next post: STUDIJE HOTELIJERSTVA U ŠVAJCARSKOJ – intervju sa Stefanom Jevićem


Gasprom odobrio zajam za izgradnju Turskog toka\n30.12.2016. / 14:10\nMOSKVA, Odbor direktora ruske gasne kompanije Gasprom odobrio je danas kredit kompaniji Saut strim transport B. V. u iznosu od 310 miliona evra na period od 3,5 godine za finansiranje izgradnje gasovoda Turski tok, saopštio je danas Gasprom.\nErdogan ratifikovao sporazum s Rusijom o plinovodu Turski tok\n06.12.2016. / 11:55\nANKARA, Rusko-turski sporazum o plinovodu Turski tok stupio je na snagu u utorak nakon što ga je potpisao turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan i objavljen je u službenom listu vlade, Resmi Gazete, javila je novinska agencija TASS.\n02.12.2016. / 12:20\nANKARA, Turski parlament je ratifikovao međuvladin sporazum sa Rusijom o izgradnji gasovoda Turski tok, prenosi turski dnevni list “Milijet”.\nProširenje “Turskog toka” samo uz garancije EU\n25.10.2016. / 12:39\n12.10.2016. / 11:57\nISTANBUL, Rusija je dobila sve neophodne dozvole za početak radova na projektu gasovoda “Turski tok”, rekao je danas ruski ministar energetike\n11.10.2016. / 9:15\nISTANBUL, Rusija i Turska potpisale su međudržavni sporazum o izgradnji “turskog gasovoda” nakon sastanka predsjednika dvije zemlje Vladimira Putina i Tajipa Erdogana na marginama Svjetskog energetskog kongresa u Istanbulu.\nUskoro moguć sporazum za “Turski tok”\n09.10.2016. / 15:34\nANKARA, Moskva i Ankara mogle bi potpisati sporazum o projektu “Turski tok” u Istanbulu, gdje će se od 10. do 12. oktobra sastati rusko-turska međudržavna komisija za trgovinsku i ekonomsku saradnju, rekao je danas ruski ministar za energetiku Aleksander Novak.\n07.09.2016. / 16:31\nMOSKVA, Ruska kompanija “Gasprom” je diplomatskim kanalima dobila prve dozvole turskih vlasti za realizaciju “Turskog toka”, nakon obnove rada na projektu i sada počinje njegova realizacija, saopšteno je iz ove kompanije.\n01.09.2016. / 11:00\nMOSKVA/ANKARA, Turski tok” kojim će glas ići za Evropu definitivno će biti izgrađen – sve dozvole za izgradnju gasovoda trebalo bi da budu izdate u najkraćem mogućem roku.\nErdogan: Turska i Rusija po pola finansiraju Turski tok\n11.08.2016. / 12:56\nANKARA, Predsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da postoji dogovor sa Rusijom o ravnopravnom finansiranju projekta gasovoda Turski tok, izvjestila je turska televizijska stanica Haberturk.\nTurska gradi Turski tok\n09.08.2016. / 8:30\nANKARA, Turska je spremna da odmah preduzme korake koji su potrebni za implementaciju projekta gasovoda Turski tok, izjavio je danas turski predsednik Redžep Tajip Erdogan u intervjuu ruskoj agenciji Tas s, a uoči sutrašnje posjete Moskvi.


U Puli osnovana županijska organizacija stranke Ive Josipovića - GlasIstre Novine\nU Puli osnovana županijska organizacija stranke Ive Josipovića\n27. kolovoza 2015 19:39\nDino Kozlevac, Ivo Josipović i Slavko Linić (M. ANGELINI)\nDino Kozlevac, bivši SDP-ovac, na današnjoj je osnivačkoj skupštini izabran za predsjednika istarske organizacije stranke Naprijed Hrvatska - Progresivni savez. Za potpredsjednika je izabran nekadašnji prvi čovjek pulskog SDP-a Denis Martinčić. Druga potpredsjednica regionalne organizacije je Sanja Bosnić. Članovi predsjedništva su Ticijan Peruško (bivši čelnik istarskih Laburista), Amra Tahirović, Željka Krivičić i Jasenka Šarić. Tajnik je Vladimir Erceg.\nKozlevac je tom prilikom izjavio da se priključio ovoj stranci zato što se u njoj poštuje demokratska procedura i autonomija lokalnih organizacija da same donose odluke te da je riječ o stranci koja je politička korektna i u kojoj nema spletkarenja. Posebno je istaknuo decentralizaciju i regionalizam koje promiče stranka Naprijed Hrvatska, a što je posebno važno za gospodarski, demokratski i svaki drugi oporavak naše zemlje. U stranku su se učlanili deseci ljudi, rekao je Kozlevac te napomenuo da očekuje daljnje omasovljenje članstva u Istri. Među njima su oni koji dosad nisu bili u politici, ali i oni s političkim iskustvom, iz SDP-a i drugih stranaka. Očekujemo, dodao je, da u stranku prijeđu i druge osobe iz političkog života, od stranaka centra pa do ljevice.\nSlavko Linić izjavio je novinarima da će podržati stranku, ali samo kao nezavisni član i da je moguć njegov ulazak na listu u 8. izbornoj jedinici.\nNa osnivačkoj skupštini vidjeli smo i Maju Šarić, no kad smo je upitali je li se učlanila u stranku Naprijed Hrvatska, nasmijala se i rekla da je samo gost te da će vidjeti hoće li se učlaniti, jer "život je nepredvidljiv, pun iznenađenja".\nPredsjednik NH-a Ivo Josipović kazao je da je koalicija ove stranke s IDS-om na parlamentarnim izborima moguća te da ju priželjkuje.\n- Danas sam predsjedniku IDS-a Borisu Miletiću uputio i službeni poziv za predizbornu koaliciju. Nadam se da je suradnja moguća, tim prije što imamo iste temeljne vrijednost, a to su regionalizam, multikulturalnost, razvoj gospodarstva na drugačiji način nego što je to bilo dosad, a naravno, naši prijatelji iz IDS-a s kojima sam uvijek dobro surađivao će sami procijeniti što im je ovog trenutka povoljnije, rekao je Josipović.\nPotpredsjednik IDS-a Renato Krulčić potvrdio je pak da IDS i NP imaju zajedničke ciljeve, vrijednosti i programe. (M. VERMEZOVIĆ IVANOVIĆ)


Čistoća: Ako u kanti za biootpad nađemo nešto drugo, nećemo je isprazniti - Index.hr\nČistoća: Ako u kanti za biootpad nađemo nešto drugo, nećemo je isprazniti\nZAGREBAČKA Čistoća poslala je apel građanima oko odvajanja otpada, a posebice oko onog koji bi trebao završiti u spremnicima za biootpad.\n"Ovim putem pozivamo na pravilno odvajanje otpada te molimo da se u smeđe spremnike odlaže samo ona vrsta otpada koja je propisana. Ukoliko se utvrdi kako u spremniku nije odložen isključivo propisani biootpad, usluga pražnjenja neće biti pružena.\nU smeđe spremnike, svoj sav biootpad odlažite u biorazgradive vrećice, papirnate vrećice ili ga omotajte u papir, također možete biootpad odložiti direktno u spremnik. Važno je da biootpad ne odlažete u plastičnim vrećicama", poručuju iz Čistoće.\nObjavili su i popis vrsta otpada koje se odlažu u smeđi spremnik:\n"Odgovornim pristupom prema odvajanju biootpada razvijamo zdrave ekološke navike, proizvodimo korisni kompost za zelene površine, smanjujemo količine otpada na odlagalištu, smanjujemo emisije stakleničkih plinova i štitimo okoliš", poručuju iz Čistoće.


Trening na trambolini Eve Longorije | wanted.rs\nZABAVAN TRENING EVE LONGORIJE ZA TOP FIGURU: Traje samo 20 minuta, a TOPI KALORIJE kao 60 min hodanja na traci 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nZABAVAN TRENING EVE LONGORIJE ZA TOP FIGURU: Traje samo 20 minuta, a TOPI KALORIJE kao 60 min hodanja na traci\nAutor Wanted 23.06.2022. / 10:29\nDa li spremni da zakoračite u leto uz zabavan trening Eve Longorije koji podrazumeva trambolinu?\nGlumica Eva Longorija ponovo je pratioce oduševila pozirajući odevena u kupaći kostim žute boje pored bazena, te je iskoristila priliku i da se pohvali svojom vitkom figurom koja je rezultat kombinacije treninga i balansirane ishrane.\n47-godišnja glumica Eva Longorija, koja se proslavila u seriji Očajne domaćice, pre četiri godine rodila je sina, a nakon trudnoće je promenom načina ishrane skinula čak 20 kilograma.\nNA INSTAGRAMU JE ŽIVA VATRA, A SADA SU JE PAPARACI ULOVILI: Istopila se u inat hejterima i evo kako izgleda bez filtera\nNekoliko puta Eva je isticala da joj je uloga majke u mnogome promenila život, ipak, odlučila je da od sebe ne odustane. Zato je uz naporne treninge, Eva ubrzo nakon porođaja povratila staru liniju i ponovo ponela titulu najseksipilnije latinoamerikanke u petoj deceniji.\nBrojne fotografije zanosnog tela Eve Longorije preplavile su "Instagram", a mnogi su se pitali samo jedno:Kako u petoj deceniji izgleda tako dobro?\nTajna je u tome da je izbacila šećer i ugljene-hidrate, a jedan dan u nedelji dopustila je sebi da uživa u pici i čipsu. Sa slatkišima nije imala problema jer ih, kako tvrdi, nikada nije ni volela.\nMeđutim, tajna njene zavidne linije leži u zabavnoj aktivnosti - skakanju po mini trambolinu, koji je postao rekvizit od kog se glumica ne odvaja. U ovom intenzivnom kardio treningu uživa već godinu dana, otkako joj ga je otkrila trenerka Ali Điampolo.\n"Nikad ne preskačite ponedeljak", napisala je u glumica u maju uz kratki isečak sa zabavnog treninga koji topi kalorije kao od šale.\nTrening Eve Longorije\nPrema studijama, 20 minuta skakanja na trambolinu potroši kalorija kao i 60 minuta hodanja na traci. Posebno jača mišiće nogu i stomaka, a podstiče osećaj za koordinaciju i ravnotežu, te rezultira razvijanjem motoričkih sposobnosti.\nLongorija obožava i vežbe s tegovima, a isprobala je sve oblike treninga - od joge i pilatesa do trčanja, a evo kako izgled usled redovnih treninga:\nIzvor: Matt Baron / Shutterstock Editorial / ProfimediaBr. slika: 11 6 / 11\nIzvor: Manuel Munoz, PacificCoastNews / Pacific coast news / ProfimediaBr. slika: 11 7 / 11\nIzvor: Cucu / BACKGRID / Backgrid UK / ProfimediaBr. slika: 11 8 / 11\nIzvor: GAMR / BACKGRID / Backgrid USA / ProfimediaBr. slika: 11 9 / 11\nIzvor: SCOTT A/CHRIS B / Bauer Griffin / ProfimediaBr. slika: 11 10 / 11\nIzvor: INF/Splash / INSTAR Images / ProfimediaBr. slika: 11 11 / 11\nEva Longorija trening trambolina mršavljenje


Zаvršenа prvenstvа Srbije zа studente u orgаnizаciji USSS\nponedeljak, 20 maj 2013 19:23\n8. mаjа u "Kući fudbаlа" u Stаroj Pаzovi, odigrаnа je finаlnа utаkmicа prvenstvа studenаtа Srbije u futsаlu, između studenаtа Beogrаdа i studenаtа Nišа, kojа je rešenа u korist beogrаđаnа rezultаtom 5:2, istog dаnа je upriličenа i svečаnost povodom proslаve 60 godinа Univerzitetskog Sportskog Sаvezа Srbije.\nFutsаl ekipа Beogrаdа u svojim redovimа imаlа je i studente nаšeg fаkultetа: Sinđić Mаrkа, Stefаnа Stаnojevićа, Stefаnа Filipovićа i Nemаnju Kutlаšićа, dok je pomoćni trener ekipe Vlаdimir Rаdojičić, trener ekipe Fаkultetа sportа i fizičkog vаspitаnjа. Kаo pobednik prvenstvа Srbije u kаtegoriji muški futsаl, ekipа Beogrаdskog Univerzitetа u julu mesecu odlаzi u Mаlаgu ,gde će nа evropskom prvenstvu (EUSA), brаniti boje univerzitetа i Srbije.\nOdbojkаškа ekipа Beogrаdа u kаtegoriji studentkinjа, tаkođe je zаuzelа prvo mesto nа prvenstvu Srbije u Krаgujevcu, pа se direktno plаsirаlа nа prvenstvo evrope nа Kipru, iz redovа studenаtа sа fаkultetа sportа ekipu je vodio Ognjen Bulić, а njegov pomoćnik je Nikolа Mаjstorović; dok su igrаle: Olgа Rаonić, Mаrinа Tešаnović, Kаtаrinа Vukomаnović.\nKošаrkаškа ekipа Beogrаdа u obe konkurencije plаsirаlа se posle prvenstvа u Novom Sаdu, pа će letos put Splitа nа prvenstvo sа fаkultetа sportа: Nаtаšа Bučevаc, Jelenа Lаzić, Dejаnа Vаsić i Ines Bošnjić kod dаmа ,dok kod studenаtа: Stаmenković Peđа, Boltić Mаrko, Mаlidžаn Vuk, Tаsić Pаvle, Aleksа Stаmenković, Ilić Mаrko, Cvijić Nemаnjа, Vаsilić Milojko, Đurаn Filip, Tаdić Nikolа.\n*Pripremаjući se zа nаrednu sportsku i nаstаvnu sezonu, zа neke studente fаkultetа leto će biti veomа rаdno!


Projekat Risan: Svi slojevi jednostavne arhitektonske ideje - Salt & Water\nIn Arhitektura & EnterijerBy BrankaTags arhitektura, dizajn vile, turistički kompleks0\nKada posmatramo jedno arhitektonsko delo, ne bismo smeli da se fokusiramo samo na ono što se vidi golim okom. Arhitektura je mnogo više od toga. Ona zavisi od maštovitosti i svih onih iznenadnih odluka koje arhitekta napravi tokom jednog dizajnerskog procesa. Zavisi i od građevinaca i njihovog mukotrpnog rada. A zavisi i od onog uzbudljivog osećaja koji dobijete kada uđete u jedan objekat i svih onih priča koju će vam on ispričati.\nJedan od onih projekata koji će vam sigurno ispričati uzbudljivu priču je “Risan”. Pa, hajmo korak po korak, jer pred vama sledi uzbudljivo putovanje kroz sve slojeve jedne arhitektonske ideje.\nU korak sa okolinom\nOsnovna ideja projekta “Risan” bila je da se na teritoriji ovog starog crnogorskog grada izgradi moderan turistički kompleks u kojem bi turisti mogli da uživaju u autentičnom mediteranskom ambijentu. Teren na kojem bi se kompleks gradio je prilično specifičan, te je zbog toga naš tim morao da prilagodi originalni koncept situaciji.\nJedan od preduslova konkursa odnosio se na raspored smeštajnih jedinica u samom kompleksu, budući da bi sve one trebalo da imaju pogled na more. Još jedan izazov predstavljao je sam ambijent kompleksa koji bi trebalo da bude dovoljno prijatan kako porodicama koje putuju sa decom, tako i mlađim posetiocima željnim dobrog provoda.\nNeobičan oblik parcele kao i ostali pomenuti uslovi doveli su do toga da naš konačni dizajn bude ništa manje zanimljiv. Naime, na ovoj slici vidite kako smo smeštajne jedinice jednakih veličina i oblika organizovali u nekoliko grupacija podeljenih uskim kolovozom. Na ovaj način smo uspeli da oblikujemo nekoliko malih trgova između jedinica koji su opet bacili novo svetlo na konačan dizajn.\nSmeštajne jedinice su organizovane tako da korisnicima pruže najbolje uslove za prijatno letovanje u apartmanskom kompleksu, kao i nužan osećaj privatnosti.\nU koncept je uključen i odgovarajući broj parking mesta koja su delom smeštena ispred apartmanskih jedinica (svako mesto je natkrovljeno), a delom se nalaze u podzemnoj garaži. Pored toga, sve smeštajne jedinice imaju posebne prostorije za rekreaciju, zabavu i specijalne događaje, dok se u glavnoj zgradi nalaze restoran, a nekoliko bazena je podeljeno po parceli.\nPovezivanje raštrkanih smeštajnih objekata u skladnu celinu bilo je od neizmerne važnosti. Naši dizajneri prevazišli su ovaj izazov osmislivši vijugavi pešački put duž celog imanja koji je celu ideju učinio još zanimljivijom. Tim potezom, sve smeštajne jedinice postale su povezane na neobičan način. Uz to, ovaj puteljak bi goste trebalo da vodi kroz sve (skrivene i upadljive) pasaže, spajajući sve elemente ovog kompleksa u harmoničnu celinu.\nUkoliko još jednom pogledate ovaj koncept, primetićete da se putić sa kaldrmom ponegde proteže i po fasadama kuća. Ovakav dizajn je stvoren sa intencijom da oživi duh starog Risna kao mesta sa dugom i turbulentnom istorijom koja se proteže sve do 3. veka pre nove ere. Dugo su se kuće u ovom delu Crne gore gradile u klasičnom mediteranskom stilu sa zidovima od sirovog kamena, i upravo smo iz tog razloga odlučili da na ovaj način odamo poštovanje prema dugovečnom stilu koji preovlađuje u ovom kraju i da mu nekako damo moderni okvir.\nPrirodi u čast\nOčuvanje postojeće vegetacije i prirodnog okruženja je bilo od najveće važnosti tokom rada na ovom projektu. Naš tim veruje da zelenilo trena da igra važnu ulogu u svakom projektu i da ga dopunjuje na najpoželjniji način. Takođe, bilo je veoma bitno uklopiti zelenilo iz kompleksa sa već postojećom vegetacijom u okolini, ne bi li celokupan utisak bio što prijatniji.\nI to bi bila priča o našem velikom projektu.\nSa ovim dizajnom turističkog kompleksa u Risnu, studio Salt & Water uzeo je treće mesto na internacionalnom arhitektonskom konkursu. Za još slika, posetite naš portfolio.\nPametna tehnologija i futuristički dizajn zajedno u borbi protiv džet legaLuskuz uz odgovornost: Turistički kompleks u skladu s istorijskim nasleđem


Vesti online / Vesti / Srbija / Bramerc najavio pozitivan izveštaj o Srbiji\nBramerc najavio pozitivan izveštaj o Srbiji\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc najavio je u Beogradu da će njegov izveštaj Savetu bezbednosti UN u decembru o saradnji Srbije biti pozitivan, saopšteno je iz Nacionalnog saveta Srbije za saradnju s Haškim tribunalom.\nKako se navodi u saopštenju, Bramerc i predsednik Nacionalnog saveta Rasim Ljajić saglasili su se da se saradnja Srbije i Tužilaštva Tribunala u oblasti dostavljanja dokumentacije, pristupa arhivama državnih organa i svedocima odvija na veoma visokom nivou i da nema otvorenih pitanja.\nBramerc je obavestio Ljajića o fazama postupaka koje se trenutno vode pred Tribunalom.\nLjajić, koji je i potpredsednik vlade, pokrenuo je još jednom pitanje inicijative Srbije da osuđeni pred Tribunalom kaznu zatvora izdržavaju u državama regiona, posebno naglašavajući spremnost Srbije da s Tribunalom zaključi takav sporazum.\nNacionalni savet za saradnju sa Tribunalom će nastaviti da i u budućnosti preduzima sve potrebne mere kako bi se saradnja u svim oblastima i dalje odvijala nesmetano, navodi se u saopštenju.\nSRBIJA U iščekivanju odluke: Kako će presuda uticati na odnose Srbije i Hrvatske?\nPonedeljak 04.11.2013. 23:04\nKad Srbija tone sa svih strana pljušte pozitivna mišljenja.


Labello | Labello hydro care Nivea 4,8g | 5 gr | www.maxi.rs\nONLINELična higijena i kozmetikaNega licaBalzam za usneLabello hydro care Nivea 4,8g\nLabello® Hydro Care pruža usnama osećaj svežine! Hidratantna formulacija sa prirodnim uljima i ši puterom ima prijatnu, glatku teksturu koja se trenutno topi na usnama i hidrira ih tokom 24 sata*. Uživajte u prijatnom osećaju svežine i mekanim, neodoljivim usnama! ¿Bez mineralnih ulja ¿Nova formulacija ¿Sadrži prirodna ulja ¿Zaštitni faktor 15 štiti usne od štetnih uticaja sunčevog zračenja ¿Dermatološki potvrđeno da odgovara koži ¿*klinički testirano


Prirodni lekovi za usporenu štitnu žlezdu | Zdrava hrana - Zdrava Hrana\nHipotireoidizam je stanje u kojem štitna žlezda ne proizvodi dovoljno hormona da održava metaboličke funkcije. Usled toga, ljudi koji pate od smanjenog rada štitne žlezde mogu imati čitav niz simptoma, kao što su umor, zatvor, žiganje i bolovi i depresija. Iako ovaj problem pogađa oba pola, posebno je čest kod žena.\nMedicina ovo stanje tretira hormonskom supstitucionom terapijom (dodavanjem hormona štitne žlezde koji nedostaju). Međutim, takva terapija može da ima štetnih efekata. Posebno je nezgodno ako pacijent preskoči da uzme lek; u ovom slučaju, preskakanje doza može da napravi poremećaj u organizmu i izazove nove simptome.\nZa one koji imaju ovaj problem, bez obzira da li primaju medicinsku terapiju ili ne, dobro je da znaju da određena prirodna sredstva, koja nemaju štetne efekte, mogu da pomognu da se to stanje ublaži.\nIshrana bogata korisnim nutrijentima\nOsobama koje pate od hipotireoidizma pomoći će ako promene ishranu i uvedu namirnice bogate cinkom, selenom, vitaminom B i probioticima.\nCink je mineral koji je suštinski važan za ispravno funkcionisanje štitne žlezde. Istraživanja su utvrdila da manjak cinka može da dovede do smanjene aktivnosti štitne žlezde. Ishrana bogata cinkom može da poveća količinu korisnih hormona, kao i da ubrza metabolizam u mirovanju. Cinkom su bogati i ostali orašasti plodovi i semenke, kao i mahunarke.\nSelen je mikroelement koji igra ključnu ulogu u ispravnom funkcionisanju štitne žlezde. Mnogi zdravstveni radnici su utvrdili da dodavanje selena u ishranu ima značajno dejstvo na antitiroidna antitela, koja mogu da izazovu tzv. Hašimotov tireoiditis.\nHašimotov tireoiditis je autoimuna bolest, u kojoj imuni sistem organizma napada tkiva sopstvene štitne žlezde. Ova bolest može da smanji količinu selena u organizmu, tako da je suštinski da se selen doda u ishranu onih koji imaju probem sa usporenom štitnom žlezdom. Verovatno najbogatiji prirodni izvor selena je brazilski orah - samo jedan komad sadži oko 115% potrebne dnevne doze.\nSmanjena funkcija štitne žlezde može da dovede do smanjenja količine vitamina B grupe u organizmu. Štaviše, manjak vitamina B još može da pojača umor koji se i inače javlja kod smanjene funkcije štitne žlezde. Povećan unos vitamina B grupe može da pomogne da se kontrolišu neki od simptoma usporene štitne žlezde. Prirodni izvori vitamina B grupe su nutritivni kvasac, mahunarke, susam, grašak, sir, jaja.\nJedno istraživanje indijskih naučnika proučilo je odnos između smanjene funkcije štitne žlezde i pokretljivosti creva. Oni su otkrili da smanjenje funkcije štitne žlezde može da dovede do preteranog razvoja bakterija u gastrointestinalnom traktu, što opet može da dovede do stomačnih problema, uključujući proliv. Zato bi konzumacija hrane bogate probioticima bila blagotvorna u slučajevima usporene štitne žlezde - najbolji izvor su kiseli kupus i drugo prirodno fermentisano povrće, kefir (domaći, ne industrijski pasterizovani), miso i tempeh. Svakako, postoje i kvalitetni suplementi probiotika u kapsulama.\nOve tehnike su odlične za opuštanje i opšte blagostanje, što je dobro u slučajevima kada je smanjen rad štitne žlezde praćen i određenim stepenom depresije. Neka iskustva i istraživanja čak ukazuju da bi joga i meditacija možda mogle da poboljšaju dotok krvi u štitnu žlezdu.\nPoznato je da neke namirnice mogu da pogoršaju simptome smanjenog rada štitne žlezde. Evo šta bi trebalo izbegavati:\nKonzumacija šećera i visokoprerađene hrane uvećava stepen upala niskog intenziteta u organizmu, što sa svoje strane može da pogorša simptome hipotireoidizma. Šećer daje kratke navale energije, nakon čega slede još veći padovi, što može da bude veoma neprijatno. Konzumacija manje šećera pomoći će da se uravnoteži nivo energije u organizmu i smanji stres na fizičkom nivou.\nIshrana bez glutena po svemu sudeći može da koristi osobama sa usporenim radom štitne žlezde i Hašimotovim tireoiditisom. U izveštaju Američke fondacije za celijakiju se navodi da mnogi ljudi koji imaju oboljenja štitne žlezde takođe pate i od celijakije. Iako nema mnogo istraživanja koja povezuju bezglutensku ishranu sa lečenjem usporene štitne žlezde, praktična iskustva značajnog broja ljudi sa tiroidnim poremećajima pokazuju da im se stanje popravilo kada su izbacili gluten iz ishrane.\nSoja i kafa\nZa osobe koje su na hormonskoj terapiji zbog problema sa tiroidnom žlezdom, ove namirnice mogu da ometu delovanje lekova. To ne znači da moraju da se potpuno izbace iz ishrane, ali u svakom slučaju mora da se napravi razmak od više sati između uzimanja hormonskih pilula (na primer uzimaju se ujutru), i kafe, ili sojinog mleka i tofua (mogu da se konzumiraju kasnije tokom dana).\nKelj, brokoli, spanać, kelp alge\nOve namirnice su prilično bogate jodom, pa preterivanje sa njima može da pogorša simptome usporene štitne žlezde.\nwww.steadyhealth.com, www.healthline.com, www.webmed.com, www.ijem.in/article.asp?issn=2230-8210;year=2014;volume=18;issue=3;spage=307;epage=309;aulast=Patil


Doris Pack: Balkanu ponovo prijeti kaos, opasne rasprave o razmjeni teritorija - Glas Istre\nna korak do stanja iz '90.\nNjeno je stajalište kako bi i Bruxelles i SAD morali pokazati više odlučnosti i odbaciti takve scenarije te kako bi za stabilnost na Balkanu bilo nužno da i preostalih pet članica EU, koje još nisu priznale Kosovo kao neovisnu državu, to učine što prije. (H)


Izlet u prozu drugog dana FPM | Oko Nas\nIzlet u prozu drugog dana FPM\n24/05/2018 Oko nas\nVrbas je raskrsnica i okupljalište, mesto gde se širi kutura i dobra energija, rekao je Mirko Demić, književnik, otvarajući sinoć Izlet u prozu, program drugog dana 50. Festivala poezije mladih u vrbaskoj Biblioteci „Danilo KIš“.\nO bogatom književnom opusu Mirka Demića (Slamka na mostu, Ćilibar, Ničija zemlja, Gorke kapi Milana Pribićevića, Molski akordi…) koji je inače prijateljevao sa pokojnim Nebojšom Devetakom, kojem je posvećeno ovo veče, govorio je Branislav Zubović, sekretar Festivala, navodeći knjige eseja, romana i Demićevih pripovedaka kao i uglednih književnih priznanja, Meša Selimović , Đuro Daničić, Andrić…\nDemić se obratio publici rekavši da je pvu knjigu napisao 1990. gdine u izdanju uglednog Pegaza, a da je od 2008. godine napisao pet knjiga posvećenih ratu na našim prostorima, ali tek nakon njegovog okončanja, a da je tokom ratnih godina radio u srpskoj redakciji „Glas“ u Glini u Hrvatskoj, gde ga je primio Nebojša Devetak.\nPisac je govoro o svom romanu „Molski akordi“, gde se, kaže, poigravao sa istorijskim artefaktima i pročitao je segment priče iz knjige, koji govori o susretu 1862. godine u Mostaru , između Omer Paše Latasa i Dragomira Markovića Kodere, dva srbina jednog u službi Tusrke,a drugog u službi Pruske države, što metaforično govori o sudbini jednog naroda, koji je često u istoriji bio na „nigdini“. Tako je i Franjo Petrinović, književni kritičar rekao da je ta „nigdina“ i „ničija zemlja“, crvena nit velikog književnog opusa Mirka Demića,kome je najveći uzor bio srpski pisac Jakov Ignjatović. Izlet u prozu je pratio veliki broj poštovalaca književne reči i Festivala poezije mladih.\nPrethodni članakTransfuziolozi u petak u Savinom Selu i KucuriSledeći članakOvogodišnja nagrada Palete mladih „Anksioznosti“ Aleksandra Stanojevića


Ove godine milion predmeta prelazi iz sudova u ruke javnih izvršitelja | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo Ove godine milion predmeta prelazi iz sudova u ruke javnih izvršitelja\nOve godine milion predmeta prelazi iz sudova u ruke javnih izvršitelja\nOve promene su predviđene izmenama Zakona o izvršenju i obezbeđenju (ZIO), koje su stupile na snagu 1. januara.\nKako saznajemo, mali sudovi već su spakovali klastere i čekaju „zeleno svetlo“ da ih dostave Komori javnih izvršitelja, dok u velikim inače ogroman posao – još nije ni počeo. Pre nego što ih daju na izvršenje, sudovi prvo moraju da izvrše trijažu koji od njih se po zakonu obustavljaju.\n– Izmenama i dopunama ZIO propisan je prelazak svih predmeta koji se vode u sudovima u nadležnost javnih izvršitelja po principu koji obezbeđuje pravičnu i jednaku opterećenost – kažu u Ministarstvu pravde. – Po zakonu, obustavljaju se izvršni postupci za namirenje potraživanja iz komunalnih i srodnih delatnosti, u kojima još nije započeto sprovođenje izvršenja, odnosno u kojima je od poslednje preduzete radnje proteklo više od šest meseci, a glavnica potraživanja ne prelazi 2.000 dinara.\n– Nećemo odmah sve prepustiti javnim izvršiteljima, jer nije cilj da ih zatrpamo i da se opet krši pravo na suđenje u razumnom roku. Prosleđivaćemo im postepeno – kaže on.\n– Očekuje se da iz sistema izađe 90 odsto izvršenja – kaže Milojević.\nNovim pravilnikom o radu izvršitelja predviđena je i mogućnost dogovora dužnika i poverioca i dobrovoljnog namirenja duga u roku od 60 dana. Izmenjeni ZIO predviđa da jedina nepokretnost građanina ne može biti prodata zbog komunalnog duga ispod 5.000 evra. Izvršitelji neće moći ni da skidaju dve trećine zarade i penzije, odnosno polovinu za „minimalce“. Izvršenje će moći da se sprovede samo do polovine plate, odnosno do četvrtine ako je minimalna, tj. do trećine penzije, odnosno četvrtine ako je reč o prosečnoj penziji.


Aktuelnosti / Tribina kompozitora / 20.Tribina / Đuro Živković\nĐuro Živković (Srbija) potiče iz porodice u kojoj nema muzičara, ali njegovi su roditelji probudili u njemu ljubav prema umetnosti. Rano se zainteresovao za folklor, pravoslavnu tradiciju i vizantijsku muziku što ga je podstaklo da razvije niz kompozicionih tehnika poput poliritmije, improvizacije, lestvičnih nizova zasnovanih na osobenim harmonijama, polifonije slojeva (multipolifonije) i heterofonije. Nakon 2002, sve više ga interesuje organizacija harmonija što je vidljivo u novom pristupu procesu komponovanja. Živkoviću je značajno tzv. harmonsko polje, način na koji akordi postoje u koherenciji ili simbiozi sami sa sobom, pa i geneza i izgradnja harmonskog puta.\nNjegovu muziku naručuju, izvode, snimaju i emituju vodeći ansambli i solisti širom Evrope, Japana i Severne Amerike. Dobitnik je Švedske Gremi nagrade 2010. za delo Le Cimetière Marin u izvođenju ansambla Sonanza. Predaje na Kraljevskom koledžu za muziku u Stokholmu.\nOn the Guarding of the Heart je direktno inspirisana mojim dvema prethodnim kompozicijama – I Shall Contemplate… i Le Cimetière Marin. Sva dela pripadaju duhovnoj muzici, a slobodno ih nazivam kantatama – terminom koji pozajmljujem od i kojim referišem na Bahova remek dela.\nOn the Guarding of the Heart je instrumentalna kantata koja većinu svojih kompozicionih ideja izvlači iz dela I Shall Contemplate…. Oba dela mogu da budu izvođena attacca, tako što ovo drugo završava sled.\nOsnovna tema On the Guarding of the Heart jeste potreba povratka samom sebi, intelektualni silazak u dubine srca, potreba da se ono sačuva i da se tamo pronađe skriveno blago unutrašnjeg kraljevstva. Muzika je izrazito stimulisana čitanjem Filokalije; reč je o teško dostignutom odmaku, mirnoći i opreznosti, o usamljenosti i egzilu.


Vesna, Author at dr Đurić Stomatološka Ambulanta sa zubotehničkom laboratorijom\nPrenosimo vam u cjelosti pismo čitaoca Čelinačkih novina: Zahvalnost medicinskom osoblju Osoblje Stomatološke ambulante «dr Đurić» Čelinac i Oralne specijalističke ambulante na Paprikovcu spasilo mi je život. “Želim javno da se zahvalim osoblju Stomatološke ambulante «dr Đurić» Čelinac na čelu…\nDr Đurić sponzor poslovne konferencije BIZNISPROMO V\nPoslovna konferencija BIZNISPROMO V održana je 5.12.2019. godine u Banjaluci, u organizaciji ITD Marketing d.o.o. i suorganizatora Ministarstva privrede i preduzetništva Republike Srpske. Svi prisutni u Administrativnom centru Vlade RS edukovali su se na temu „SAVREMENA POSLOVNA KOMUNIKACIJA PO UZORU…\nNa Konferenciji III „Odnos poslodavac-zaposleni“, održanoj u Hotelu Bosna, gostovali su mnogobrojni uspješni poslodavci, a sve ih je na jednom mjestu okupila Vesna Krminac Kretić ispred ITD Marketinga. Da je ovo tema koja okupira našu javnost posvjedočili su mnogobrojni gosti ali…\nDr Đurić donosi novinu: Anestezija bez igle, bez bola!\nComfort-In je revolucionarni sistem koji se najčešće koristi u stomatologiji za ubrizgavanje bez igle mehaničkim rukovanjem, dizajniran sa namjenom za brzo, bezbjedno i bezbolno potkožno davanje farmaceutskih supstanci. Sistem se može koristiti za sve stomatološke tretmane. Zahvaljujući svom opružnom mehanizmu,…\nBiH: Rješavanje problema fiksiranja totalnih proteza\nNakon gubitka zuba,vilična kost počinje da se gubi i nestaje. Kod velikog broja pacijenata to stvara ogroman problem za ležanje i fiksaciju totalne proteze, naročito donje. Jedino riješenje u tom slučaju je ugradnja implantata, pomoću kojih se rješava problem fiksacije…\nČelinac NOVO: “dr Đurić” – implantati ekonomski pristupačniji\nIz Stomatološke ambulante sa zubotehničkom laboratorijom “dr Đurić” Čelinac donosimo NOVINE sa polja imaplantologije. Istraživanja na polju implantologije donose neprestana poboljšanja koja implantne sisteme približavaju krajnjim korisnicima kako u smislu kvaliteta tako i u smislu ekonomske pristupačnosti svakom pacijentu. “Jedna…


Playstation 5 - Strana 39 - Forum Sveta kompjutera\nStrana 39 od 42 « Prva < 29 35 36 37 38 39 40 41 42 >\n30.3.2022, 15:47 #761\nIdi na KP i kucaj te naslove, sajt prepun kopija koje niko ne želi\n29.4.2022, 15:47 #762\nVidim da je stigao PS5 bundle sa novim igrama: Horizon Forbidden West, Gran Turismo 7 i Sackboy.\n29.4.2022, 17:35 #763\nPostoji i par hiljada jeftinija Bundle verzija gde dolazi Uncharted: Legacy of Thieves umesto Sackboy-a.\n29.4.2022, 18:19 #764\n29.4.2022, 18:51 #765\nUzeo sam HFW Day One jer me prvi deo na Pc-u odusevio… i nisam jos uvek odigrao nastavak duze od 3h. Znaci, koliko ova igra NE PRIPADA kontroleru, razbio bih TV, Sony ili dzojstik ma bilo kojoj tezini sem na najlaksoj mogucoj. Nisaniti na analog je nesto najneugodnije i neprirodnije u gaming industriji.\nNa kraju cu je preci kao interaktivni film posto sam poukljucivao sve zive assiste i story difficulty… samo da se nateram na takvo igranje. Sonic iz marta mi je odvukao 100h iako je bila free psplus igra.\n29.4.2022, 20:30 #766\nGotovo većina ima ove Bundle-ove na stanju. G*****n, G***S, G***C*****... po ceni od 89.5k, 90k i 93k dinara.\n29.4.2022, 21:57 #767\nUžasna cena. Doduše, i na KP isto ne pada sa 700e. Iskreno, ovo možda vredi uzeti kad izbace Pro verziju, neam pojma. Na svakih par meseci bacim pogled ponovo, ali odustanem od bilo kakve pomisli na kupovinu.\n29.4.2022, 22:14 #768\nCena jeste uzasna, ali kad pogledas da generacija u proseku traje 7 godina (u mom slucaju 6, jer sam uzeo u Novembru prosle god) i da dobijes 3 igre (od kojih bih jednu svakako kupio DayOne i upgradeovao na ultimate ediciju zbog remastera Spider-Mana) onda mu tih 740e dodje 680… sto jeste iznad MSRP-a, ali vracamo se na duzinu trajanja gore.\nMeni je mnogo veci problem sto nisam imao adekvatan TV za Ps5, pa sam morao uzeti 4k ips od 60 hz (oledi su skupi ko…), a LG ce po obicaju da ukine softversku podrsku za 2,3 god. i onda HBO Max i sve sto nije Netflix mozes da bacis u kantu. Al’ uvek moze da se uplovi u zaliv, ionako HBO Max koristim samo jer je free uz Yettel paket. Preterase sa brojem striming servisa.\n29.4.2022, 22:19 #769\nUžasna iz perspektive nekog ko već ima pristojan PC\nZa par ekskluziva ne bih davao tolike pare. Zato će biti bolje kad se malo poveća taj broj, za nekoliko godina. Pandemija usporila čitav proces, definitivno.\nMada opet i s druge strane za nekog ko nema ni PC ni konzolu, ps5 se ne čini kao najbolja opcija jer su igre preskupe.\n30.4.2022, 1:01 #770\nMeni je PS Plus pretplata pretvorila konzolu u daleko više upotrebljivu stvar nego kad sam igrao bez nje. Pre toga i PS Now, dok nisam izgustirao sve stare igre koje sam želeo. Prvobitno sam mislio da odigram ekskluzive i konzolu prodam ali dok je PS Plusa, to se izgleda neće desiti.\n30.4.2022, 1:45 #771\nBudući da je prvobitno razvijena za kontroler, ipak pripada. Realno nišanjanje ne bi ni trebalo da bude toliko lako, da možeš kliknuti bilo gde na ekranu i pogodi u milimetar bilo bi skoro kao varanje, ovako se ipak moraš malo pomučiti.\n10.5.2022, 13:13 #772\na LG ce po obicaju da ukine softversku podrsku za 2,3 god. i onda HBO Max i sve sto nije Netflix mozes da bacis u kantu.\nvezi deo zivota kupujem samo LG televizore i ovo sto pises mi se nikada nije desilo\nevo i sada imam 6-7 godina star LG na kome sve radi isto kao i prvog dana, ukljucujuci i HBO Max\n10.5.2022, 23:01 #773\nAko je tako super, citao sam par iskustava o tome na netu ali nadam se da su onda bili izuzeci. Meni je ovo prvi Lg, pre su bili Sony, Panasonic, i cuveni Telefunken koji posle 3 god ne moze ni u YT da udje a da ne zatrokira 😂\n11.5.2022, 14:46 #774\nJa imam LG iz 2016-e i na njemu naravno ne radi HBO Max zato sto tacno do te godine ne podrzava od januara.\nElem, ja cu krajem godine da uzmem PS5 ili Switch, zanimaju me samo ekskluzive posto imam ok PC, koja konzola se po vama vise isplati?\n11.5.2022, 18:25 #775\nMožeš i oba, Switch je ionako maltene džabe. Ako gledaš da će verovatno solidan broj Sony ekskluziva da završi na PC, onda ti je Switch bolja opcija, naravno ako voliš Nintendo igre.


Topic: Odg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA (1/5) - veterina.info - FORUM - veterina.info\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t24 feb 2011 23:41\t#570\nTo je samo jedan od problema sa kojima se srećemo u praksi. Postoji dosta nepravilnosti zbog kojih mnogi ispaštaju. Mislim da ništa nećemo uspeti da sprečimo da se ovo i dalje dešava, ali treba pokušati.\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t10 mar 2011 15:29\t#733\nPo samoj frekvenciji odgovora jasno je koliko je interesovanje za ovaj problem.\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t27 jul 2012 14:54\t#2496\nMnogo ja nas zainteresovanih da se ovo pitanje reši. Međutim, ne idu svi na forum niti mislim da je ovo mesto gde će se taj problem rešiti. A svi znamo koje je to mesto - tamo gde svaka tri meseca plaćamo članarinu , a ne pošalju nam ni čestitku za Novu godinu.\nDrugo, Država će uvek pokušavati da zaštiti svoj interes kroz svoje institucije (Fakultete, Institute, stanice, JKP). Ko je nama, zaposlenima u privatnim ambulantama ,kriv što nismo organizovali svoje udruženje da štiti naše sopstvene interese?\nLično, mnogo mi je bilo lepše dok sam bio u podružnici komore kod Žike Kostića. On bar ,čovek, kad je sastanak organizuje pivo i pečenje .... Ovde, plaćam neke članarine . Porez na to što sam lep, valjda P.S. Konkurs za dotirane sterilizacije i prošli put i sada bio je javan. A to koliko smo se "obogatili" i kako nam je lepo plaćeno i kakve smo izveštaje sve morali da šaljemo možeš saznati iz prve ruke, kad hoćeš.\nPoslednja izmena: 27 jul 2012 14:56 od Palvet.\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t26 okt 2012 15:03\t#2971\nDakle ovako....slazem se da je vreme da se nesto uradi po pitanju Veterinarske komore..i molim sve zainteresovane da mi se jave povodom tuzbe koju planiram da napravim protiv iste. Ne treba ta komora da postoji da mi sluzimo njoj vec da ona sluzi nama..a sta se desava..ona nas pravi budalama,evo danas sam saznao da su mi uskratiloi 3 boda sa inovacija jer nisu dostavljeni spiskovi.\nMOLIM VAS>>JA IMAM SERTIFIKAT NA KOME STOJI 5 BODOVA...a ko je kriv sto nema spiskova mene ne zanima. Moj broj 064-178-53-53 Aleksandar Milenkovic i molim sve koji su zainteresovani da mi se jave da tuzimo Komoru. Sto vise to bolje..a oni neka medjusobno rasprav;ljajku ko je kriv,uredno sam se prijavio za predavanje i radionicu,uredno platio,uredno bio na svim predavanjima i radionici dobio sertifikat a ostalo nije moj problem.\nTakodje se slazem da oformimo organizaciju koja ce preuzeti funkciju komore koja nama uzima 10000 za licencu od 5 godina a recimo stomatolozi placaju 1000 i traje 7 godina...nasi seminari svi su preskup[i a svim drugim bransama je to mnogo jeftinije.\nMolim kolege da mi se jave jer samo zajednickimsnagama mozemo da postignemo cilj.\nNadam se da ce biti odziva\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t26 okt 2012 17:04\t#2972\nPotuno podrzavam, a sto se tice veterinarske komore trebalo bi da dobiju jedan clanak u novinama o tome koliko novca uzimaju veterinarima.\nAli i mi kolege smo jedni drugima tj sami sebi najveci neprijatelji. Sramota treba da bude svakog kolegu koji je prihvatio da radi besplatne sterilizacije(uz refundaciju od strane grada) . Pri cemu napominjem da se moje misljenje odnosi na one kolege koji rade vlasnicke pse besplatno. Pri cemu je cela akcija zamisljena da grad donira (5000rsd) a ostatak placa vlasnik do cene u odredjenoj ambulanti. Npr: sterilizacija kuje kosta 12000rsd , grad placa 5000rsd a 7000rsd placa klijent, e sad to i ne bi bilo problem(ako zanemarimo da grad kasni u isplati a mi jugohemiji ili drugom dobavljacu ne mozxemo da kasnimo), dakle to ne bi bio problem , medjutim tu na scenu stupamo mi veterinari pa onda radimo neki "pijaca" marketing i pocinjemo da radimo "besplatno" tj uzimamo samo 5000rsd od grada a od klijenta ni dinar.\nE sad ja pitam, kako ocekujemo da nas drugi cene nasu profesiju ako je sami ne cenimo? Automehanicari od vajkada naplacuju zamenu korpe,lamele,druk lagera 50e ( nekada 50 maraka) i niko ne spusta cenu na 30e ili 20e , ne oni drze do sebe i svoje profesije. Mi preko popusta na netu nudimo hirurske intervencije ?!?\nTo sto se radi nece povecati posao,ne , dovesce do toga da se nas rad obezvredi do neprepoznatljivosti.\nKlijent koji uzme psa mora da shvati da je uzeo jos jednog clana porodice i da je on samo njegov problem, a to i mi kolege treba da shvatimo. Ljubimac je luksuz svuda u svetu.\nCene intervencija nisu velike u vecini ambulanata , nase cene su u rangu majstora raznih zanata\nbez skole!!! Svuda u svetu je velika razlika izmedju zarade nekog ko cisti klime i doktora veterinarske medicine a samo kod nas cete biti svedoci da majstor koji cisti klimu yaradi vise nego dr.vet.med koji sterilise macku. A zasto je to tako? jer smo mi dozvolili.\nDa svaki kolega postuje sebe,svoje ucenje,rad i da ne "spusta" cene onda ne bi bilo problema,klijent bi onda svuda mogao da ocekuje da ce svuda cene biti manje vise iste. Ja postujem sebe,vas i veterinare koji ce doci posle nas i time sto u mojoj praksi nema hirurske intervencije ispod 50 e, ma koliko ona bila rutinska,kratkotrajna itd.\nVecina sugradjana ima internet i mob,polovina pusi cigarete, dakle svi oni imaju mesecno,svakog meseca troskove minimum 50 e za te stvari i to im je normalno jel, ali kad cuju da ce nesto kostati 70e onda padaju u sok.\nKlijenti treba da se menjaju a ne mi.\nHvala na citanju i izvinite na duzini posta.\nOdg: NOVO UDRUZDENJE VETERINARA\t27 okt 2012 08:24\t#2976\nDa li treba osnivati novo udruženje ili je lakše i celishodnije menjati predstavnike u starom , to tek treba da se analizira, pak , činjenica je da Komora nije , a da ja znam, podnela ni jednu prijavu protiv ilegalnog rada, nadriveterinarstva , trgovine lekovima "na crno" i sl. Ispravite me , ako grešim, ali koliko sam čuo u Upravi ne postoji niko zadužen za kontrolu ilegalnog prometa vet. lekovima u ne veterinarskim organizacijama? Ko treba da podnese zahtev da se takvo telo oformi? Pojedinac , komora ili ....?


Održana koordinacija DV “Hlapić” Semeljci – Općina Semeljci\nNaslovnicaNovostiOdržana koordinacija DV “Hlapić”...\nDanas je održan sastanak koordinacije Dječjeg vrtića “Hlapić” Semeljci.\nUskoro se očekuje završetak građevinskih radova, a i ostale aktivnosti teku prema planu.\nRadujemo se generacijama koje će oživjeti ovaj prostor!


You are at:Home»ILIJAŠ»U utorak 46. sjednica Općinskog vijeća Ilijaš\nBy Nermina Durić-Kahvedžić on\t 29/10/2020 0 Comments\nU utorak 03. novembra 2020. godine sa početkom u 10 sati bit će održana 46. sjednica Općinskog vijeća Ilijaš.\nVijećnička pitanja i inicijative, Informacija o izvršenju Budžeta Općine Ilijaš za period januar-septembar 2020. godine, Prijedlog Odluke o davanju na korištenje fiskulturne sale Javnoj ustanovi Osnovna škola „Hašim Spahić“, neke su od tačaka dnevnog reda.\nVijećnici će odlučivati i o prijedlozima odluka o usvajanju i provođenju Regulacionog plana „Apartmansko naselje Ljubnići-QTR-BS“ Ilijaš, Prijedlogu Odluke o pristupanju izradi RP „Apartmansko naselje Doci I“, kao i o pristupanju izradi i dopuni RP „Mrakovo“.\nPosljednja tačka dnevnog reda bit će Informacija o uspjehu učenika osnovnih i srednjih škola u učenju i odgoju u školskoj 2019./20. godini.\nPrevious ArticlePodrška načelnika Akifa Fazlića ilijaškim poljoprivednicima: Vrijednost izdvojenih sredstava preko 60.000,00 KM\nNext Article Svečano otvoren produženi boravak u OŠ „Hašim Spahić“ Ilijaš


ZENICA USPOSTAVILA CENTAR ZA PODUZETNIKE I INVESTITORE – BusinessPoint Zenica svečano otvoren\nObjavljeno u okt 25 2018\nZenička razvojna agencija ZEDA, Grad Zenica i Udruženje poslodavaca danas su svečano otvorili Centar za poduzetnike i investitore – BUSINESS POINT ZENICA.\nFokus uspostavljenog Centra će biti na pružanju detaljnih informacija o svim koracima postupka registracije preduzeća, informisanje o postupku izdavanja različitih saglasnosti vezanih za poslovanje poduzetnika te povezivanje poduzetnika s odgovarajućim službama u Gradu i Kantonu. Pored toga, Centar će građanima pružati čitav niz usluga kao što su:\n• Pružanje informacija poduzetnicima o okvirnim cijenama svih usluga\n• Povezivanje poduzetnika sa pružateljima usluga kao što su: ovlaštene računovodstvene agencije, advokatski i notarski uredi, konsultanti, prevoditelji i drugi,\n• Virtuelni Business Support Centre (online informacije, chat)\n• Show room (izložbeni prostor proizvoda zeničkih preduzeća)\n• Davanje informacije o poslovnim i investicijskim prilikama\n• Projekti i poticaji za razvoj poduzetništva\n• Privlačenje stranih investicija\n• Saradnja sa dijasporom\n• Poslovno umrežavanje (naročito prema velikim kompanijama u lancu vrijednosti)\n• Podrška start up-ima (savjetodavne usluge i radionice)\n• Edukacije za pokretanje biznisa kao i edukacije u svrhu prekvalifikacije za deficitarna zanimanja\n-„Sudeći po broju prisutnih danas, ovaj događaj izazvao je veliko ineteresovanje što me naročito raduje. To znači da prisustvo ovako velikog broja zvanica samo po sebi pokazuje da se ljudi zanimaju za svakodnevne stvari kao što su plate, radna mjesta i jednake prilike za sve. Ovaj Centar je nešto što će unaprijediti poslovni ambijent grada Zenice, pomoći prilikom registracije preduzeća, koordinacije i unaprjeđenja poslovnih prilika u Zenici. Važno je istaći da EU aktivno sarađuje sa svim akterima bh. privrede. Ovakve inicijative nam nisu dovoljne, potrebne su i druge aktivnosti koje će doprinijeti poboljšanju i koje će ubrzati privredni rast i razvoj“ – rekao je zamjenik Šefa delegacije EU u BiH, g.Khaldoun Sinno.\nUspostava Centra sinergija je glavnih aktivnosti projekta “Centar za podršku poduzetnicima” koju provodi Agencija ZEDA u saradnji s Gradom Zenicom i Udruženjem poslodavaca Zenica kao i pružene tehničke asistencije u okviru zajedničkog programa Evropske unije i Vlade Njemačke za lokalnu samoupravu i ekonomski razvoj, EU ProLocal Programa kojeg implementira GIZ.\nProjekat ima za cilj doprinijeti povećanju broja registrovanih malih i srednjih preduzeća posredstvom unaprjeđenja koordinacije i komunikacije postojećih učesnika u lokalnom ekonomskom razvoju, poboljšanjem poslovnog okruženja i promovisanjem investicijskih potencijala grada Zenice.\n-„Izuzetno mi je zadovoljstvo što prisustvujem otvaranju Centra za poduzetnike i investitore. Impresionirana sam rezultatima koje je Agencija ZEDA u saradnji s partnerima postigla implementirajući ovaj Projekat, kao i putem unapređenih znanja i vještina stečenih kroz pruženu tehničku asistenciju usmjerila nove fokuse djelovanja ka stvaranju povoljnog poslovnog ambijenta i privlačenju investicija. Cilj Centra je da pruži podršku MSP i vjerujem da će osnivanje ovog Centra otvoriti nove prilike. Ovo je prva kontaktna tačka koja potencijalnim investitorima omogućuje da sve informacije potrebne za investiranje dobiju na jednom mjestu- rekla je gđa. Brigitte Heuel-Rolf; Direktorica GIZ ureda za Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru\nProjektom će biti unaprijeđeni postojeći i uspostavljeni inovativni mehanizmi za podršku održivom ekomskom razvoju. Od ukupno 201.028,14 KM koliko je vrijednost ovog Projekta, Evropska unija je finansirala 160.150,14 KM kroz zajednički programa Evropske unije i Vlade Njemačke.\n-„Velika mi je čast i zadovoljstvo što je Grad Zenica dio jednog ovakvog Projekta koji direktno utiče na razvoj MSP, poslovno umrežavanje, privlačenje stanih investicija i sl. Osnovni zadatak ovog Centra jeste da investitorima olakša proces investiranja u naš grad. Samo stvaranjem dobrih uslova za investiranje i kreiranjem povoljnog poslovnog okruženja, zajednički ćemo doprinijeti razvoju naše zajednice“ – rekao je g. Fuad Kasumović; Gradonačelnik Grada Zenice.\nDogađaju su prisustvovali predstavnici su-finansijera i partnera u projektu, razvojnih agencija, ministarstava, akademske zajednice, općina i gradova, brojnih partnera, saradnika i institucija s kojima Grad Zenica, Agencija ZEDA i Udruženje poslodavaca dugi niz godina unatrag uspješno sarađuju te svakako, oni zbog kojih je BusinessPoint Zenica uspostavljen, privrednika i investitora.


Radio-bljesak koji se ponavlja stigao na Zemlju iz udaljene galaksije | Kosmodrom\nRadio-bljesak koji se ponavlja stigao na Zemlju iz udaljene galaksije\nKanadski radio-teleskop je snimio drugi ikada ponovljeni brzi radio-bljesak, kratki signal izuzetne snage koji dolazi iz izvora daleko van Mlečnog puta. Misterija ovih radio-fenomena je za korak bliže razumevanju, zahvaljujući novim informacijama\nCanadian Hydrogen Intensity Mapping Experiment radio-teleskop\nSvemir nisu samo planete sa prstenovima, sjajne spiralne galaksije i šarene planetarne magline. Van vidljivog dela elektromagnetnog spektra, naš kosmos je prepun haotičnih radio-signala i mikro-talasa, čiji su izvori crne rupe, umiruće zvezde, solarni bljeskovi i nebrojeni drugi bizarni kosmički fenomeni. Mnogi od njih pronađu put do Zemlje.\nKanadski tim istraživača je upravo detektovao jedan takav fenomen. Ovo nije prvi put da se srećemo sa izvesnim brzim radio-bljeskovima – izuzetno snažnim i kratkotrajnim radio-signalima čiji izvori najverovatnije leže daleko izvan naše galaksije. Interesantan deo je to što je u pitanju signal koji se ponavlja. Isti fenomen je zabeležen samo jednom pre ovoga.\nSLUŠAJUĆI NEBO: OTKRIVANJE VANZEMALJACA\nRadio-teleskop CHIME (Canadian Hydrogen Intensity Mapping Experiment), novo kanadsko tehnološko čudo ugneždeno u planinama Britanske Kolumbije, snimio je ukupno 13 brzih radio-bljeskova, među kojima i novog ponavljača. Nova tura podataka povećava poznatu populaciju ovih signala na oko 40.\n„To što znamo da postoji još jedan signal koji se ponavlja, sugeriše da ih možda ima još“, rekla je u saopštenju medijima Ingrid Sters, astrofizičarka sa Univerziteta u Britanskoj Kolumbiji i članica tima koji je napravio otkriće. „A sa više ponavljača i više izvora dostupnih za izučavanje, možda ćemo uspeti da razumemo ove kosmičke zagonetke – odakle dolaze i šta ih uzrokuje.“\nOno što do sada znamo o misterioznim brzim radio-bljeskovima nije mnogo. Uglavnom traju po nekoliko milisekundi, tokom kojih emituju bizarne količine energije – nekada čak poređene sa onom koju naše Sunce oslobodi tokom jednog veka. Najverovatnije dolaze iz izuzetno udaljenih izvora, lociranih daleko van naše galaksije.\nDo sada ih je uglavnom karakterisalo potpuno odsustvo pratećih elemenata očekivanih kod ovakvih pojava – sjajne eksplozije vidljive u optičkom delu spektra, kao i gama-zraka.\nKoliko god bili spektakularni, ovi fenomeni su veoma zbunjujući za naučnike, koji su pokušavali da ih objasne kako spajanjem neutronskih zvezda, crnim rupama, tako i vanzemaljskom tehnologijom.\nIpak, astronomi ovog puta ipak ne favorizuju male zelene kao rešenje misterije. Što je neka pojava češća, veća je verovatnoća da je prirodna, a ovo je već drugi put da smo uhvatili bljesak koji se ponavlja.\nFotografija pod nazivom Hablovo ultra-duboko polje: svaka tačka svetlosti na slici predstavlja jednu galaksiju\nAktuelni ponovljeni signal, označen sa FRB 180814.J0422+73, udaljen je od Zemlje jednu ipo milijardu svetlosnih godina. Njegov prethodnik, prvi detektovani brzi radio-signal koji je ispaljen više puta tokom poslednjih nekoliko godina, duplo je dalji. Poređenja radi, naša galaksija, Mlečni put, ima prečnik od oko 100.000 svetlosnih godina. Ovi ekstremno intenzivni bljeskovi definitivno nisu u našem svemirskom susedstvu.\nU naučnom žurnalu Nature su 9. januara objavljene čak dve studije koje se bave analizom novoprikupljenih podataka.\nZa razliku od većine starijih bljeskova, koji su bili zabeleženi na radio frekvenciji od oko 1400 megaherca, signali koje je snimio CHIME se nalaze mnogo niže, na frekvencijama između 400 i 800 MHz. Ovo astronomima daje značajan uvid kako u okruženje iz kog su došli, tako i u potencijalne izvore.\nUkoliko CHIME i njemu slični teleskopi nastave sa ovom stopom prikupljanja informacija, vrlo je moguće da ćemo ubrzo skinuti veo misterije sa čudesnih brzih radio-bljeskova.\nDve pomenute studije iz žurnala Nature možete pronaći ovde i ovde.\nTags: astronomija, svemir, teleskop\nPrva fotografija objekta Ultima Thule snimljena izbliza otkriva potpuno drugačiju vrstu sveta\nNa korak do izlečenja Alchajmerove bolesti


Pregled vijesti portala Vlade Crne Gore\nVijesti Vlade Crne Gore\nOpšta pretraga Vijesti Dokumenta eServisi\nTag: Javni poziv\nPo tipu sadržaja\nSvi tipovi (26)\nJavni poziv (18)\nPo organizacionoj jedinici\nNačin sortiranja: RelevantnostiNajnovijeNajčitanije\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Obavještenje po Javnom pozivu nevladinim organizacijama za predlaganje predstavnika/ce nevladine organizacije u radnoj grupi za izradu Nacrta zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata\nObavještenje po Javnom pozivu NVO za predlaganje predstavnika/ce NVO-a u radnoj grupi za izradu Nacrta zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv nevladinim organizacijama za predlaganje predstavnika/ce nevladine organizacije za člana Komisije za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizac\nJavni poziv nevladinim organizacijama za predlaganje predstavnika/ce NVO-a\n26.07.2021. Javni poziv\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za predlaganje predstavnika nevladine organizacije za člana/icu komisije za raspodjelu sredstava nevladinim organizacijama u cilju sprovođenja edukativnih kampanja\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za predlaganje predstavnika NVO za člana komisije za raspodjelu finansijskih sredstava na javnim konkursima za finansiranje projekata u vezi eliminisanja plastičnih kesa...\nJavni pozivZa predlaganje predstavnika nevladine organizacije za člana komisije za raspodjelu finansijskih sredstava na javnim konkursima...\n21.07.2021. Javni poziv\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za predlagaje predstavnika/ce nevladine organizacije u radnom tijelu za izradu nacrta izmjena i dopuna zakona o biocidnim proizvodima\nJavni poziv izmjena i dopuna zakona o biocidnim proizvodima\n19.07.2021. Javni poziv\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Obavještenje o produženju roka Javnog poziva za učešće u konsultovanju zainteresovane javnosti povodom izrade Nacrta zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata\nNacrt zakona o planiranju prostora i izgradnji\n05.07.2021. Javni poziv\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za predlaganje predstavnika/ce nevladine organizacije u radnoj grupi za izradu nacrta zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata\nJavni poziv za predlaganje predstavnika/ce nevladine organizacije u radnoj grupi za izradu nacrta zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za vršioca dužnosti generalnog/e direktora/ice\nJavni poziv za vršioca dužnosti generalnog/e direktora/ice\n08.06.2021. Javni poziv\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Ambasadorka Bugarske u posjeti Ministarstvu\nAmbasadorka Bugarske u posjeti Ministarstvu\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma Javni poziv za učešće u javnoj raspravi o Nacrtu odluke o proglašavanju zaštićenog područja Park prirode “Katič”\nJavna rasprava o Nacrtu odluke o proglašavanju zaštićenog područja Park prirode “Katič”\n11.05.2021. Javni poziv


Industrijska konoplja se polako vraća na njive u Srbiji\nPovratak industrijske konoplje na srpske njive\nObjavljeno 07.09.2017. u 16h\nIndustrijska konoplja se nekada u Vojvodini uzgajala na 40000 hektara. Zbog pooštrene regulative i izjednačavanja industrijske i indijske konoplje, ova biljka je nestala sa njiva u Srbiji. Poslednjih godina industrijska konoplja polako se vraća na domaće oranice. Međutim, regulativa je i dalje problem, ali nadležni najavljuju izmene zakona. Ukoliko se budu prihvatile sugestije Udruženja proizvođača i prerađivača alternativnih biljnih vrsta „Konoplja“, uzgoj ove kulture biće olakšan. Slične probleme imale su i zemlje u okruženju – Slovenija i Hrvatska dok se proizvođači nisu izborili za dozvole za uzgoj industrijske konoplje.\nU Vojvodini je nakada bilo 40000 hektara pod industrijskom konopljom. To znači da ova konoplja nije nova, već je biljka koja se tradicionalno uzgajala na ovim prostorima.\n„Mi samo želimo da industrijsku konoplju vratimo na naša polja. Interesovanje u svetu i u Evropi za proizvode od industrijske konoplje daleko prevazilazi naše kapacitete. Mislim da koliko god da povećamo površine uvek će biti potražnja za njom. Pre dve godine industrijska konoplja u našoj zemlji je zauzimala 60 ha, prošle godine posejana je na 170 ha. To nije puno, ali je u svakom slučaju reč o tri puta većoj površini u odnosu na prethodnu godinu. Ako tako nastavimo, mislim da ćemo brzo doći do nekih značajnih površina“, kaže Maja Timotijević, predsednik Udruženja proizvođača i prerađivača alternativnih biljnih vrsta „Konoplja“.\nIndustrijska konoplja nudi niz mogućnosti za proizvodnju više od 25000 proizvoda\nOd industrijske konoplje može da se napravi više od 25000 proizvoda. Kako u prehrambenoj, tako i u građevinskoj, farmaceutskoj i drugim industrijskim granama. U poslednje vreme se čak i automobili prave od ove biljke. I biorazgradiva plastika i biogorivo, takođe su proizvodi od industrijske konoplje.\n„U Srbiji je ove godine Poljoprivredna zadruga „Konoplja“ napravila 10 proizvoda od industrijske konoplje. Reč je o hladno ceđenom ulju, ulju iz semena, kozmetičkim proizvodima, proteinima od konoplje, CBD ulju. Na ovo ulje smo posebno ponosni, jer smo uspeli da savladamo i ovu proizvodnju. Reč je o visokovrednom ulju iz cveta konoplje“, objašnjava naša sagovornica.\nZakon izjednačio industrijsku i indijsku konoplju\nNajveći problem što se konoplja ne uzgaja više u Srbiji predstavlja zakonodavstvo. Industrijska konoplja je, što se tiče zakona, izjednačena sa indijskom konopljom.\n„U najavi je donošenje novog Zakona o psihoaktivnim supstancama. Ako budu usvojene naše primedbe, mislim da će proizvođačima i te kako biti olakšane i proizvodnja i prodaja. Konačno ćemo moći da gotove proizvode plasiramo na tržište. U ovom momentu to nije moguće ako se striktno držimo zakona. Nadam se da će nas resorno ministarstvo čuti, da će prepoznati ulogu industrijske konoplje i njen značaj za mala i srednja preduzeća i da ćemo doći i do toga da se pripremi i strategija“, dodaje Timotijević.\nPredlog Udruženja proizvođača i prerađivača alternativnih biljnih vrsta „Konoplja“ je da se napravi strategija. Takođe, i da se oformi posebna kancelarija za industrijsku konoplju kao što to imaju zemlje u okruženju koje gaje ovu biljku. Proizvođači kažu da je industrijska konoplja apsolutno neverovatna, jer je iskoristiva 100 posto.\nIskustvo Hrvatske sa industrijskom konopljom\nSlovenija i Hrvatska su prošle kroz slične probleme kao i Srbija, dok industrijska konoplja nije ponovo vraćena na njihove njive. Ove zemlje su članice EU i njihovo zakonodavstvo je daleko fleksibilnije od srpskog.\n„Hrvatska je do 2012. godine imala vrlo nejasnu regulativu kada je reč o uzgoju konoplje. Mi čak nismo imali ni jednu sortu za uzgoj konoplje, za razliku od Srbije koja je imala bar svoju sortu, jer je imala semensku industriju. 2012. je doneta neka osnovna sortna lista, što je bio uslov da se konoplja zaseje u Hrvatskoj. A hrvatske laboratorije su kasnije načinile široku sortnu listu koja je dala velike mogućnosti za izbor sorti, adekvatnih u zavisnosti od namene i tipa zemljišta. Nadam se da će i Srbija tako nešto doneti vrlo brzo”, kaže Jure Zubak, prerađivač konoplje iz Hrvatske.\n“Interesovanje proizvođača u Hrvatskoj za uzgoj konoplje je iz dana u dan sve veće. Konoplja pruža ogromne mogućnosti. Mi smo počeli s preradom semenki. Sada smo u fazi prerade cveta, a polako prelazimo i na preradu vlakana. U zavisnosti od tehnologije koju imamo biramo i sortiment konoplje koju ćemo gajiti. A to je jako bitno uskladiti”, dodje naš sagovornik.\n“Ako imate kvalitetnu robu, za profit ne morate da brinete”\nOtkup konoplje u Hrvatskoj nije organizovan, ali problema sa plasmanom nema.\n“Ratari nemaju ništa organizovano, jer ni oni sami nisu organizovani. Prvi korak bi trebalo da bude da se oni organizuju. Što se tiče konoplje ona je vrlo likvidna. Ali, uvek mora da se vodi računa o kvalitetu konoplje. Ako imate kvalitetnu robu od konoplje, bilo da je to semenka, cvet, likvidnost je neupitna. I to ne na domaćem tržištu, nego na stranom. Hrvatska je tu u maloj prednosti u odnosu na Srbiju, jer ima otvoreno tržište Evropske unije. Međutim, ne vidim tu neku bitniju prepreku. Ako Srbija bude imala kvalitetnu robu, ona će sigurno moći sa tim da izađe na tržište EU i tamo će imati dobar plasman. U Srbiji vidim ogroman potencijal. Ipak, mislim da biste prvo trebalo da zadovoljite domaće potrebe, da vi jedete svoju kvalitetnu hranu, jer se konoplja smatra super hranom. Tek onda treba gledati izvoz”, kaže Zubak.\nDa bi u Hrvatskoj poljoprivrednik mogao da gaji konoplju, mora da dobije dozvolu za to.\n“Minimalna površina za koju proizvođač u Hrvatskoj može da dobije dozvolu da gaji konoplju je jedan hektar. Ukupne površine pod konopljom u Hrvatskoj su u poslednje dve godine dostigle između 1500 i 2000 hektara. To definitivno zadovoljava domaće potrebe, ali ostaje dosta i za izvoz”, objašnjava naš sagovornik.\nCena konoplje zavisi od stepena prerade sirovine\nProizvođači tvrde da od hektara konoplje može da se zaradi više nego od neke druge klasične ratarske kulture.\n“Ja sam ušao iz bankarstva u poljoprivredu. Isplativost bilo koje alternativne kulture u odnosu na klasične ratarske kulture je daleko bolja. Pod uslovom da se prema alternativnim kulturama profesionalno postavite i da imate kvalitet. Ipak su te kulture nešto novo i neuobičajeno. Evo uzmimo za primer kukuruz. Ako je reč o ekološkom kukuruzu, recimo kokičaru, i ako je kvalitetan ne treba se brinuti. Biće sigurno profitabilan”, tvrdi Zubak.\n“Kada je reč o industrijskoj konoplji, recimo da je samo seme proizvod, onda se tu može doći do cene od oko 1500 evra po toni. To je samo za seme, bez cveta i svega ostalog. Naravno, pod uslovom da ima ekološki sertifikat. A proizvod kod konoplje nije samo seme. Ako se farmer odluči da očisti seme, dakle samo da preduzme tu jednu radnju, dolazimo do jezgra semena konoplje. Ono više ne košta 1500 evra, nego 5000 po toni”, dodaje naš sagovornik.\nKada je konoplja počinjala da se gaji u Sloveniji bilo je bojazni da bi neko umesto industrijske mogao da seje indijsku konoplju.\n“Kao biljka koja je atraktivna mnogim regultorima i te kako se kontroliše. Najviše je kontroliše Agencija za plaćanja u poljoprivredi, koja uzima uzorke i meri, pre svega, THC. Policija to radi samo na opravdanu sumnju. U početku jeste bilo malo frke da neko ne zloupotrebi ovu mogućnost, pa da poseje biljku koja nije dozvoljena da se gaji. Međutim, sada su te tenzije već prestale. Svakako je to dobro regulisano i uređeno”, objašnjava Zubak.\nIskustvo Slovenije s uzgojem industrijske konoplje\nIsto iskustvo imaju i proizvođači iz Slovenije.\n“Društvo za konoplju u Sloveniji se dugo borilo sa državom da konoplja dobije dozvolu da se gaji. Naročit je problem bio sa policijom koja je govorila da je svaka konoplja droga. A to nije istina”, kaže Dejan Rengeo, poljoprivrednik iz Slovenije koji konoplju gaji poslednje dve godine.\n“Mi smo prvi počeli sa ekološkim gajenjem kultura. Na ekološki način uzgajamo ne samo konoplju, nego i voće, povrće, alternativne žitarice i životinje… Sve više radimo na tome da obrazujemo ljude o značaju upotrebe konoplje. Korisnika konoplje je sve više i više, jer se moderne bolesti šire. Tu konoplja ima snažan uticaj. Najčeće se koristi ulje od konoplje. U početku smo imali problema da dokažemo da je konoplja zdrava. Čak su nam određene količine ulja u početku bile uništene”, dodaje naš sagovornik.\nU Sloveniji nije bilo lako napraviti listu dozvoljenih sorti konoplje.\n„Imali smo problema da se napravi lista sa sortama konoplje koje su dozvoljene da se seju. Jer EU nije imala takvu listu. Ona je imala samo listu onih sorti konoplje koje imaju više od 0,2 posto THC-a. Ali u Evropskoj uniji nije zabranjeno da se seju i one koje imaju više od 0,2 posto THC-a. Jako je bitno da se dozvoli uzgoj konoplje koja ima malo veći procenat THC-a od 0,2 posto. Konoplje koje imaju između 0,5 i 1 posto THC-a su konoplje koje daju najkvalitetnije seme, cvet i imaju najbolji prinos. Amerika i Kanada su dozvolile da se uzgaja konoplja sa visokim procentom THC-a u laboratorijama”, objašnjava Rengeo.\n“Konoplja će se sve više tražiti”\nKonoplja je biljka koja može da izraste i do 4 metara.\n“Konoplja za jednu godinu na njivi napravi prašumu. A zna se da su mnoge prašume uništene. Da moraju da se sade kulture koje daju celulozu. Mislim da će konoplja biti najsnažnija i najmasovnija biljka koja će nadomestiti ono što smo sečenjem šuma uništili. A sve da bismo pravili papir i druge materijale. Konoplja će biti sirovina koja će se sve više tražiti i prerađivati. Od konoplje se koriste seme, cvet i stabiljka od koje se dobijaju vlakna koja su ekološki razgradiva, a sa druge strane jaka i snažna”, kaže naš sagovornik.\n“Direktna setva konoplje i to u rano proleće se pokazala kao jako dobra. Kasniji rokovi setve mogu da budu problem kod nicanja zbog suše. Velike probleme kod uzgoja konoplje prave puževi, pogotovo kada se namnože. Dobro je da se seme konoplje meša sa semenom crvene deteline. Za razvoj ove kulture detelina ne smeta, a kada se konoplja skine, preko zime ostaje zeleni tepih na toj parceli. I na proleće to opet niče. Interesantna je kombinacija mešanja konoplje i suncokreta. Seme se selektuje selektorima, a žetva je puno lakša”, dodaje Rengeo.\nProizvođači se interesuju za alternativne kulture\nU Udruženju proizvođača i prerađivača alternativnih biljnih vrsta „Konoplja“ kažu da su ratari u Srbiji zainteresovani da standardne biljne kulture zamene alternativnim. Najzastupljenije alternativne biljne kulture kod nas su ovas, ječam, lan, heljda. Ove biljke su u poslednje vreme veoma atraktivne i mogu se naći u prodavnicama zdrave hrane. Uz to, sve su zastupljenije i u jelovnicima građana. Izmenom zakonodavnog okvira očekuje se da i industrijska konoplja dospe na spisak alteranativnih kultura koje se sve više gaje u Srbiji.\nTagovi:konoplja, poljoprivreda, Vesti Zrenjanin\nOsumnjičenom prilikom pretresa stana pronađen kanabis


Pregled raster datoteka pred operaciju tajlovanja\nBlue Marble Desktop je sveobuhvatno rešenje za konverziju prostornih podataka. Blue Marble ovde insistira na široj definiciji pojma konverzije, u koju se ubraja i nešto što pre spada u domen obrade: transform operacije, mozaikovanje ili tzv. tajliranje (sečenje velikih dataset‑ova u manje parčiće od kojih se mozaikovanjem može rekonstruisati polazni dataset).\nDesktop je nastao stapanjem dva Blue Marble proizvoda: Geographic Calculator‑a i Geographic Transformer‑a. Iako je stapanje skoro neprimetno na interfejsu, videćete jasno da se radi o dva zasebna proizvoda ukoliko zavirite u License Manager. Tačnije, tri proizvoda jer je Calculator‑u i Transformer‑u pridodat Spatial Connect kako bi ovaj radni dvojac mogao da pristupa najraznovrsnijim podacima, odnosno bazama podataka, i nesmetano obavlja svoju funkciju.\nSpajanje svakako ima smisla, ali se čini da je licenciranje neracionalno, s obzirom na to da je za svaki od stopljena tri proizvoda potrebno zahtevati i instalirati zasebne licence. Sam proces licenciranja nije previše komplikovan jer se odvija preko Web‑a i e‑mail‑a, ali postoje daleko jednostavnija i funkcionalnija rešenja. U njima se direktno iz interfejsa proizvoda uspostavlja veza sa serverom za licence i posle prikupljanja neophodnih podataka licenca biva direktno instalirana na vaš računar. Ovakvi sistemi nude daleko jednostavnije prebacivanje licenci na druge mašine i slične egzibicije, dok su slični zahvati s tradicionalnim licenciranjem koje nudi Blue Marble znatno komplikovaniji.\nEditor koordinatnih sistema\nDesktop u verziji 2.3 nudi sedam tipova operacija (ili „projekata“ u sopstvenom žargonu) i one su unija operacija koje su na raspolaganju u Calculator‑u v7.6 i Transformer‑u v6.3 od kojih se i sastoji. Prva dva Calculator projekta su: Interactive Conversion i Point Database Conversion.\nU interaktivnoj konverziji je moguće konvertovati tačke iz jednog koordinatnog sistema u drugi, birajući čak i metod za transformaciju datuma. Ta opcija nije često dostupna jer većina engine‑a za konverziju/reprojekciju podržava samo jedan metod, dok Desktop nudi 19 metoda. Odabir metoda za transformaciju datuma je tu pre svega zbog preciznosti i kongruentnosti s vašim postojećim sistemom jer se odabirom „pogrešnog“ metoda mogu pojaviti razlike u koordinatama referentnih tačaka, tzv. pomak (shift). Naravno, neće svih 19 metoda uvek biti dostupno, pošto se određeni metodi pojavljuju samo za određenu kombinaciju datuma. Inače, ovaj projekat ćete često koristiti za ad hok proveru tačnosti ili lokacije oblasti interesovanja. Kao i kod svih ostalih projekata, i ovaj je moguće kombinovati u batch obradu, što je jedan od najčešćih korisničkih zahteva u ovoj industriji.\nSlične konverzije se mogu raditi na mnogo većem broju tačaka koje stižu u nekoj od podržanih baza podataka i za to se koristi projekat Point Database Conversion. Pre nego što krenete u konverziju višegigabajtne baze, svakako ćete na odabranim referentnim tačkama proveriti svoj metod koristeći Interactive Conversion projekat, što je još jedna od njegovih važnih funkcija. Point Database Conversion ima slične opcije kao i projekat za interaktivnu konverziju, uz dodatak opcija za Best Fit i Scale & Translate proračunavanja. To znači da ne morate da brinete ukoliko koristite neki lokalni koordinatni sistem koji neće biti zvanično podržan u Blue Marble bazi. Doduše, ako dati lokalni sistem koristite redovno, možda nije loša ideja da ga dodate u bazu jer će vam, pored ostalog, biti na raspolaganju i precizniji metodi za konverziju. Calculator ima i editor koordinatnih sistema pa je dodavanje sopstvenog petominutna aktivnost. U ranim verzijama je jedina opcija za ovo bila ručno editovanje XML fajla po metodu pokušaja i greške, što treba izbeći po svaku cenu. Poput editora koordinatnih sistema, Calculator može da uređuje horizontalne datume, datumske transformacije, definicije elipsoida, uglovnih i linearnih jedinica, kojih ima iznenađujuće mnogo čak i za ljude koji poznaju ovu oblast.\n...i, naravno, vektori\nCrop-ovanje vektorskog dataset-a pre konverzije\nSledeća dva Calculator projekta se odnose na vektore: Vector Dataset Conversion i Vector Tile. Vector Dataset Conversion je poprilično pravolinijski dizajniran projekat u kome jednostavno odaberete vektorski dataset (bez obzira na to da li je fajl ili baza), a zatim i fajl format, odnosno bazu na izlazu. Posle toga treba samo da odaberete eventualnu konverziju koordinatnog sistema i kliknete dugme Process. Ovaj projekat vam još nudi i to da prilikom odabira vektorskog dataset‑a crop‑ujete oblast od interesa, odnosno lejere iz svog dataset‑a i da na taj način smanjite izlazni dataset i ubrzate čitav proces. Od ovakvog radnog toka nekim ESRI korisnicima se verovatno vrti u glavi jer bi sličan posao na njihovoj platformi mogao da odnese lepo prepodne, i to je baš ono na šta računa Blue Marble u plasmanu svojih uskospecijalizovanih, ali vrlo efikasnih proizvoda.\nVector Tile je projekat koji je u Calculator, odnosno Desktop, stigao tek u poslednjoj iteraciji. To i nije čudno jer su vektorski dataset‑ovi tek odskoro postali dovoljno veliki da korisnici počinju da razmišljaju po sistemu „podeli pa vladaj“ koji se već godinama primenjuje sa raster podacima. Vector Tile će vam omogućiti da u nekoliko jednostavnih koraka vaš veliki vektorski dataset izdelite u manje celine s kojima je lakše operisati. Još jednom Blue Marble zaslužuje svaku pohvalu za dizajn ovog projekta, pošto su svi neophodni parametri na jednom dijalogu, nema suvišnih elemenata, a dijalog je interaktivan koliko god je to moguće. Interesantno je da se ova funkcionalnost retko sreće kod drugih softverskih paketa, a i tada se čini da dizajneri imaju konceptualni problem sa nečim što se iz raster sveta preselilo u vektorski. Za kompaniju koja podjednako tretira ova dva tipa podataka to očigledno nije bio problem jer su svi smisleni metodi za ovu operaciju prisutni, a tu su još i raznorazne strategija za numerisanje tajlova, kao i mogućnost da se definišu prefiksi i sufiksi pri imenovanju izlaznih datoteka.\nTransformersi u akciji\nOd Geographic Transformer‑a Desktop je nasledio Raster Transform, Raster Mosaic i Raster Tile projekte. Raster Transform nije samo jednostavni konverter u druge fajl formate, već može i da georeferencira nereferencirane dataset‑ove preko referentnih mapa. To jeste najbrži metod ako nemate nikakvih drugih informacija o rasterskom datasetu, ali ne ostavlja veliki izbor u drugim situacijama – recimo, ako skinete Landsat JPG sa metadata tekstualnim fajlom u kome se nalaze i koordinate ćoškova, nećete uspeti na suvisli način to da iskoristite.\nRaster Mosaic je simplifikovan odgovor na ponekad vrlo kompleksne zadatke spajanja tajlova u jedinstveni mozaik. Taj projekat ima sve što je neophodno, a radni tok je vrlo jasno definisan. Tajlove za vaš mozaik, hteli – ne hteli, morate pripremati ručno, naročito ukoliko su snimljeni u nekom od lossy formata (JPG, ECW...) i rotirani (recimo u reprojekciji) jer je tada ručno definisanje crop poligona imperativ. Definisanje crop poligona je vrlo jednostavno mada je šteta što se to ne može raditi u full screen‑u, već samo u onolikom prozoru kolikom vam dozvoli input image preview tab. Ukoliko radite s većim tajlovima, to može biti zamorno jer ćete morati neprestano da zumirate i „veslate“ okolo tražeći tačke na crop poligonu. Kulturan gest ovog projekta je i to što korisnicima nudi čak i izlazni preview za novonastali mozaik. To vam omogućava da pre procesiranja ulovite sve grube greške, što će vam uštedeti dosta vremena u produkciji. Iako broj podržanih formata nije impozantan, praktično svi značajniji industrijski formati su tu: ECW, JPEG 2000, Mr Sid, GeoTiff itd. Mogućnost resampling‑a se podrazumeva, i na tom polju Raster Mosaic nas nije razočarao jer nudi tri glavna metoda za resampling: Nearest Neighbor, Bilinear i Bicubic Interpolation. Interesantno je da standardni desktop programi za konverziju fotografija neretko nude daleko veći izbor metoda, ali ova standardna tri metoda pružaju i brzinu, i kompromis, i kvalitet pa se napredniji metodi za resampling ređe sreću u industriji prostornih podataka. Opcija za određivanje koordinatnog sistema je tu samo kao provera, a ne kao mogućnost za konverziju koordinatnog sistema, što je šteta.\nRaster Tile je intuitivno imenovan projekat i služi da se jedan veći raster dataset ili mozaik „iseče“ na manje delove koje je kasnije moguće spojiti mozaikovanjem. To se najčešće radi kad želite da proverite radni tok na svom projektu. Ponekad je to jedini način da se na celom dataset‑u sprovede neka komplikovana obrada koja zahteva puno memorije. Ako takvu obradu sprovodite na celom dataset‑u odjednom, postoje velike šanse da posle nekoliko dana ili nedelja obrade cela stvar propadne ukoliko vaša radna stanica ostane bez memorije ili struje ili se bilo šta drugo nepredviđeno dogodi. Procesiranje tajlova, zbog njihove veličine, traje znatno kraće, a obrađene i snimljene tajlove nećete izgubiti ako se u toku procesiranja dogodi plavi ekran ili nešto slično. Takođe, zbog toga što su memorijski zahtevi za obradu tajlova daleko manji, uštedećete puno vremena na swap‑ovanju pa će ukupno vreme obrade biti mnogo kraće. Veličinu tajlova možete određivati u broju piksela ili u remote sensing tehnologiji „ćelija“, a možete i jednostavno definisati broj tajlova, kao i preklapanje (opet u broju ćelija). Tajliranje u Desktop‑u radi bez greške mada smo očekivali da ceo proces traje znatno kraće, s obzirom na skromnu veličinu test dataset‑a. Utisak je popravilo to što možete dobiti paletu header i world datoteka uz tajlove, tako da ih možete koristiti u drugim paketima.\nBlue Marble Desktop ima i nedostataka, poput zastarelog help-a. Ponekad deluje da se površina ekrana troši nerezonski i da su neki delovi interfejsa predimenzionirani dok drugi, opet, vape za dodatnim prostorom. Process manager je odlična ideja, ali sem prekida procesiranja i progress bar‑a ne nudi mnogo informacija. Taster za pauziranje procesiranja bi bilo odlična dopuna, a ako pustimo mašti na volju, bilo bi lepo da vidimo trenutno zauzeće memorije, ETA za pojedinačne procese i ceo batch i izveštavanje o izvršenju projekta na prethodno zadatu e‑mail adresu. Optimizacija procesiranja i kompresije je veoma dobrodošla, a čini se da je Blue Marble Desktop na tom polju najtanji.\nDesktop je po svemu viđenom odličan pomoćni softver za oba sveta: vektorski i rasterski. Daleko skuplji GIS i remote sensing paketi često nemaju neke od funkcija koje Blue Marble Desktop obavlja s lakoćom. Značajnije od toga je verovatno to što će vam Desktop osloboditi neke licence skupljeg softvera jer će vaši zaposleni moći u paraleli da pripremaju podatke i rade na bitnim projektima.\nUkoliko radite u industriji prostornih informacija i potrebna vam je dodatna fleksibilnost i „vatrena moć“ za vašu softversku bateriju, razmislite o pojačanju u vidu Blue Marble Desktop‑a. Uz njegove „genetske predispozicije“ ne morate brinuti o preciznosti procesiranih dataset‑ova, a biće i odlična dopuna onome što vaš stožerni softver može da izvede. Probnu licencu od nedelju dana ćete dobiti besplatno, pa nema razloga da propustite takvu priliku.


888Live Festival sa €600.000 GTD u Januaru u King's Casinu | PokerNews\n13. Novembar 2016. PokerNews Staff\nNakon uspešnog premijernog eventa u Londonu nastavlja se serija 888Live Festivala! Novi šampionat ove serije u periodu od 26. januara do 5. februara ugostiće King's Casino u Rozvadovu.\nU okviru deset dana trajanja 888Live Rozvadov Festivala biće organizivano 12 turnira sa ukupnim nagradnim fondom od 600.000€! Pored toga King's Casino će u tom periodu organizovati i veliki broj satelita, kao i atraktivne keš igre koje će doprineti tome da ni u jednom trenutku ne nedostaje akcije.\nUprkos zaista vrednom nagradnom fondu buy in-ovi za turnire ovog festivala su za veliki broj igrača zaista pristupačni i kreću se u rasponu od 35€ do 888€. Jedini izuzetak predstavlja High Roller turnir za koji buy in iznosi 5.300€.\n888Live Rozvadov - Turnirski Raspored\n26. januar 16:00 Turbo satelit za OE 10 tiketa 50€\n18:00 Opening Event (Dan 1A) 150.000€ 220€\n27. januar 16:00 Turbo satelit za OE 10 tiketa 50€\n18:00 Opening Event (Dan 1B) 150.000€ 220€\n20:00 The Breeze 10.000€ 60€\n28. januar 12:00 Turbo satelit za OE 10 tiketa 50€\n15:00 Opening Event (Dan 1C) 150.000€ 220€\n19:00 The Hurricane 15.000€ 110€\n22:00 Opening Event (Dan 1D) 150.000€ 220€\n29. januar 12:00 High Noon Turbo 50€\n14:00 Opening Event (Finale) 150.000€ -\n17:00 The Thunder 6-Max 5.000€ 55€\n30. januar 20:00 The Swordfish 3.000€ 35€\n31. januar 18:00 Turbo satelit za ME 3 tiketa 90€\n20:00 The Monsoon 3.000€ 55€\n1. februar 19:00 The Lightning 6-Max 6.000€ 110€\n20:00 High Roller turnir (Dan 1) 100.000€ 5.300€\n22:00 Turbo satelit za ME 3 karte 90€\n2. februar 15:00 Super satelit za GT 6 tiketa 90€\n17:00 High Roller turnir (Finale) 100.000€ -\n18:00 Main Event (Dan 1A) 300.000€ 888€\n21:00 Pot-Limit Omaha - 110€\n3. februar 12:00 Super satelit za GT 6 tiketa 90€\n18:00 Main Event (Dan 1B) 300.000€ 888€\n20:00 Mega Knockout (50€ bounty) 15.000€ 165€\n4. februar 12:00 Turbo satelit za ME 3 tiketa 90€\n14:00 Main Event (Dan 1C) 300.000€ 888€\n18:00 The Whale (Dan 1) 20.000€ 200€\n21:00 Turbo Mega Deep 4.000€ 60€\n5. februar 14:00 Main Event (Dan 2) 300.000€ -\n15:00 The Whale (Finale) 20.000€ -\n17:00 The Thunder 6-Max 5.000€ 100€\n18:00 Main Event (FINALE) 300.000€ -\n888 Casino poker Poker turniri Kings Casino Turnir u Rozvadovu