Među naredbama je obavezno nošenje zaštitnih maski preko usta i nosa za zaštitu respiratornog sistema u zatvorenom prostoru i uz poštivanje razmaka od minimalno dva metra u svim zdravstvenim ustanovama, bez obzira na oblik vlasništva, ustanovama koje zbrinjavaju starije osobe ili osobe s poteškoćama u razvoju i s duševnim smetanjama, te kazneno-poravnim i drugim ustanovama socijalne zaštite, kao i sredstvima javnog prevoza. Izuzetno, zaštitne maske nisu obavezni nositi korisnici ovih ustanova koji imaju probleme s disanjem zbog hroničnih bolesti ili koje ne mogu skinuti masku bez pomoći druge osobe.\nNaređeno je i da se sva okupljanja odvijaju u prostoru koji omogućuje obavezni fizički razmak od najmanje dva metra između osoba i uz poštivanje higijensko-epidemioloških mjera, za čije provođenje su odgovorni organizatori skupa. Na skupovima koji se održavaju u zatvorenom prostoru, a na kojima se okuplja više od 300 osoba, pored maske, svi učesnici moraju imati negativan antigenski test (ne stariji od 24 sata) ili PCR test (ne stariji od 48 sati), potvrdu o prebolovanom COVID-19 (ne stariju od četiri mjeseca) ili potvrdu o završenoj vakcinaciji (ne stariju od četiri mjeseci nakon druge, odnosno 12 mjeseci nakon treće doze vakcine).\nKako je zaključeno, vladama kantona, odnosno kriznim štabovima kantonalnih ministarstava zdravstva, naređeno je uvođenje restriktivnijih mjera na osnovu procjene epidemiološke situacije u kantonu, odnosno općini, uz redovno obavještavanje Kriznog štaba FMZ-a, te im je preporučeno da, u skladu sa epidemiološkom situacijom na području kantona, uvedu pravilo vakcinisan/a, prebolio/ljela, testiran/a (VPT) za područje kantona i o istom izvijeste Krizni štab FMZ-a. Krizni štab FMZ-a zadužen je da prati epidemiološku situaciju na području FBiH, kao i uvođenje i provođenje pravila VPT za područje kantona, te ukoliko ocijeni potrebu predlaganja jedinstvenih mjera na području FBiH u vezi pravila VPT o tome izvijesti Vladu FBiH radi donošenja mjere.\nKrizni štab će zaključke, s prilozima, dostaviti nadležnim kantonalnim institucijama, kliničkim centrima u FBiH, općim, kantonalnim i specijalnim bolnicama, te Federalnoj i kantonalnim upravama za inspekcijske poslove i kantonalnim upravama policije, a Vlada FBiH će obavijestiti Parlament FBiH o epidemiološkoj situaciji i mjerama koje je donijela.\nU prezentiranoj informaciji Kriznog štaba FMZ-a je, uz ostalo, navedeno da je u sedmoj ovogodišnjoj sedmici zabilježen pad svih indikatora, a najveći je pad broja novih potvrđenih slučajeva COVID-19 i sedmodnevne incidence za po 45,8 posto. Na nivou Federacije BiH sedmodnevna incidenca iznosi 148,4 slučaja na 100.000 stanovnika, a u posljednjih sedam dana viša od prosječne zabilježena je u Sarajevskom, Hercegovačko-neretvanskom i Tuzlanskom kantonu.\nVlada FBiH je usvojila informaciju Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije o aktivnostima za prijem radnika u rudnicima mrkog uglja Kakanj d.o.o. Kakanj, Zenica d.o.o. Zenica i Breza d.o.o. Breza koji posluju u sastavu Koncerna JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo.\nOd toga se na RMU Kakanj odnosi jedan radnik (rudarski inženjer), na RMU Zenica 30 (27 radnika na utovaru i transportu, dva radnika na dopremi i jedan radnik na održavanju i vjetrenju), te 35 na RMU Breza (jedan inženjer rudarstva na poslovima proizvodnje i 34 NK radnika - utovarača na širokom čelu i otkopu).\nU skladu sa zahtjevom EP, mišljenje Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije je da je potrebno provesti konkursnu proceduru prijema navedenih radnika na određeno vrijeme do šest mjeseci, jer je, s obzirom na navedenu sistematizaciju radnih mjesta, jasno da su u pitanju radnici koji su vezani za proces neposredne eksploatacije u jamskim proizvodnim pogonima ovih rudnika.\nVlada FBiH se upoznala sa informacijom Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije o analizi efekta primjene njene Odluke o ograničavanju povećanja cijena snabdijevanja električnom energijom, te zahtjevom JP Elektroprivreda BiH d.d. Sarajevo za odobrenje nastavka rada Bloka 4 u Podružnici Termoelektrana Tuzla i Bloka 5 u Podružnici Termoelektrana Kakanj.\nOvu informaciju, zajedno s predloženim zaključcima, Vlada će dostaviti Parlamentu FBiH.\nKako je obrazloženo, Odlukom Vlade o ograničavanju povećanja cijena snabdijevanja električnom energijom, Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije je zaduženo da tri mjeseca od njenog stupanja na snagu napravi analizu efekta njene primjene, te eventualno predloži korekcije i dostavi ih Vladi Federacije BiH radi upućivanja Parlamentu FBiH.\nU skladu s navedenim, a po dostavljenom dokumentu Elektroprivrede BiH, Federalno ministarstvo je napravilo analizu efekta primjene Odluke Vlade Federacije BiH, te napominje da je važno da je u narednom periodu planirano značajno smanjenje proizvodnje električne energije iz termoelektrana zbog ograničenog rada Bloka 4 u podružnici TE Tuzla i Bloka 5 TE Kakanj.\nTo proizilazi iz smanjenog broja sati rada ovih blokova, obzirom na preostali broj sati po Odluci Ministarskog vijeća Energetske zajednice iz 2016. godine, a kojom se odobrava izuzeće nekih postrojenja Elektroprivrede BiH od usklađenosti s graničnim vrijednostima emisije utvrđenim Direktivom 2001/80/EZ. To su Blok 3 i Blok 4 u TE Tuzla, te Blok 5 u TE Kakanj.\nOvi proizvodni kapaciteti su, u skladu sa Odlukom, izuzeti iz režima usklađenosti s Direktivom i za njih je definisano da od 1.1.2018. do 31.12.2023. godine mogu pojedinačno u radu biti maksimalno 20.000 sati. Obzirom da su Blok 4 u TE Tuzla i Blok 5 u TE Kakanj pred kraj 2021. godine u periodu pripreme Elektroenergetskog bilansa (EEB) već bili prešli 90 posto odobrenog fonda sati, njihov rad je planiran samo u 2022. i 2023. godini i to s vrlo malim fondom sati i posljedično malom količinom proizvodnje.\nEEB-om planirana količina bilansnih viškova iz EEB-a za 2022. godinu je prilično upitna obzirom da su zalihe uglja krajem 2021. godine iznosile 119,3 hiljada tona, a EEB je bilo predviđeno 200 hiljada tona.\nIzlaskom iz pogona ovih blokova već ove godine, a radi iskorištenja preostalih sati rada do maksimalno 20.000, značilo bi i značajno smanjenje rezerve u proizvodnom portfoliju. S obzirom na starost ostalih termoblokova u proizvodnom sistemu Elektroprivrede BiH, njihove česte neplanirane izlaske iz pogona zbog kvarova, a u nedostatku rezerve u sistemu, značilo bi kupovinu električne energije na tržištu po izuzetno visokim cijenama s ciljem zadovoljenja potreba domaćih kupaca i ispunjenja ugovornih obaveza. Ovim bi Elektroprivreda BiH bila dovedena u tešku situaciju.\nU informaciji je navedeno i da usporena realizacija projekata novih proizvodnih kapaciteta iz obnovljivih izvora energije, te izvjesno kašnjenje i neizvjesnost izgradnje i puštanja u pogon zamjenskog Bloka 7 u Podružnici TE Tuzla, a uz zaustavljanje Bloka 3 i Bloka 4 u podružnici TE Tuzla i Bloka 5 u podružnici TE Kakanj do kraja 2023. godine, smanjuje obim proizvodnje u periodu od 2024. do 2027. godina. To će, uz ostalo, za posljedicu imati značajno smanjenje ukupne instalisane snage proizvodnih kapaciteta Elektroprivredee BiH i smanjenje ukupne proizvedene električne energije. To ugrožava sigurnost snabdijevanja i nemogućnost obezbjeđenja potrebnih količina električne energije za domaće potrošače u situacijama većih havarija na postojećim proizvodnim hidro i termo postrojenjima.\nZnačajno bi bile smanjenje isporuke uglja za potrebe rada termoelektrana iz rudnika u sastavu Koncerna, a što ugrožava poslovanje pojedinačno svakog rudnika, te pravednu tranziciju ugljenih regiona. Uz to, došlo bi do gubitka izvora toplinske energije za sistem daljinskog grijanja Tuzle, Kaknja i Lukavca, s dalekosežnim okolišnim posljedicama po okolišni aspekt u regionu Tuzle i Kaknja, kao i klimu.\nU dokumentu Elektroprivreda BiH traži da Vlada FBiH i Parlament FBiH svojim odlukama i/ili zaključcima odobre nastavak rada Bloka 4 u podružnici TE Tuzla i Bloka 5 u Podružnici TE Kakanj, a sve u cilju obezbjeđenja sigurnog i pouzdanog snabdijevanja električnom energijom postojećih i eventualno novih kupaca, a prema odredbama Zakona o dopuni Zakona o električnoj energiji, te snabdijevanja toplotnom energijom u toku grijne sezone Tuzle, Lukavca, Kaknja i eventualno Živinica.\nIZVOR: Vebsajt Vlade FBiH, 24.02.2022.


Ministarstvo pravde podržalo projekat prokupačkog Doma kulture - Grad Prokuplje\nOštećeni tek postavljeni ivičnjaci na trotoaru\nMinistarstvo pravde podržalo projekat prokupačkog Doma kulture\nProkupački Dom kulture „Radivoj Uvalić Bata“ je od Ministarstva pravde po osnovu oportuniteta dobio 371.280 za sređivanje pozornice.\n-Na veliko zadovoljstvo svih nas, naš projekat je podržan i ove godine. Sa novcem koji smo dobili uradićemo kompletnu rekonstrukciju pozorišne scene, rekla je direktorka Doma kulture Tijana Petrović i dodala da im ova podrška mnogo znači, jer će se svi izvođači, po završetku radova na sceni prokupačkog pozorišta, osećati opuštenije i lepše zbog podloge na kojoj igraju, pošto će biti čvršća i lepša.\nI većnica za kulturu u Opštini Prokuplje Milica Erić je izrazila veliko zadovoljstvo zbog toga što je projekat Doma kulture podržan od Ministarstva pravde po osnovu oportuniteta.\n-I ove godine, kao i prethodne, Dom kulture je imao sreću da projekat sa kojim se javio na konkurs bude pozitivno sagledan. Ta sredstva će biti utrošena strogo po projektu, a sve u cilju poboljšanja uslova rada amatera. Da je on zaista dobar, govori i to da je od 1336 projekata, koliko je stiglo na konkurs, prošlo 130, a da je projekat Doma kulture na 37 mestu. Sredstva izdvojena za ovu namenu bila su veća u odnosu na prošlu godinu, tako da je i veći broj projekata sagledan, istakla je većnica za kulturu Milica Erić i zahvalila se Ministarstvu pravde što je podržalo projekat prokupačke ustanove kulture.\nOna je naglasila da će i Opština Prokuplje ovoj ustanovi kulture pružati podršku kad god je to potrebno.


srbijasport.net - Vesti - Košarka - Mega bolja od Igokee, protiv Zvezde za titulu\nNedelja, 20.01.2019 08:27\n27.01.2018 sportdc.net 673\nMega bolja od Igokee, protiv Zvezde za titulu\nJuniori Igokee nisu uspjeli da se plasiraju u finale juniorske ABA lige. Bolji od mladih Igosa bili su juniori Mege, rezultatom 73-70.\nIgokea je sjajno otvorila susret. Dobrom igrom u odbrani i uz raspoloženog Ilića u napadu, imali su 14-8 nakon prvih deset minuta. U drugom periodu, Igokea je nastavila sa sjajnom igrom. Odbrana je bila perfektna a napad dobar i u jednom trenutku Igokea je imala i +16. Mega je bolje odigrala poslednja dva minuta drugog perioda pa je do poluvremena prišla na deset poena zaostatka.\nMega je zaprijetila u trećem periodu i pokušala je da dođe do preokreta ali sve njihove nalete, Igokea je uspješno odbijala. Na kraju je Igokea i dobila treći period pa su domaći sa 11 poena prednosti ušli u poslednji period. U poslednjem periodu Mega je nadigrala u potpunosti Igokeu. Treba istaći da su i sudije pustile dosta čvrstu odbranu Megi a Igokei su sudili svaki kontakt pa su indirektno uticali na ishod ove utakmice. Mega je sve to, kao i svoju bolju igru, iskoristilla i došla do preokreta. Imao je Živković šut za produžetak ali nije uspio da pogodi trojku i Mega je prošla u finale.\nMegu je do pobjede predvodio Bitadze sa 17 poena i 14 skokova a kao junak pobjede nametnuo se Cerovina sa 13 poena i sjajnom igrom u odbrani u završnici susreta. Kod Igokee najbolji je bio Ilić sa 18 poena i 11 skokova, dok je Živković imao 17 poena.\nMega će za titulu igrati protiv Zvezde, koja je bila bolja od Budućnosti rezultatom 63-57. Finale je na programu u nedelju u 17h a prije finala, Igokea i Budućnost će od 14:30h igrati susret za treće mjesto.


eKapija | Traže se izvođači radova za izgradnju nacionalne Kuće maslina u Baru\nIzvor: Cafe Del Montenegro | Četvrtak, 11.07.2019.| 10:55\nTraže se izvođači radova za izgradnju nacionalne Kuće maslina u Baru\nUprava javnih radova objavila je tender za izbor najpovoljnijeg ponuđača za izgradnju Kuće maslina u Baru, na koji zainteresovane kompanije ponude mogu dostavljati do 31. jula.\nKako je saopšteno iz Uprave javnih radova, projekat je vredan milion evra, a novac je Vlada obezbedila kapitalnim budžetom.\n- Kuća maslina će se, u skladu sa urbanističkim planom Opštine Bar, nalaziti u Starom Baru. Njena ukupna površina, kako je zamišljeno rešenjem projektantske kuće Arhing Inženjering, biće blizu 1.100 m2. Projektovana je kao administrativni i edukativni centar, koji će ujedno biti središte raznih manifestacija, među kojima i tradicionalne Maslinijade - navode u Upravi.\nObjekat će, dodaju, sadržati i manji pogon za preradu maslina, koji će biti otvoren za sve crnogorske maslinare i zainteresovane turiste, kako bi mogli da vide kompletan proces dobijanja ulja.\n- Osim značajnog unapređenja uslova za rad crnogorskih maslinara i predstavljanje proizvoda vrhunskog kvaliteta, očekuje se da će Kuća maslina biti veoma atraktivna i za mnogobrojne strane turiste i posetioce, čime će postati deo turističke i kulturne ponude Bara i Crne Gore - uvereni su u Upravi javnih radova.\nPodsećamo, prethodni postupak javne nabavke za izbor najpovoljnijeg izvođača radova, koji je objavljen u decembru prošle godine, obustavljen je nedavno jer nije bilo ispravnih ponuda. Kompletan postupak javne nabavke za izradu tehničke i pripremu tenderske dokumentacije realizuje Uprava javnih radova.\nKuća malsina Bar\nMaslinijada u Baru


Sud koji na Kosovu nisu htjeli | Komentar | DW | 26.04.2014\nSud koji na Kosovu nisu htjeli\nVlada to nije željela i skoro sve političke stranke su bile protiv. Ipak, kosovski parlament je odlučio, sa više od neophodne dvije trećine glasova, da se formira novi tribunal za ratne zločine.\n„To je nepravedno, to je velika uvreda za Kosovo, ali nemamo realnu alternativu“, rekao je premijer Hašim Tači objašnjavajući zašto su poslanici morali da glasaju za osnivanje Specijalnog suda. Druga opcija bi bila formiranje takvog tribunala za ratne zločine odlukom Savjeta bezbjednosti UN. Sjedinjene Države, Britanija i Francuska jasno su signalizirale da u slučaju glasanja u Savjetu bezbjednosti po tom pitanju – neće uložiti veto.\nSud će istraživati zločine OVK\n„To za nas nije alternativa, jer Kosovo želi i dalje dobre odnose sa SAD i Evropskom unijom“, rekao je Tači . Čak je potpredsednik SAD Džo Bajden u jednom pismu „toplo preporučio“ da pristanu na uspostavljanje Specijalnog suda.\n„Sve to znači da je odluka o Specijalnom sudu donesena pod nevjerovatno velikim pritiskom međunarodne zajednice“, objašnjava u intervjuu za DW Bekim Blakaj, šef Fondacije za humanitarno pravo na Kosovu.\nTrgovina organima – optužbe na račun komandanata OVK\nTribunal za ratne zločine ispitaće optužbe formulisane u takozvanom Martijevom izvještaju iz 2010. Specijalni izvjestilac Savjeta Evrope Dik Marti, u tom dokumentu optužuje komandante OVK da su bili uključeni u trgovinu organima stotina srpskih zarobljenika. Taj izvještaj je 2010. Savjet Evrope usvojio velikom većinom. Godinu dana kasnije, osnovana je međunarodna Radna grupa koja, pod vođstvom Klifa Vilijamsona, državnog tužioca SAD, ima zadatak da istraži navode o trgovini ljudskim organima.\nZločin jeste bio u režiji države\nNema tijela, dakle nema žrtve pa onda nema ni zločina ni zločinca. Iskopavanje masovne grobnice kod Rudnice opet stavlja Srbiju pred ispit. Hoće li se konačno razotkriti cijela mašinerija koja je masovno ubijala Albance? (25.04.2014)\nSrbija: masovna grobnica s ostacima oko 400 žrtava\nU blizini Raške u Srbiji, u naselju Rudnica je pronađena masovna grobnica, u kojoj se navodno nalaze posmrtni ostaci oko 400 kosovskih Albanaca. O tome ovoga četvrtka (17.4.) piše tisak na njemačkom jeziku. (17.04.2014)\nPremijer Tači tvrdi da je vlada u Prištini „bila potpuno isključena“ iz tih istraga. Prema kosovskim medijima, uključujući i dnevni list „Botasot“, u međuvremenu postoji spisak desetina ljudi koji su, tokom rata na Kosovu, bili uključeni u trgovinu organima – navodno čak i premijer, ali i neki od njegovih bliskih saradnika. Tači je pak u parlamentu rekao, da je OVK vodila čist i pravedan rat protiv srpskih okupatora i da nije bila umiješana ni u kakve ratne zločine.\nPetar Miletić, poslanik i kosovski Srbin, istakao je da taj sud nije paušalno usmjeren protiv kosovskih Albanaca ili OVK: „Njegov zadatak će biti da utvrdi individualnu odgovornost za ratne zločine nad Srbima i drugim nealbancima i da te pojedince osudi.“\nPasivnost kosovskih institucija\nČak ni 15 godina poslije rata na Kosovu, institucije u Prištini nisu pokazale interesovanje da istraže optužbe o navodnim ratnim zločinima OVK tokom i poslije rata, kaže Blakaj. Po njegovom mišljenju, kosovski tužioci i sudije nisu htjeli time da se bave. „Oni su do sada uvijek bili veoma pasivni. Zbog toga će pitanje ratnih zločina na Kosovu i dalje biti u rukama Euleksa.“\nKosovski parlament je u srijedu (23.4.) glasao i za produženje policijske i pravosudne misije EU na Kosovu, (Euleks) do juna 2016. Misija je počela sa radom 2008, nakon što je Kosovo proglasilo nezavisnost od Srbije. Do sada je Kosovo kao nezavisnu državu priznalo 106 zemalja, uključujući SAD i 23 članice EU. Međutim pet članica EU - Španija, Slovačka, Rumunija, Grčka, Kipar – kao i Srbija, Rusija i Kina odbijaju da priznaju Kosovo.\nTokom rata 1998/99. na Kosovu je ubijeno više od 13.500 ljudi – od kojih su većina bili kosovski Albanci. Do danas se više od 1.700 osoba, od kojih oko 500 Srba i Roma, vode kao nestali. Ovog mjeseca, u Srbiji je otkrivena još jedna masovna grobnica sa albanskim žrtvama. U trenucima kada je parlament u Prištini glasao za formiranje Specijalnog suda, u blizini Raške na jugu Srbije, počela je ekshumacija kosovskih žrtava.\nBez adekvatne zaštite svjedoka na Kosovu\nMuharen Nitaj, kosovski novinar, kaže da je odluka o Specijalnom sudu Kosovu veoma teško pala, ali je „parlament time dokazano zrelost, jer svi ratni zločini moraju biti razjašnjeni“. On se nada da će taj sud biti nadležan ne samo za zločine nad Srbima i nealbancima, već za sve ratne zločine. S druge strane, bivši savetnik premijera, analitičar Dugađin Gorani tvrdi da je ta odluka doneta pod međunarodnim pritiskom „još jedan dokaz da Kosovo još nije suverena zemlja“.\nSjedište novog tribunala za ratne zločine biće na Kosovu, ali će drugo sjedište vjerovatno biti u Hagu. Razlog: na Kosovu ne postoji adekvatna zaštita svjedoka, iako je odgovarajući zakon donijet prije mnogo godina. „Zakon nikada nije pravilno sproveden. Mediji, advokati i civilno društvo su često vršili pritisak na potencijalne svjedoke“, kaže Blakaj.\nIdentitet zaštićenih svjedoka je iznošen u javnost, kaže Bekim Blakaj i zbog toga su mnogi odbijali da svjedoče na sudu. „Kao rezultat toga, mi ćemo sada imati poseban sud koji će praktično biti pod kontrolom međunarodne zajednice. On će se baviti optužbama za ratne zločine, jer kosovske institucije nisu pokazale nikakav interes za to.“\nAutori: Bahri Cani / Dijana Roščić\nTagovi kosovo, trgovina organima, sud, posebni tribunal za zločine\nTrgovina organima: zašto je zamrla istraga? 08.05.2018\nŠtampa na njemačkom jeziku bavi se Kosovom – švajcarski Noje cirher cajtung piše o problemima sa suđenjima za trgovinu ljudskim organima, a bečki dnevnik Prese o problemima samita o Zapadnom Balkanu – zbog Kosova.\nEuleks: Dobra ideja, loša realizacija 15.06.2018\nNajveća i najskuplja misija EU za uspostavljanje vladavine prava na Kosovu – Euleks, prestaje sa radom u dosadašnjem obliku. Ona će ubuduće samo da nadgleda pravosudni sistem te male balkanske zemlje.


ŽENSKI FUDBAL Archives - Sport ekspres\nКатегорија: ŽENSKI FUDBAL\nRadovke najsimpatičnije u Pljevljima\n04/12/2017 04/12/2017 Slobo M\nUz titulu „Mis šarma“ „građevinarke“ osvojile i 5 mesto na turniru. Fudbalerke Rada osvojile su peto mesto na 4. Međunarodnom turniru prijeteljstva u Pljevljima i ujedno proglašene za najsimpatičniju ekipu turnira. Posle startnog i ubedljivog […]\nRadovke četvorkom isprašile Bugarke\n02/12/2017 02/12/2017 Slobo M\nFoto: PV portal Rad-Paldin 4:0 Dvorana S.C. „Ada“. Gledalaca oko 100. Sudije: Šulović i Bogavac. Strelci: Tansković 2, Ćorluka, Polić. RAD: Babić, Rsteski, Ćorluka, Marković, Polić, Pantović, Marić, Tansković, Mladenović, Nikolić. PALDIN: Petrova, Slavova, Imam, Lazarova, Radulova, Avragdova, Galeva, Šakir. Jutros […]\nLeave a commentVESTI DANA, ŽENSKI FUDBAL\nZa vikend počinje IV Međunarodni turnir prijateljstva za devojke u Pljevljima\n01/12/2017 01/12/2017 Slobo M\nU organizaciji Fudbalskog klub „Breznica“ 02. i 03 .decembra u Sportskom centru „Ada“ održaće se IV Međunarodni turnir u fudbalu za devojke, jedan od najvećih u regionu. Učešće na ovom turniru uzele su i fudbalerke […]\nLeave a commentIzdvojeno, Naslovna, VESTI DANA, ŽENSKI FUDBAL\n„NEBESKO-PLAVO“ VEČE: „Građevinarke“ proslavile treći rođendan!\nBanjica je u četvrtak veče bila u znaku „nebesko-plave“ boje. U restoranu „Rad“, najmlađi član porodice superligaša iz Crnotravske, ženski fudbalski klub je proslavio treći rođendan. Svečanosti upriličenoj tim povodom prisustvovali su članovi rukovodstva kluba, […]\nVoša osmicom ispratila Radovke na odmor\n20/11/2017 20/11/2017 Slobo M\nU poslednjem 11. kolu jesenjeg dela prvenstva u fudbalu za žene Vojvodina je savladala ekipu Rada sa 8:0. Golove za Novosađanke postigle su Stupar u 3., Gajdobranski u 12., Ivanović u 26., 77., 83., Trbojević […]\nLeave a commentDOMAĆI FUDBAL, FUDBAL, Izdvojeno, Naslovna, VESTI DANA, ŽENSKI FUDBAL\nDerbi začelja pripao Zemunkama\n14/11/2017 14/11/2017 Slobo M\nSloga Radnički golovima Erčeve, Šiškovićeve i Đilasove slavila na Banjici sa 4:0 i prikovala „građevinarke“ za dno tabele. ŽFK Rad: Miković, Ćorluka, Nikolić ( od 65 Jovanović), Polić, Pantović, Miletić ( od 46 Savković), Tanasković, […]\nNikad lakše do pobede, nikad brže i jeftinije do ubedljivog poraza\n06/11/2017 06/11/2017 Slobo M\nGrađevinarke poražene u Kruševcu sa 4:1. Golove za domaći tim postigle su Karadžić u 16., Lisinac u 50. i 80. i Kričak u 75. minutu, dok je počasni pogodak za gošće iz Beograda postigla Suzana […]\nLeave a commentIzdvojeno, Naslovna, ŽENSKI FUDBAL\nMALI KLUB VELIKOG SRCA: Građevinarke podržale akciju borbe protiv karcinoma\nOktobar je mesec borbe protiv karcinoma i fudbalerke Rada su svojim prisustvom na raznim dešavanjima ove vrste dale svoj doprinos i sa zadovoljstvom učestvovale na svakoj akciji za koju su dobile poziv. Sve je počelo […]\nGolubice lete 200 na sat, Zvezda bolja od Vojvodine, Fenjer dele Sloga i Rad\nPosle dvonedeljne pauze zbog obaveza reprezentacije nastavljeno je prvenstvo u fudbalu u Superligi za žene. U okviru 8. kola domaćini su prema očekivanju opravdali ulogu favorita .Spartak je deklasirao Slogu u Subotici sa 11:0 i […]\nLeave a commentFUDBAL, Izdvojeno, Naslovna, ŽENSKI FUDBAL


Pisali smo, upozoravali, ukazivali, objavljivali slike sugrađana koji su direktno bili napadani od strane pasa lutalica koji već mjesecima gospodare visočkim ulicama. Po tom pitanju ništa se konkretno ne dešava, a psi lutalice su sve konkretniji i konkretniji. U nizu napada na prolaznike i njihove kućne ljubimce, sinoć se oko 22.30 sati desio napad koji će ostati upamćen po tome što će najvjerovatnije imati i svoj sudski epilog. Naš sugrađanin M.B koji je napadnut sinoć nakon što je završio u Hitnoj pomoći, a kasnije i u PU Visoko kako bi prijavio cijeli slučaj, odlučio je da će putem nadležnog suda da tuži nadležne i odgovorne koji ništa ne poduzimaju da bi spriječili ovu pojavu koja traje mjeseci unazad.\n-” Sve se desilo između robne kuće Vema i Unikredit banke, vraćao sam se kući i kao i svaki put prošao pored pasa lutalica koje inače gledam svaku noć. Sve je djelovalo normalno dok nisam prošao pored jednog od njih koji me onda napao s leđa i ugrizao, u tom trenutku ne znam ni kako ni kojom brzinom pojavila su se još dva psa koji su me napali. Ugrizli su me za nogu, nakon čega sam potražio liječničku pomoć u Domu zdravlja, a kasnije sam sve prijavio i policiji i imam namjeru podnijeti tužbu zbog ovoga što mi se desilo – rekao nam je M.B.\nPodsjećamo u Zenici se desio sličan slučaj prošle godine kada je Paša Jaganjac tužila Općinu Zenica zbog iste stvari, a Općinski sud presudio u njenu korist i zbog pretrpljenog straha dodijelio joj odštetu u iznosu od 4.200KM. Prema važećem zakonu Općina Visoko je dužna da se brine o psima lutalicama i spriječi mogućnost da napadaju građane Visokog.\nSlučaj iz Zenice je bio prvi takav slučaj kojim je vlast kažnjena za svoj nerad u oblasti regulisanja kretanja i ponašanja pasa lutalica u državi. Sve izraženiji problem pravno je regulisan Zakonom o dobrobiti životinja, a svi rokovi za njegovu primjenu su prošli. Iako se Općina Zenica pokušala «vaditi» da Zakonom nije jedina nadležna, sud je utvrdio da je njenim važećim odlukama upravo ona komunalna zajednica koja brine o komunalnom redu, pa i zbrinjavanju pasa lutalica.\nSa velikim zanimanjem pratit ćemo slučaj M.B iz Visokog uz nadu da će se konačno neko nadležan sjetiti da se malo ozbiljnije pozabavi ovim problemom.


U saopštenju se navodi da je na stadionu Partizana bilo oko 7.000 gledalaca, a da je uz milionski TV auditorijum ukupno poslato 94.308 SMS poruka za vreme utakmice.\n"Da Srbija nije zaboravila da se ujedini kada je najpotrebnije pokazao je i prenos 'Utakmice života' na TV Prva koji je bio najgledaniji TV program u Srbiji. Zanimljivo je da je prodato više ulaznica nego što je bila posećenost utakmice, jer su mnogi hteli i na taj način da pomognu, odnosno da je od prodatih ulaznica i sponzora sakupljeno ukupno 43.431 evro", kaže se u saopštenju i dodaje da je ukupan prihod od SMS poruka 76.721,31 evro.\n"Srce mi je puno zato što su se svi ljudi okupili da pomognu deci, fudbaleri, ljudi na tribinama, ljudi pored malih ekrana. Pozitivna energija je kružila stadionom. San se nije ostvario, tek je počeo i to na najbolji način", izjavio je inicijator akcije i član Egzit fondacije Jovan Simić.\nDirektor i osnivač Egzit festivala Dušan Kovačević je rekao da je na ličnom porodičnom primeru uspešnog oporavka osobe obolele od raka koja je bila otpisana od strane zvaničnih zdrastvenih institucija, uvideo da su "vera u izlečenje i ljubav bližnjih najvažniji".\n"Nadam se da smo onima kojima je to najpotrebnije dali puno ljubavi i uspeli da im prenesemo poruku da su čuda moguća ako snažno veruješ u njih, rekao je Kovačević.\nOno što posebno naglasavaju u Egzit fondaciji je da je akcija nije zavrsena i da se i dalje slanjem SMS poruka na broj 1150 može pomoći pomenuta akcija, cena poruke je 100 dinara.\n"Posebnu sliku humanitarnom fudbalskom spektaklu dao je veliki broj dece koja su zajedno sa roditeljima ispunila istočnu tribinu stadiona. Na ovoj utakmici nije bilo huligana, nije bilo nasilja, nije bilo svega onoga što prati srpski fudbal godinama, ali je zato bilo iskrenih dečjih osmeha, pomalo suza i jedno veliko srce koje je kucalo u jednom ritmu za pomoć onima kojima je najpotrebnija", stoji na kraju saopštenja Egzit fondacije.


UNDP raspisao javni poziv za proizvodnju soje u 2019. godini – Biznis.ba\nNaslovnaBiHUNDP raspisao javni poziv za proizvodnju soje u 2019. godini\nobjavljeno 19. feb 2019. u 19:50\nU okviru projekta “Lokalni integrirani razvoj” (LIR), koji primarno financira Europska unija, a provodi Razvojni program Ujedinjenih naroda u BiH (UNDP BiH), raspisan je Javni poziv za učešće u aktivnostima zasnivanja i proširenja proizvodnje soje u 2019. godini.\nPozivaju se sve fizičke osobe i registrirani poljoprivredni obrti s područja Odžaka, Orašja i Domaljevac-Šamca da podnesu prijave za dodjelu podrške u okviru projekta LIR za zasnivanje i proširenje površina na kojim će se proizvoditi soja tijekom 2019. godine.\nPodrška koja će biti pružena odabranim korisnicima obuhvaća dodjelu genetski nemodificiranog sjemena soje za pojedinačne parcele od minimalno jednog do maksimalno 10 hektara, te stručnu podršku za proizvodnju soje.\nFizičke osobe i registrirani poljoprivredni obrti koji ispunjavaju uvjete mogu dostaviti prijave, uključujući i svu potrebnu prateću dokumentaciju, najkasnije do ponedjeljka, 4. ožujka 2019. godine, objavila je Općina Orašje na svojim internetskim stranicama.\nAplikacije se mogu dostaviti putem pošte ili direktno u UNDP-jev ured u Sarajevu.


Jezička internet papazjanija – eniax.net\nBlog 05/11/2009 05/11/2009\nPo Vukajliji papazjanija je nedefinisana masa za koju je uobičajeno je da čak ni njen kreator nije siguran šta su sastojci. Baš tako nekako izgleda i jezik ljudi iz naše struke, kako god se ona zvala. O tom jeziku, izražavanju i korišćenju stranih izraza u poslednje vreme se sve više prašine diglo, pa se postavlja pitanje šta i kako je zaista pravilno.\nBoravak na webu mi je ogadio mnogo stvari, a jedna od njih je i gramatika. Iako mi je u osnovnoj školi ista bila jača strana, ne mogu reći da sam ostao njen fan u poslednjih par godina. Razlog leži u činjenici da je gramatika sve češće postala alat koji oni sa slabijim argumentima vrlo rado koriste da bi ispali pametniji. Da li se piše jer ili jel, samnom ili sa mnom, šargarepa ili krastavac postalo je neverovatno bitno odjednom, dok se sa druge strane gomila new age klinaca potpuno besramno zadovoljava uvođenjem novih slova u azbuku. Eto danas sam nekim čudom ukapirao koji je fenomen slova w koji mladi (ah during the war…) toliko fanatično koristi. Jebena instant vremena, deca iz kesice, i sms kultura. Overite klasičnu tastaturu mobilnih, od slova v vas dele 3 klika a od w samo jedan. Sms peting ne sme da čeka, baš kao što je nekad televizija bila brz medij.\nNa skoro završenom BizBuzzu dosta pažnje se posvetilo korišćenju domaćih izraza tokom prezentovanja. Naprosto, i meni se često dešavalo da izbacim neverovatan termin i sledećih 3 i po minuta pokušavam da shvatim kako sam došao do istog. Verovatno najveća glupost koju sam uspeo da ubacim u svoje regularno izražavanje je in-house content production. I stvarno, to je neverovatna glupost, i u poslednje vreme se trudim da toliko količinu anglicizama izbacim iz svog jezika. Verujem da će me ljudi iz struke razumeti, ali ne i neko ko nije iz te priče a recimo želi da vidi o čemu to pišem. To rizikuje da već na prvom koraku izgubim neke potencijalne čitaoce, ali i ispadnem arogatni kreten koji želi da ispadne pametniji korišćenjem pametnih izraza.\nNo, počinje da mi i smeta odlazak u drugi ekstrem. Jednostavno neke stvari nije moguće reći na srpskom jeziku a da zvuče smisleno koliko god se borci za očuvanje srpskih reči trudili da iste koriste. Pogotovu ako je u pitanju tehnički jezik koji sam po sebi dodaje još jedan nivo težine na celu priču. Navešću nekoliko primera da bolje ilustrujem celu priču, vi u komentarima dajte prevod ako imate bolju ideju.\nLabel – odnosi se na dizajn formi i predstavlja tekst koji stoji uz određeni elemenat forme. Eventualni prevod je labela, što je isto rogobatno kao da prevodite social media u socijalni mediji.\nCloud computing – neko od kolega sa faxa je pisao diplomski o cloud computingu i pitao me ukoliko znam prevod istog. Apsolutno nemam veze kako se ovo prevodi a navodno na FON-u su ga preveli kao oblak računarstvo.\nDeveloper – u narodu popularan i kao razvijač.\nCrawler – … kako god (hvala Mileusni na primeru).\nVerujem da postoje prevodi ovih reči ali su naprosto previše komplikovani da se upakuju u smislenu celinu. Lepota engleskog jezika je upravo u tome što se spajanjem (coin-ovanjem) mogu dobiti vrlo smislene celine, za koje u srpskom morate napisati čitav sastav. Ili napraviti totalno pogrešan prevod. Primeri mogu biti pillow talk (razgovor koji vodite sa voljenom osobom pred spavanje u krevetu) a za pogrešan prevod public housing koji bi vrlo zanimljivo zvučao u originalnom prevodu (javne kuće).\nTreba voleti i čuvati svoj jezik, kao deo lične kulture i očuvanja tradicije, ali je zaista teško u ovoj industriji ostati dosledan. Stoga rešenje bi trebalo da leži u kompromisima koje pravimo po sopstvenom osećaju dok se neki najpoznatiji domaći rečnik, kao pandan Miriam Webstera, ne osmeli da ih definiše i ozvaniči. Do tad, verujem da će sve ove primedbe na korišćeje stranih reči biti lep način da kažete kako vam se nečije izlaganje nije svidelo, samo uvijeno u nešto lepšu formu.\nPosted in Blog and Tagged cyber kultura izrazavanje srpski jezik\nPrevious articleBlogStatistika bezbednosnih propusta banaka u Srbiji\nNext articleBlogNiše omogućavaju prilagodljivost\n32 replies on “Jezička internet papazjanija”\nHahahah, oblak racunarstvo! Hit! Ne mogu da prestanem da se smejem :)\nInace sam potpuno alergcna na bilo koji oblik nepismenosti, a narocito na ta strana slova. Ja bi svu tu decu ponovo naucila azbuku i abecedu…\n05/11/2009 at 01:22\nMeni lično ne smetaju ti strani tehnički termini, pogotovo u računarstvu i menadžmentu jer u našem jeziku ili ne postoje odgovarajući pojmovi ili zvuče rogobatno. Uvek mi je smetalo kad su nastavnici u Tesli, starijeg kova doduše, koristili termine poput datoteka, tvrdi disk :), pa čak i fascikla umesto folder… Ali, čudno mi je sve češće korišćenje anglicizama u svakodnevnom govoru tipa "vulnerabilni, hendlovati, printati (šta fali reći štampati), kurentno…" i mnoštvo drugih, a naš jezik je dosta bogat…\n05/11/2009 at 09:13\nda imas pravo, ali neke reci se naprosto uvuku u jezik a da nisi i sam svestan :P koren od printati mislim da lezi u cinjenici da je vecina softvera krekovana, pa jos i na engleskom pa od idi na print nekako dodjosmo do isprintaj i tako :P\n05/11/2009 at 01:46\nКо ће да се јави на ову тему него ја? ;)\nLabel — видео сам и ознака, етикета, а за твоје потребе „натпис“ звучи најбоље. Када кажеш лејбл или лабела, мене то одмах подсети на либелу и мислим се да ли стоји заиста вертикално или не (са друге стране, „либела“ вероватно потиче од „level“).\nШто се тиче осталих израза, ниједан од њих не звучи претерано смислено ни у енглеском — то се само нама чини зато што нам је и сам енглески стран (в. нпр. http://www.infoworld.com/d/cloud-computing/what-c… или „define:crawler“ на Гуглу).\nУ језику, ништа тако добро не лежи као навика, па је и то разлог зашто многе изразе рачунарци тешко прихватају када су исти преведени.\nУспут, „public housing“ је у нашем језику „државни станови“ (буквалан превод „јавни смештај“ се не користи код нас). А шта је „јавна кућа“ на енглеском — па види и сам на http://en.wikipedia.org/wiki/Public_house :)\n05/11/2009 at 01:52\nInace pillow talk ima odgovarajuci izraz na srpskom "saputanja na jastuku" se cak i cesto koristi…\nInace sa svim ostalim se potpuno slazem, jednostavno razvoj jezika nije dovoljno brz da bi propratio razvoj tehnologije. Tako da ce neki novi klinci za 20ak godina u srbiji mozda i govorti "oblak racunarstvo" ali za sve nas koji smo rodjeni u godinama koje su pocinjale jedinicom to ce zauvek ostati "cloud"…\n05/11/2009 at 09:15\nzanimiljivo i @mileusna je preveo to kao saputanja na jastuku, mnogo vas dvojica sapucete :)\n(Evoluiraj ili CRKNI!)\n05/11/2009 at 08:26\nod stranih reci koristim fack, skracenicu wtf i ne treudim se previse… Mada ponekad moram da uzmem recnik jer ne znam mnoge strane reci koje koriste ovi mladi dqanas u svom izrazavanju. Nije me sramota da pitam, ali mi se cini da se preteruje…\nPricaj srpski da te ceo svet bombarduje !!! :P\n05/11/2009 at 09:14\nPošto sam ja veliki čistunac po tom pitanju:\nlabel – je oznaka, naziv. U obrazcu na strani, to je naziv polja\ncloud computing – oblačno računarstvo. Smešno je, ali jednako je smešno i na engleskom. Sam naziv potiče od toga da se internet na dijagramima predstavlja kao oblak.\ndeveloper – ne znam zašto je razvijač smešno. Mi razvijamo aplikacije, ne developujemo. Ipak, mi smo programeri, a to što je popularno reći "web developer", a ne "internet programer", nije tema posta (zapisa).\ncrawler – krstarica nudi pretraživač, što u stvari i jeste najbolji opis tih programa. Ostali prevodi koji dolaze u obzir su: šunjalica, puzavac, njuškalo\nU stvari, treba samo malo mućniti glavom i biti kreativan.Po meni, osoba koja je sposobna da prevede strane pojmove, iskazuje velike intelektualne sposobnosti. Da misle van struke.\nKod nas je vrlo popularno govoriti "brendiranje", ali kad "brendirate" vaše klijente (korisnike) da li im kažete da ih "žigošete kao stoku"? Ili, ako radite "couching" da li im objašnjavate da ste vi kočijaš koji upravlja njima? Naveo sam pravo značenje nekih pojmova iz engleskog jezika.\nDakle, pre sledećeg zapisa u meležnicu/mrevnik (mrežna beležnica/mrežni dnevnik – web log), "Rečnik stranih izraza" Šipka/Klajn u ruke.\nKod nas se "pretraživač" koristi za sve. Search engine je pretraživač, browser je pretraživač (doduše sve češće "pregledač"), ne može sad i crawler da bude pretraživač. :)\nЈесте, али може њушкалица, шуњало, шњофач. Сад ми пало напамет да би могао да се зове птичар, јер добро описује понашање порграма. Гугл би требао да буде тражилица или упитница.\n"Naveo sam pravo značenje…" Pa ne baš. Ti pojmovi znače i to, ali ne samo to. Današnji pojmovi "brend" i "couching" (malo "srpski", malo engleski ;) ) vuku korene iz tih reči, ali su u međuvremenu dobili i svoje sasvim drugo značenje, tako da brend menadžer ne upravlja žigosanjem stoke, niti su za "couching" zaduženi kočijaši…\nHeh, to su moji uobičajni primeri za pokazivanje kako te neke reči nisu pale sa neba pa "couching" mora da se kaže koučing. Ne mora. Koučing je težak za izgovor, pa će uskoro postati kaučing ili kočin ili šta li već… Nego naši ljudi vole da se prave pametni sipajući slabo poznate reči. Jesi li znao da italijani za bendiranje ne kažu brendiranje, već markiranje?\nMeni je još uvek u živom sećanju vreme kad je, npr, Armani bio marka, a ne brend.\nInače, za brend postoji odličan srpski prevod, a to je žig. Znam da žigosanje zvuči gore od brendiranja, ali i "branding" to znači. Smešno je što krstarica vraća dva rezultata za "branding" – brendiranje i žigosanje.\nRadio sam nekoliko godina kao prvodilac za jednu nasu izdavacku kucu koja je objavljivala IT literaturu i susreo sam se sa svakim mogucim i nemogucim terminom. Posto ne postoji jedinstveno telo na nivou drzave koje bi upravljalo definisanjem odgovarajucih odrednica u srpskom svaka izdavacka kuca ima svoje termine. Npr. ja sam morao da koristim "program za uredjivanje teksta" za "editor" – to je zaista rogobatno. "Crawler" je zaista teska rec za prevod, a "label" moze da se prevede kao "oznaka", sto zapravo i jeste.\nda, ali fora sa labelom je u tome da te niko nece razumeti od htmlovaca kad kazes oznaka a hoce label, to je pojam usko vezan za dizajn formi i po meni treba da ostane takav\n05/11/2009 at 23:37\nNek nauče, naučili su onoliko tagova, pa valjda će i srpski da nauče :)\n05/11/2009 at 09:27\nHehe, pa i nisu strashni ti 'neprevodivi' termini. Meni barem ne smetaju.\nJa recimo, koristim jedan metod – 'Rech koju nemash u srpskom jeziku reci i upotrebi takvu kakva jeste.'\nUvek su me nervirala prevodjenja nashih genijalnih prevodioca na TV-u.\nZashto prevoditi nechije ime ako to ime NE POSTOJI kod Srba?? :)\nJedan takav primer: Wolverine = Zderavac. ("icepija sam se od smeha")\nIli Bastard sword = Mach kopile. (ovo je vec za plakanje)\nJes da imamo malo nezgodan jezik jer nije bash flexibilan i chesto kovanice zvuche smeshno, ALI, ukoliko krenemo da 'branimo' sopstveni jezik tako shto uvodimo prevod za svaki nov termin, cenim da cemo proci kao Hrvati – sa komplet novim jezikom. I povrh svega, opet cemo morati da znamo kako se to isto kaze na engleskom. Chemu to?\nDupli posao bre :D\nSad, jesam malo skrenuo sa teme internet termina na generalni sukob engleskih rechi i srpskog svakodnevnog govora, ali, to je bash zato shto je (u mom sluchaju), najveci upliv stranih rechi koje svakodnevno koristim doshao sa Net-a.\nLjudi koji se koriste istim programima mi zasigurno nece zameriti ako im kazem "Upotrebi taj tool" umesto: "Upotrebi tu alatku". Jer to je prosto moc navike ili vizuelno usvojena rech. Korishcenje takvih i tako usvojenih rechi nije ono shto iritira ili od tebe pravi "arogantnog kretena" :)\nUpravo su TV i nashi vrli politichari zasluzni tome. Tachnije, svako forsiranje i nametanje stranih rechi kao struchnih rechi (shto nije isto) dovodi do odbojnosti…\nPrimer: "Hemijski akcident u fabrici", "Vulnerabilni sloj populacije" i slichne gluposti koje svakodnevno odvaljuju na domacim televizijama. Za to su prilichno odgovorni i politichari (koji nauche jednu rech pa misle da su zasluzili povishicu) ali i katastrofalni prevodici (za koje chesto pomislim da su josh na nivou osnovaca)…\nLm, ako ti svi ti neprevodivi izrazi zaista predstavljaju problem kod prezentovanja i zelish prochistish izlaganje od shto vishe anglicizama, sledeci put, nekoliko dana ranije, nadji osobu koja nije vichna IT terminima i sa njom poradi na prilagodjavanju teksta.\nP.S. i naoruzaj se strpljenjem ;)\n05/11/2009 at 09:36\nIma jedan fin primer, kad je je izgrađena prva železnička pruga, država je organizovala komisiju koja je prevela sve moguće pojmove, pa smo dobili železnicu, skretnicu,… ali i lokomotivu, signal i vagon/kola. Znači, može.\nEniax slazem se sa time sto si napisao. Neke reci sa engleskog jezika je tesko prevesti, zapravo, ne mogu se prevesti, ukoliko zelimo da to sto govorimo ima smisao. Zato po meni neke engleske reci mozemo samo objasnjavati.\nSecam se pre par godina devojka koje su prevodile Windows na srpski.\nTotalno sto bi rekli kompjuterski nepismene (aj sad da ne povedemo o ovoj recenici polemiku). Dolazile su svaki cas da nas pitaju pitanja tipa: "A sta je ovaj Cut? Sta to radi? a Paste?"\nTako da kad se to odomaci a ceo zivot citate sve to na engleskom, pa kad vam pridje klinac neki jednog dana sa tim retardiranim prevodima (ne smem ni da pogledam kako si to one na kraju uradile) necete znati sta prica :)\n05/11/2009 at 15:18\nBaš me zanima da li bi Vuk Karadžić i danas rekao "piši kao što govoriš, čitaj kako je napisano"…? ;)\n05/11/2009 at 22:57\non je tako 1.0 ne racuna se :)\nkunzumirate internacionalne fraze, a egzistiraju adekvatne domicilne!?\nOčuvanje srpskog jezika – svakako. Prevodjenje po svaku cenu – nikako.\nPokušao sam XXX (kako bi rekla miss cybernaut) puta da koristim mobilni telefon ili neku od aplikacija (web ili desktop) na srpskom jeziku i jednostavno nisam uspevao da se snadjem.\nPrevodi su rogobatni, nejasni i vrlo često veoma neprecizni.\nA svi koji stavljaju zamerke tipa: "to bi moglo da se kaže po srpski ovako…" – moram da se složim sa Eniac-om – uvijena forma da se kaže: "Nije mi se svidelo to što si isprićao" ali u uvijenoj formi.\nJer ako znaju kako može da se kaže na srskom, shvatili su o čemu se radi – nisu pitali: "a šta to znači…".\nPrevodi su rogobatni i nejasni zato što nismo navikli na njih i zato što nisu standardizovani ;)\nKao što neko gore reče, to je stvar navike i želje za očuvanjem jezika.\nNa primer, šta fali Hrvatima što fudbal zovu nogomet, a golmana vratar? Deluje čudno? A nije čudno to što mi rukomet ipak zovemo rukomet, a ne originalno – hendbol.\nZvuči i smešno izraz "fascikla" ili "tvrdi disk", ali to je samo zato što je pre X godina doopušteno korišćenje reči "folder" i "hard disk" umesto njih.\nU ovakvim prilikama uvek volim da navedem primer islandskog jezika. Islandski jezik je gotovo istovetan staro-norveškom jeziku. Island je vekovima bio izolovan, i malo je bilo spoljnih uticaja na jezik. E, to se menja od XIX i XX veka. I šta su oni uradili? SVE moguće nove reči (televizor, radio, kompjuter, elektronika…) su preveli. Neke više dosledno, neke manje. Nekad se išlo u toliku krajnost da su se igrali asocijacija. Tipa, isladnska reč za "telegraf" je izvedena od gladola "nadati se", zato što telegrafom stižu vesti, a svako se nada dobroj vesti.\nOčuvanje jezika je stvar želje. Koliko je nešto smešno zavisi samo od toga koliko je uobičajeno.\nOpet, nešto mi ne pije vodu ni argument da vokabular kojim se služi neka uska struka/grupa/niša treba da ostane u izvornom obliku. Tj. taj argument i jeste tačan, ali ako pričamo o web browseru, kursoru ili kompjuteru, koliko je tu reč o nečemu čime se služi uzak krug ljudi? To je možda bilo okej reći pre 15, 20 godina. Danas je to već besmisleno. To je nešto što svako svakodnevno koristi, nezavisno od struke ili nivoa obrazovanja. Tako da mislim da bi trebalo i to standardizovati.\nKliff-e, evo primera za razmishljanje.\nKod automobila imamo: svecice (logichan naziv) ali imamo i felne, ratkapne i josh brdo nemachkih rechi. Zashto su sad bash svecice mogle biti prevedene na srpski, dok recimo felne nisu mogle? :)\nShta je to tachno shto deklarishe koje rechi da mogu biti prevedene a koje ne mogu?\n05/11/2009 at 22:52\nImamo naplatke, oplatu, rasplinjač, pokretač, odvijač, zavrtanj, razvodnik,… Kad sam bio u Tesli, korišćenje stranih, nestandardizovanih pojmova je značilo jedinicu. Međutim, ko bi na praksi rekao odvijač, dobio bi ćušku od majstora, jer, zaboga, ja balavac ću da ga učim kako se kaže šrafciger. Njega je njegov majstor tako naučio, a njeovog majstora tako neki drugi, i tako dođemo do toga da su te nazive doneli studenti po nemačkim univerzitetima na početku 20. veka, majstori koji su se tamo obučavali, itd… Da postoje odgovarajući pojmovi – postoje.\nОно што одређује шта ће бити преведено а шта не је — време. Језичке институције или стручњаци из дате области треба да обезбеде преводе за све изразе, а који ће се усталити ћемо сазнати временом. То је бар моје виђење ситуације.\nНа пример, некада давно предложени израз за тангенту је био „дирка“ (као права која додирује неку криву). Баш је чудно да се није усталио у математици. :) Математика, са језиком који је формиран пре неких 50-так година је добар пример како то изгледа (извод, прстен, али и диференцијал и алгебра).\nNiko nije spomenu "jake" nacije i njihov otpor anglizaciji. Na primer Francuze? Mislim da to ima neke veze ne samo sa nacionalnim već i sa intelektualnim ponosom. Izgleda mi da ta stvar kod nas prolazi kroz neke istorijske faze. Nekad smo nepopustljivi i jaki pa se "držimo svoga", a nekad smo… Otprilike tunjavi i potuljeni – kao sada…\nP.S. Kaže mi jedan prijatelj da je ovih dana u Seulu doneta odluka (na globalnom nivou) da se dozvole domeni sa ćiriličnim, arapskim, kineskim i sličnim slovima. Opa!\nOdlicna diskusija, hvala svima na komentarima :)\n09/11/2009 at 20:02\nNegdje devedesetih su u Hrvatskoj jezični čistunci bili opsjednuti stvaranjem domaćih termina za stručne anglicizme. Tako su nastale bizarnosti kao "čegrtasto velepamtilo" (hard disk), "očvrsje" (hardware), "nadstolno klizalo" (miš), "vrtolet" (helikopter), "podmjestak za nadstolno klizalo" (podloga za miša).\nNasreću, nitko ih nije uzimao za ozbiljno ;)


Sonja Karadžić-Jovičević za SRPSKAINFO: Za SDS bila teža vremena samo kada je Radovan MORAO DA ODE | Srpska Info\nSonja Karadžić-Jovičević za SRPSKAINFO: Za SDS bila teža vremena samo kada je Radovan MORAO DA ODE\nAutor: Slobodan Popadić 07.11.2018. 17:00\nNadam se da do cijepanja Srpske demokratke stranke neće doći. Bila bi to pobjeda jalove isključivosti, koja se još može staviti u drugi plan zarad postizanja zajedničkog stava unutar stranke, tako da iza donesenih odluka stojimo svi i svi učestvujemo u njihovom donošenju i realizaciji.\nTo za Srpskainfo kaže članica Glavnog odbora SDS Sonja Karadžić-Jovičević odgovarajući na pitanje da li će stranka nastaviti da postoji jedinstvena ili će doći do cijepanja na dva dijela, prije svega u Narodnoj skupštini Srpske.\n– Ako nisu pobijedili Savez za promjene i za pobjede, mogla bi da pobijedi Sloga za prosperitet SDS – kaže Karadžić-Jovičevićeva.\nSmatrate li da je Gradski odbor SDS Doboj svojim zaključcima prekršio stavove Glavnog odbora, a time i Statut SDS?\nJavno tumačenje zaključaka nezahvalno je bez navođenja istorije odnosa. Rezultat je da su kolege iz Doboja napustile sjednicu, zajedno sa dva člana Predsjedništva SDS, i jasno dali na znanje da neće učestvovati u daljem radu dok je situacija i odnos prema njima kakav jeste. Nadam se da će oni koji tumače i odlučuju imati na umu stranku i biti svjesni lične odgovornosti za posljedice te odluke.\nDa li ste lično za saradnju ili koaliciju SDS sa SNSD na nivou BiH i na nivou Republike Srpske ili za ostanak u opoziciji? Koji su argumenti za to?\nNisam pominjala ni koaliciju, ni SNSD. Moj lični stav jeste da razgovaramo otvoreno sami sa sobom, a zatim budemo spremni za razgovor sa svima koji nas uvažavaju, da napravimo projekciju gdje ćemo biti za dvije ili deset godina, koji put je najbolji. Ne prejudiciram sa kim i kako, u kojoj formi. O tome će odlučiti prvo moj regionalni odbor. Mislim da opštinskim odnosno gradskim odborima treba ostaviti slobodu da djeluju na lokalu u odnosu na sve specifičnosti koje oni najbolje znaju, po receptu iz 2012. godine, i da zajednički nastup u institucijama BiH nema alternativu, ali mora biti zasnovan na sporazumu koji će sve strane obavezivati jedne prema drugima i prema interesima RS. Bez mogućnosti prevare koju smo iskusili. U Narodnoj skupštini RS nemam problem da budem u opoziciji, ali želim da opozicioni rad bude konstruktivan, konkretan i korektan, sa jasnim ciljevima, uvažavan od strane vladajuće većine. Vidjeli smo kako izgleda bez toga.\nŠta mislite o stavu SNSD da se opozicija podijelila na one koji su za Srpsku i na one koji su protiv Dodika? Da li je takva teza za vas prihvatljiva?\nTo može da djeluje tako zbog rigidnih stavova, ali za mene nije prihvatljivo, jer nisam isključiva. Mnogo toga što ne volimo u životu radimo ili prihvatamo ukoliko se nalazi na putu do cilja. Stavovi „po svaku cijenu“ zahtijevaju odgovor kolika je cijena i ko će da plati. Zastupati iz inata da nešto ne može, a ne znati šta i kako može, pripada simpatičnom prolaznom dobu puberteta iz kojeg se kad-tad izlazi i ulazi u doba kada ima hrabrosti da se govori argumentovano i pristojnosti da se čuju druga mišljenja, a radi donošenja prihvatljive i provodive odluke.\nKolika je odgovornost predsjednika SDS Vukote Govedarice za izborni rezultat, ali i za aktuelni raskol u SDS, a kolika je odgovornost ostalih funkcionera?\nGospodin Govedarica svakako nosi odgovornost, ali i savjetnici, saradnici, funkcioneri. Istina, naslijedio je mnogo problema iz prošlosti. Primarno je saniranje štete, pa krivica. Zaustavljanje pada i put ka boljem.\nDa li je ovo politički najteži trenutak za SDS u istoriji stranke? Ili je bilo težih?\nZa mene je vjerovatno drugi najteži. Prvi je bio kada se Radovan povukao sa svih funkcija da bi SDS mogao izaći na izbore 1996. godine, a zahvaljeno mu je izbacivanjem iz SDS zbog optužnice za stvaranje i SDS i Republike Srpske.\nInteres Srpske ispred stranačkih\nKoji su ključni izazovi koji očekuju Republiku Srpsku u naredne četiri godine?\nIzazovi će se sami postavljati. Donosiće ih vrijeme i ljudi. Kakvi god da budu, moramo biti sigurni da će svi naši predstavnici, uvijek i bezrezervno, znati i moći odgovoriti adekvatno, argumentavano i složno u interesu Republike Srpske i njenih građana, ispred stranačkih. Sa međusobnim uvažavanjem stavova, koji nisu tek prosti, afektivni i bezidejni „tuk na utuk”.\nTagovi: cijepanje,Jedinstvo,Koalicija,SDS,SNSD,Sonja Karadžić Jovičević


Utorak, 24.11.2020., 18:32 Utorak, 24.11.2020., 18:32\nDom zdravlja Banjaluci našao se u nezavidnoj poziciji zbog političke promjene. Ova ustanova se našla nekoj vrsti vakuuma dok ne dođe do transfera vlasti između još aktuelnog i novog gradonačelnika.\nUpravo taj međuperiod, u kojem se i jedni i drugi bave tranzicijom, može stvoriti probleme u radu Domu zdravlja. Prethodni mjeseci pokazali da je ovoj Uustanovi potrebna konstantna saradnja Grada Banjaluka i brza reakcija u situaciji koja se skoro svakodnevno mijenja, jer je u pitanju zarazna bolesti koja ne pita za rezultate izbora ili iz koje stranke dolazi aktuelna ili novoizabrana vlast, piše Srpskainfo.\nDa potrebe Doma zdravlja ne mogu čekati najbolje ukazuje i nedavna posjeta srpskog člana Predsjedništva BiH, Milorada Dodika, ovoj ustanovi. Tom prilikom je Dodik obećao da će Vlada RS, ali i SNSD, čiji je on lider, obezbijediti određena sredstva, kako bi se nabavila oprema neophodna za borbu protiv virusa korona, te da će biti postavljeni kontejneri ispred ove zdravstvene ustanove, da pacijenti ne stoje na hladnoći dok čekaju na pregled.\nZbog svega toga novinari su pitali rukovodstvo ustanove kako trenutna situacija utiče na njihovu borbu sa virusom korona.\nIako su novinari postavili pitanje, nisu precizirali da li je za vrijeme transfera vlasti ugroženo ili usporeno funkcionisanje Doma zdravlja, ali su dodali da “svaka lokalna vlast treba da radi u interesu građana”.\n– Očekujemo da će i buduća vlast na nivou Grada raditi isto, posebno jer se ovdje radi o ustanovi koja je od opšteg društvenog interesa i javnog značaja, koja se brine o zdravlju svih građana grada Banjaluke i čije funkcionisanje ne smije biti ugroženo – precizirali su u Domu zdravlja.\nDodaju da su zbog toga otvorene dodatne ambulante za akutne respiratorne infekcije, ARI ambulante.\nJedna od njih je ambulanta Dolac, koja se nalazi u prostoru koje je koristilo Udruženja “Zajedno”. U njoj se od osam do 16 časova pregledaju pacijenti koji su bliski kontakti pozitivnih osoba.\nNa Paprikovcu, u ARI ambulanti, se od sedam do 13 časova pregledaju pacijenti s akutnim respiratornim infekcijama, a redovni od 14 do 20 časova. Dodali su da se u ovoj ambulanti zbrinjavaju građani iz mjesnih zajednica Lauš, Borkovići, Goleši, Paprikovac.\nU ambulanti Starčevica 1, u prostoru laboratorije, počela je s radom ARI ambulanta u kojoj se, od osam do 16 časova, pregledaju pacijenti. Na ovoj lokaciji se pregledaju mještani iz mjesnih zajednica Česma, Vrbanja, Starčevica 1 i 2, Obilićevo, Srpske Toplice, Karanovac.\n– Povećali smo i broj timova u ARI ambulantama na Poliklinici. Sada tu radi po pet doktora i po osam medicinskih sestara u obje smjene. Uveden je i dodatni pult za laboratorijske analize, koji se nalazi na B ulazu u Službu hitne medicinske pomoći. U narednom periodu planiramo otvaranje još jednog punkta za uzimanje laboratorijskih uzoraka, koji će biti smješten na parkingu iza Službe hitne medicinske pomoći. Uzorci za laboratorijske analize uzimaće se u kontejneru – precizirali su u ovoj ustanovi.\nTodorovićeva na raskrsnici\nAktuelna direktorka Doma zdravlja, Nevena Todorović, prema posljednjim podacima Centralne izborne komisije BiH, osvojila je dovoljno glasova da uđe u idući saziv Skupštine grada.


Besplatni pozivi | Vectone Xtra Aplikacija | Vectone Mobile\nUvek povezani. Uvek i za sve.\nVectone Xtra je aplikacija za one koji žele dodatne besplatne brojeve, jeftine lokalne i međunarodne tarife, besplatan roming i još puno toga.\nOsim toga, našu besplatnu aplikaciju mogu da koriste svi, čak i oni koji nisu Vectone Mobile korisnice.\nPreuzmite aplikaciju sa Google Play ili App Store\nZašto odabrati Vectone Xtra?\nBesplatni Xtra broj na istom telefonu\nDodatni broj telefona je odličan način da razdvojite posao i privatnost. Zadržite Vaš lični broj privatnim i koristite dodatni broj telefona za posao, prodaju stvari online, za iznajmljivanje stana, ili šta god drugo poželite!\nJeftine lokalne & međunarodne tarife za sve\nVectone Xtra možete da koristite za pozive po neverovatnim cenama koje naši korisnici obožavaju. Nema potrebe da menjate mrežu - jednostavno uplatite kredit za pozive i uživajte u niskotarifnim pozivima ka onima do kojih Vam je stalo; gde god da se oni nalaze.\nDetaljnije o tarifama\nKoristite roming besplatno\nPutujete u inostranstvo? Vectone Xtra Vam omogućava da u potpunosti izbegnete troškove rominga. Iskoristite novac da uživate u odmoru; i recite zbogom ogromnim računima za telefon.\nBesplatni pozivi i poruke\nPozivi i poruke su besplatni između Vectone Xtra korisnikaCalls and texts cost nothing between Vectone Xtra users. Get your loved ones to download the app, connect to Wi-Fi, and talk as long as you want.\nFiksni telefon u pokretu\nNije Vam potreban pravi fiksni telefon! Prijavite se za opciju fiksni na mobilnom i koristite lokalne tarife za sve odlazne i dolazne pozive. Ovu opciju možete da koristite i za poslovanje u pokretu.


Prekrajanje Balkana mrkvom i štapom\nPetak, 22 Jun 2018\tduhankesa\t- Broj 1444\nPoslije 27 godina, najbesmisleniji politički spor između dvije države svih vremena, bliži se svom – moglo se pretpostaviti – najapsurdnijem razrješenju. Republika Grčka iznudila je, ovaj put neočekivano brzo - totalnu saglasnost Republike Makedonije po svim, poznatim i nepoznatim, tačkama ultimatuma kojim se zahtijeva promjena ustavnog imena Republike Makedonije izglasanog na referendumu prilikom sticanja nezavisnosti 1991. godine.\nZapravo, i nije riječ o nikakvom sporu, nego upravo o jednostranom ultimatumu: Makedonska strana ne traži ništa i nema nikakvih primjedbi. Uz očiglednu podršku SAD i EU, grčka strana gura svoju bizarnu agendu, uz pozivanje na krajnje iracionalne argumente. I tu počinje zaplet. Politika je sfera pragmatičnih, konkretnih, interesa a ne borba za ezoterične principe od kojih nema nikakve koristi. Grčka ne traži ništa konkretno i lukrativno: ni 100km2 teritorije, ni koncesiju za eksploataciju prirodnih bogatstava, ni socijalni tretman svojih građana - ukratko ništa što bi Makedoniju koštalo pet para. Eto razloga za alarm! U politici važi pravilo: Oni koji najmanje traže, a najviše daju - najopasniji su. Grčka (SAD i EU), ne traže da Makedonija nešto da, nego samo da sadašnje ime zamijeni nekim drugim uz geografsku odrednicu! Naravno, treba to učiniti sama, dobrovoljno, jer niko drugi na svijetu to ne može učiniti umjesto nje ili u njeno ime, na silu ili na osnovu zakona.\nA kad jednom učini tu sitnicu koja je ništa ne košta, Makedonija će dobiti brda i doline, članstvo u NATO paktu, početak pregovora za EU; naravno, tu su i finansijske injekcije, krediti, investicioni programi, da ti pamet stane! Repriza klasične priče o Petru Šlemilu, koji je zauzvrat što se odrekao svoje sjenke (sitnica, koja nas i tako ništa ne košta i od koje nemamo nikakve koristi), dobio kesu dukata koja se nikada ne može isprazniti!\nI grdno se prevario!\nOd samog početka, dva pitanja su se morala postaviti: 1. Šta odricanje od sadašnjeg ustavnog imena Republike Makedonije (sjenka Petra Šlemila), donosi, odnosno, kakvu prednost daje onima koji toliko insistiraju na tom činu?; 2. Kakve veze ima ime bilo koje države sa kriterijima za pristupanje bilo kojoj međunarodnioj organizaciji, uključujući NATO i EU!? Budući da je sasvim sigurno da se ime nijedne države ne nalazi na listi uslova za prijem u bilo koju organizaciju (jer bi to bio slučaj apsolutno neprihvatljive diskriminacije), pa ni u NATO i EU, zec svakako leži u drugom grmu.\nOvo postaje još jasnije kada se shvati da uz obećanja ako se prihvati dobrovoljna promjena imena, slijede i sankcije, ako se to odbije! Mrkva i štap, nagrada i kazna, korist i šteta, u skladu sa principima nauke poznate pod nazivom Tehnologija ljudskog ponašanja koja narode pa i čovječanstvo tretira kao laboratorijske pacove, zamorčad čije ponašanje se u potpunosti kontroliše i usmjerava, preko uslovnog refleksa baziranog na ova dva suprotna principa.\nUkratko, Dogovor o promjeni ustavnog imena Republike Makedonije, jeste nova etapa u prekrajanju međunarodnih granica na Balkanu, pomoću mrkve i štapa. Izmoreni pritiscima koji traju punih 27 godina, da se ustavno ime promijeni, uz obećanja o slatkoj i velikoj mrkvi, i nešto diskretnije, ali ne manje efikasno, pokazivanje štapa, već nekoliko puta isprobanog na leđima neposlušne Republike Makedonije, njena vlada, a dijelom i građani, konačno su digli ruke i potpisali sve što im je pripremila druga strana!\nA pripremili su im mnogo šta, od direktno ucjenjivačkog, preko promjene ustava, do odsijecanja od sopstvene istorije i naziva najviših sopstvenih nacionalnih institucija, kao što su MANU (Makedonska akademija nauka i umjetnosti), MRT (Makedonska radio televizija), MNT (Makedonski naroden reatar)...ukratko, svih institucija koje u imenu sadrže pridjev ,,makedonski/a/o". I dok je ovim Dogovorom predviđena totalna invazija Grčke u unutrašnje institucije, makedonsku istoriju, tradiciju, onomastiku, kulturu, sve do uklanjanja šahti na ulicama na kojima je izgravirano sunce sa 16 krakova (na koje Grčka polaže monopolsko pravo??), i naravno, promjenu Ustava, registracija na automobilima, svih ličnih dokumenata, u Preambuli se nevjerovatno drsko naglašava i obaveza dogovornih strana, da se "...u skladu sa Poveljom UN i međunarodnim pravom, se, pod bilo kakvim izgovorom i u bilo kojoj formi ne miješaju u unutrašnje stvari i nadležnosti druge Strane"(italic, F.M.).\nKamen na kamenu nisu ostavili na svom mjestu, isprevrtali su ne samo unutrašnje stvari o nadležnosti Republike Makedonije, nego i utrobu i dušu makedonskog naroda, i svih njenih građana, ali Dogovor sklapaju pozivajući se na nemiješanje pod bilo kojim izgovorom i u bilo kojoj formi?? Sprdanje sa zdravim razumom, šta drugo reći!\nUz naglašeno nesimetričan Ugovor o prijateljstvu sa Bugarskom na štetu Makedonije, potpisan nedavno, mrkva i štap već sasvim određeno ocrtavaju moguće nove promjene na geopolitičkoj karti Balkana, precizno kontrolišući i usmjeravajući ponašanje miliona ljudske zamorčadi.\nSnaga ova dva odgojna sredstva, u pravim rukama majstora tehnologije ljudskog ponašanja, tako je velika i efikasna da se čak i radikalna desničarska partija (čije ime će se takođe morati promijeniti iz VMRO-DPMNE u VRSMRO-DPRSMNE), sasvim mlako suprotstavila i ovom Dogovoru i nizu proceduralnih prekršaja u postupku njegove Ratifikacije, prijeteći pozivanjem na Venecijansku komisiju. Toliko mlako da je postupak ekspresno završen i Ratifikacija izglasana već danas, 20.juna 2018 godine.\nU Dogovoru, pokraj niza nevjerovatnih implikacija koje proizilaze iz njegove primjene, posebno iznenađuje i bezuslovni pristanak na princip erga omnes. Riječ je o prihvaćenoj obavezi Republike Makedonije da ne samo u bilateralnoj komunikaciji sa Grčkom, nego i u unutrašnjoj upotrebi , striktno poštuje sve tačke Dogovora, i da uz to, na svoju inicijativu, poništi sve bilateralne dogovore sa državama koje su je već priznale pod ustavnim imenom. Treba imati u vidu da je riječ o 140 država, među kojima su i SAD, Rusija, Kina, Kanada, gotovo sve države EU i da se ovakvi bilateralni dogovori ne mogu raskinuti drugačije nego na inicijativu države koja traži promjenu imena!\nTo praktično znači da se Republika Makedonija našla pred imperativom ili da se pravda kako je u svih tih 140 bilateralnih dogovora pogrešno navela svoje ustavno ime pa sada moli da se ta greška ispravi i upiše se tačan naziv države; ili da se ponaša kao da je uhvaćena u krađi tuđeg imena pa je sada prinuđena pokajnički da prizna krađu i zamoli za oproštaj pod novim imenom.\nUprkos svim ovim nevjerovatnim zahtjevima od strane Grčke formulisanim sa patološkom pedanterijom sistematskog sadizma, i još nevjerovatnijim njihovim prihvatanjem od strane Makedonije, premijer Zoran Zaev zaslužuje priznanje za ogromnu hrabrost i odlučnost. Obje ove osobine je potvrdio kada se osmjelio da konačno zatvori ovaj apsurdni i iracionalni ultimatum nametnut uz stalno pokazivanje privlačne mrkve koja se može tako lako dobiti, prostom promjenom ustavnog imena; i rjeđim ali odlučnim udarcima štapom. Svi njegovi prethodnici su izbjegavali konačnu odluku, odugovlačili, kupujući vrijeme za sebe i trošeći vrijeme cijelih generacija tokom 27 godina koliko je ovaj problem gnojio u društvenom tkivu.\nSada je Zorn Zaev konačno prekinuo ovu agoniju bez kraja i suočio državu i njene građane sa činjenicom da je za sve njih nastupio momenat istine. Prihvatajući ovakav Dogovor u cjelini, bez ijedne primjedbe, pružio je svima priliku da provjere od kakvog su tijesta zamiješeni!\nNa predstojećem Referendumu će svi, od poslanika u Sobraniju, preko članova Vlade, Predsjednika i Premijera, članova pozicije i opozicije, partijski neutralnih, penzionera i studenata, Makedonci i Albanci, Turci i Srbi, Bošnjaci, Romi i Vlasi, vjernici i ateisti, moći da se zagledaju sebi u dušu i shvate ko su uistinu, procjenjujući korist i štetu, nagradu i kaznu, obećanu mrkvu i prijeteći štap u zavisnosti od prihvatanja i neprihvatanja ovog Dogovora.\nTreba reći da mrkva ni izdaleka nije tako slatka i velika kao što se čini građanima željnim normalnog i prosperitetnog života u državi bez suludih ultimatuma i pritisaka. Prijem u NATO uslijediće ne prije godinu i po nakon kompletiranja svih obaveza preuzetih ovim Dogovorom; prijem u EU najvjerovatnije za 10-12 godina, a moguće ni tada. Ipak, finansijska infuzija, povećane investicije smanjenih kamata, programi i projekti svakako će uslijediti: u slučaju da Dogovor ne prođe na Referendumu, ni štap ne bi bio suviše strašan; novi pritisci, moguća izolacija, otežana i smanjena trgovačka razmjena, ukidanje pomoći i fondova, i tek u krajnjem slučaju, konkretne sankcije.\nPoslije Referenduma sve će postati jasno. Namjesto protesta protiv Vlade, protiv Albanaca, protiv južnog susjeda i prijatelja iz međunarodne zajednice, svako će se morati suočiti sa samim sobom. Sokratovski imperativ samospoznaje odlučiće hoće li prevagnuti privlačnost mrkve ili strah od štapa. Hic Rhodos, hic salta! Odluka na Referendumu biće konačna volja svih građana, cijelog naroda, kako onih koji će izaći da glasaju tako i onih koji će ga bojkotirati. Vox populi, vox dei!\nU razgovoru sa jednim poslanikom parlamenta, doznao sam da će se opredijeliti za treću opciju, odnosno, kako je sam rekao, za autonomiju moralnog uma. Za život kao moralni podvig, najjednostavnije rečeno – za sopstvenu savjest. Postupiće, kaže, bez obzira na mrkvu i na štap, ne procjenjujući ni korist ni štetu, ni nagradu ni kaznu, čak ni to da li takva odluka vodi u život ili u smrt, nego samo i jedino da li je ona časna ili nečasna, pravedna ili nepravedna.\nNije rekao da li takav pristup vodi ka pozitivnom ili ka negativnom stavu prema ovom Dogovoru.


Program rada Kulturnog centra Kruševac | RTK\nProgram rada Kulturnog centra Kruševac\nKulturni centar Kruševac ima dva aktuelna onlajn konkursa – EKOMUVI o ekologiji, a drugi u saradnji sa Fakultetom za fizičku hemiju iz Beograda u okviru koga učenici sa svojim nastavnicima šalju video snimke sa eksperimentima.\nNa sajtu pomenute ustanove u kulturi organizuje se i master klas radionica Međunarodnog festivala humora i satire ,,Zlatna kaciga“ a nastavlja se i sa predstavljanjem 30. broja časopisa ,,Putevi kulture“.\nU Galeriji Milića od Mačve 19. novembra biće otvorena izložba radova male forme ULUPUDS -a, a u Kruševačkom pozorištu 27. novembra je klavirski koncert Nade Kolundžije.\nPrethodno : Porast broja inficiranih koronavirusom kod odraslih zabeležen i među mlađom populacijom\nSledeće : Prema poslednjim podacima u Srbiji od koronavirusa preminule 24 osobe – virus potvrđen kod još 4.994 lica


Otvaranje poglavlja Srbiji vetar u leđa? | Novosadski informativni portal 021\nInfo 05.07.2016. | 21:01 > 21:12\nOna je istakla da se EU nalazi u izuzetno specifičnom trenutku, samo nedelju dana nakon odluke Velike Britanije da izađe iz EU, a da je pronašla snage i političke volje da održi Samit sa zemljama Zapadnog Balkana. "Mislim da je politička poruka koja je poslata izuzetno značajna da je proces integracija, odno proces proširenja i dalje živ i da postoji prostor za zemlje Zapadnog Balkana i da EU neće biti završen proces sve dok se u njenim okvirima ne nađu i zemlje Zapadnog Balkana", rekla je Joksimović.\nJoksimović je istakla da se radi o "izuzetno kompleksnim poglavljima koja govore o suštinskim reformama društva, o suštinskoj reformi pravosudnog sistema, pitanjima korupcije, organizovanog kriminala, slobode govora...".\n"Dosadašnja iskustva EU govore da su ovo poglavlja upravo ona koja su najkompleksnija i samim tim kroz ranija iskustva EU je došla do zaključka da je neophodno ova poglavlja otvoriti u ranoj fazi pregovora kako bi bila otvorena i do samog kraja pregovaračkog procesa", navela je Joksimović i dodala da su kriterijumi koji su pred Srbiju bili postavljeni u potpunosti ispunjeni.\nProfesor Fakulteta političkih nauka Ivo Visković rekao je da se pokazalo da EU ipak nije "igrala nikakvu igru protiv Srbije" i da je to sada pokazala. "Bilo bi jako loše da smo ostali na tome da kod nas postoji sumnja da li EU želi Srbiju. Ovim je jasno dokazano da je to bilo pitanje stava pojedinih zemalja i načina odlučivanja u EU, a nikako njihovog, a priori negativnog odnosa prema nama", rekao je Visković za Pink.\nOn je ocenio i da je na Balkanu moguće imati "vin-vin" politku, navodeći da je Srbija dobila, ali ne na tuđi račun. Prema njegovim rečima, ima prostora za saradnju u raznim oblastima, navodeći primer privrede, kao i saradnju među mladim ljudima što bi bio put za prevazilaženje predrasuda. Visković je rekao i da je jasno da je Hrvatska rešila da oslušne signale iz Nemačke. On smatra da u odnosima između Srbije i Hrvatske, kako je istakao, postoje dva toka - postoji kooperativnost, ali i međusobno takmičenje i pokušaji da se, i sa jedne i sa druge strane, ostvari vodeća uloga.\n"To je prvi korak, veoma dobar za sve koji žele da vide napredak, da Srbija ima određeni plan, kada govorimo o reformi pravosuđa, o vladavini prava, o unapređenju ljudskih prava, o borbi protiv korupcije i na svemu tome će EU insistirati", rekao je Antonijević. Otvaranje poglavlja, kako kaže, nije na "političkom terenu", već na "terenu onoga što Srbija stvarno treba da učini", kako bi se unapredilo stanje u tim oblastima, a to će, ističe, biti vidljivo i za građane.\n06.07.2016 • 07:08\nNisam Orvel, ali slutim\n"Požuri druže, brže, jos brže / Za sreću zemlje da sebe daš,\nČelik nek zveči, kamen nek ječi / Nek slavan bude taj podvig naš."\nJoj, kad državni drugovi uključe turbo: Grabi, otimaj, legalno pljačkaj... Meni, nama, naše... Ko zna kad će ONI reći "Dosta!" Nećemo biti pravna država, jer Evropi to nije ni važno. U novim okolnostima možda uđemo u EU i brže, "pre roka". Evropa daje pare, zauzvrat primamo desetine i desetine hiljada arapskih izbeglica. Eto Arapa u Evropi, jes' da nije Nemačka ili Švedska, ali dobar je i mitski Srbistan. Prljave tehnologije, GMO hrana, skladištenje otpada, oduzimanje životnih resursa... Vrli novi svet, poslednji nastavak franšize "Mad Milojica of Serbia".


Iskustvo muškarca koji je prisustvovao porodu — Kar!ke\n· 06/04/2022 ·3 min read\nKroz dugu historiju čovječanstva žena nikada nije ostajala sama na porodu. U tom najintenzivnijem životnom iskustvu ženama je potrebna podrška i ohrabrenje – i to se oduvijek znalo, samo što su ranije uz porodilje bile isključivo druge žene. Muškarci su se u takvim trenucima smatrali nepotrebnim, sve dok moderna medicina nije prepoznala značaj prisustva partnera pri rađanju djeteta. No, kako izgleda prisustvovati porodu iz ugla muškarca?\nManja potreba za lijekovima\nKada na porodu imate sa sobom osobu s kojom ste odlučili imati djecu, osobu koja vam ulijeva povjerenje i hrabrost, iskustvo poroda može biti mnogo ljepše. Prisustvo partnera koji diše s vama, umiruje vas, drži za ruku, masira po leđima, tješi, može smanjiti potrebu za farmakološkim ublažavanjem bolova. Također, zagovornici prisustva partnera na porodu kažu da se time učvršćuje i vaša emocionalna veza s partnerom.\n„Porod bez njega ne bi bio ni približno lijep. U onom trenu kad sam mislila da više ne mogu, da sam jednom nogom u grobu (i stvarno sam se tako osjećala), on je meni pričao tako lijepe stvari“, ispričala je za „Karike“ Almedina Hodžić Salkić (27), koja se prije pola godine porodila na Univerzitetskom kliničkom centru u Ljubljani, jednom od najboljih porodilišta u Evropi.\nPrisustvo muža na porodu normalno u EU\nAlmedinin suprug Sead (33) jedini je muškarac koji je za „Karike“ odlučio podijeliti svoje iskustvo s poroda.\nI Almedina nam otkriva da se toga plašila.\n„Plašila sam se strašno poslije tih prizora, da će za njega umrijeti njegova žena kakvu je poznavao do tada, ljubavnica i zavodnica, da ću biti samo mama.“\nNjeni strahovi su bili neopravdani.\n„Vidim na njegovom ponašanju svaki dan, i njegovom poštovanju prema meni, kako me gleda od poroda do sada. Prije djeteta smo imali uzbudljiv brak, sad imamo zreo brak i prijateljstvo koje stoji na nogama jačim nego ikad“, rekla nam je Almedina, navodeći kako za nju suprug sada kaže da je najhrabrija žena koju zna u svom životu.\nSkupa udisali rajski plin\nSead ne krije da je činjenica da je došao taj dan kada će postati roditelji bila previše stresna. Dok je čekao na prijemu da se pridruži svojoj supruzi u rodilištu, doktori su mu dali tabletu za opuštanje, a imao je pravo i da sa svojom suprugom udiše rajski plin. Riječ je o mješavini kisika i slatkastog plina koji olakšava bolove ženama pri porodu, opušta itd.\n„Trenutak kada sam upoznao svog dječaka je bio najljepši kojeg sam ikad doživio. Imam i fotografije na kojima se vidi kako ga držim sav izgubljen u vremenu i prostoru“, ispričao je Sead, otkrivajući nam i da su on i supruga snimali kompletan porod, a kada oni nisu bili u mogućnosti, pomagale su im babice.\nI Sead i Almedina slažu se da je ženi potrebna podrška tokom ovog perioda. Dodaju i kako je važno da se priča o postpartumu, periodu koji dođe poslije poroda, a čije psihičke posljedice osjećaju i žene i muškarci.\nMuškarci u rodilištima u BiH nepoželjni\nMuškarcima u Bosni i Hercegovini gotovo nigdje nije dozvoljeno prisustvovati porodu, iako neke bolnice to nude u svojim katalozima. Dozvola da dožive to iskustvo zavisi od raspoloženja osoblja u smjeni, a i kada je dobiju, muškarci najčešće mogu prisustvovati isključivo samom činu tzv. izgona, odnosno krajnjem činu rađanja djeteta. Žena je prije toga, pa i satima, u bolnim trudovima morala biti sama.\nU popularnoj grupi koja okuplja mame širom BiH i dijaspore „Centar za trudnice i mame“ postavili smo pitanje o iskustvima prisustva muškaraca na porodu. Muškarci nisu bili raspoloženi da govore o toj temi jer je kod nas ona još uvijek tabu, dok žene nisu krile koliko im je lakše bilo što su kroz to iskustvo prolazile uz pomoć svojih supružnika. Nisu krile ni da su u trenucima kada su muškarci ulazili u rađaonu, i doktori i babice mijenjali odnos prema njima.\nŽene iz BiH koje su se porađale u dijaspori također su dijelile ista iskustva, no muževi i dalje nisu željeli govoriti o tome.


ODRŽANA STRUČNA EKSKURZIJA “MAJEVICA U TRI KORAKA”\n24 Okt 19\nTuzla, 21.10.2019. – Maglovito tuzlansko jutro nije spriječilo grupu od dvadesetak nastavnika/ca i profesora/ca osnovnih i srednjih škola, članova i članica MIOS-a, da krenu putevima planine Majevice na stručnu ekskurziju “Majevica u tri koraka” koja se održala u subotu, 19. oktobra tekuće godine. Bila je to osma po redu stručna ekskurzija koju Međunarodno udruženje “Interaktivne otvorene škole” (MIOS) Tuzla organizuje u partnerskoj saradnji sa JU Zavodom za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK.\nGlavni ciljevi ove ekskurzije je promocija kulturne i istorijske baštine prvenstveno Tuzlanskog kantona ali i Bosne i Hercegovine. Na ovaj način MIOS pruža podršku prosvjetnim radnicima i radnicama u sticanju znanja o kuturnoj i istorijskoj baštini BiH kako bi u budućnosti bili u prilici da organizuju sličnu ekskurziju za učenike i učenice.\nPrva posjećena lokacija bio je Bosanski kulturni centar u Kalesiji gdje su učesnici/e bili u prilici pogledati zavičajnu muzejsku zbirku, tj. spomen sobu borcima proteklog rata. Po ugledu na slične centre i domove kulture, i ova javna ustanova je ključni akter svih glavnih kulturnih zbivanja u lokalnoj zajednici, bilo kao organizator, ili kao tehnička podrška drugim institucijama iz oblasti kulture. Kao kod pravih domaćina, razgovor je zaključen uz kafu i kolače u obližnjoj poslastičarnici.\nPut smo dalje nastavili prema opštini Sapna i zaustavili smo se u MZ Međeđa u kojoj se nalazi nekropola stećaka “Sječa” koja datira iz XIV vijeka. To su lijepo grupisani stećci izrađeni od kamena krečnjaka, obrasli mahovinom i lišajevima koji ih poput oklopa čuvaju od uticaja vremena i ljudske nemarnosti. Hladovinu im čine visoka razgranata stabla čije se grane povijaju pod laganim povjetacem. Tu vječnu tišinu povremeno prekine šuštanje opalog jesenjeg lišća pod našim nogama ili glas istoričara koji je strpljivo odgovarao na sva naša pitanja.\nRazmišljajući o nekim davno nestalim vremenima, krenuli smo prema Nezuku, mjestu starta Marša mira koji se održava u sklopu obilježavanja godišnjice genocida nad Bošnjacima u Srebrenici i njenoj okolini, s ciljem odavanja počasti žrtvama. Kolona učesnika, koja broji hiljade ljudi sa skoro svih dijelova planete, kreće iz Nezuka i u periodu od tri dana prelazi put dug oko 100 kilometara, da bi došla do Potočara. Samo par kilometara dalje, nalazi se spomenik Hajrudinu Mešiću, dobitniku najvišeg ratnog priznanja “Zlatni ljiljan” i policijskog odlikovanja “Medalja za hrabrost”. Bio je komandir Policijske stanice u Ugljeviku, potom komandant Teritorijalne odbrane, te osnivač i komandant brigade u Teočaku. Nakon 210 dana ratovanja na zvorničko-teočanskom ratištu ovaj vojskovođa, poznatiji kao Kapetan Hajro, život je izgubio u 33 godini u pokušaju proboja koridora prema opkoljenoj Kamenici.\nPredah od uzburktalih emocija potražili smo na jezeru Sniježnica. Jezero je napravljeno sedamdesetih godina proteklog vijeka za potrebe termoelektrane u Ugljeviku i predstavlja pravi raj za ribolovce, ali i sve one željne odmora u čistom i mirnom ambijentu.\nPut nas je vodio dalje strmim i uskim ulicama do starog grada Teočaka koji se sastoji od ostataka srednjovjekovnog grada, džamije Fethije, nišana iz osmanskog perioda i osam nadasve zanimljivih kamenih granitnih kugli. Sve to upotpunjeno je ambijentalnim prirodnim okruženjem, šumom, rijekom Tavnom i slično. Nakon pada Bosne pod osmansku vlast 1463. godine, grad je zauzeo ugarsko-hrvatski kralj Matija Korvin, koji je Nikolu Iločkog 1464. godine proglasio za kneza „Teočaka“. U ime Korvina od 1471 do 1477. godine, postavljen kao kralj Bosne, sjeveroistočnom Bosnom je vladao Nikola Iločki čije je sjedište bio upravo grad Teočak – rezidencijalni grad kralja Nikole Iločkog.\nDžamija, stari nišani i kamene kugle se nalaze u podnožju srednjovjekovnog grada, te skupa s njim predstavljaju jedno prirodno-graditeljsko, odnosno istorijsko područje.\nPosebno interesovanje izazivaju velike granitne kugle, čije porijeklo i namjena nisu istraženi. Postoje razna mišljenja, od onih najobičnijih da su to kamene kugle koje su branioci utvrde spuštali niz strme litice braneći se od osvajača, do onih koji kažu da su to kugle nekog kultnog karaktera, pa čak im pripisuju drevnu starost još iz praistorijskih vremena.\nGradnja hrama Rođenja Presvete Bogorodice u Priboju započela je 1880. godine i nije poznato ko je osveštao temelje hrama. U vremenu pred austrougarsko zaposjedanje BiH dobili su Pribojčani od sultana ferman kojim se odobrava gradnja kapele u Priboju i tu mještani sagradiše drvenu kapelu koja je vremenom postajala trošna te su je često popravljali. Na njenom mjestu stoji današnja lijepa građevina i kako nam kaže protojerej Lazić ovaj hram je tokom svog postojanja pretrpio velike nedaće. U Prvom svjetskom ratu bio je pretvoren u bolnicu, u Drugom svjetskom ratu u konjušnicu dok je u proteklom ratu oštećen gelerima granata. Zidovi se se mogu popraviti ali bitno je njegovati komšijske odnose i poštovati druge i drugačije od sebe jer je čista duša i dobra namjera ono što nas ujedinjuje.\nU zimsko jutro 20. februara 1942. godine četnici su napali nezaštićeni Štab Majevičkog narodnooslobodilačkog partizanskog odreda u njegovom sjedištu u selu Vukosavcima na sjeveroistočnim padinama Majevice. U neravnoj borbi, toga dana je poginulo 18 revolucionara, od kojih su šestorica proglašeni narodnim herojima Jugoslavije.\nToj krvavoj drami prethodio je sedmomjesečni period ratnih zbivanja, veoma buran i kada je riječ o razvoju situacije i na Majevici. U spomen ovim junacima podignut je spomenik u Vukosavcima čija posjeta je nekada bila obavezan zadatak svih mladih pionira. Sada trošna i oronula kuća u kojoj je bio smješten partizanski štab prkosi zubu vremena i da nije lokalnih volontera sigurno bi pristup ovom spomeniku bio nemoguć.\nZa kraj ovog predivnog putovanja posjetili smo nekropolu stećaka u Piperima koja neodoljivo podsjeća na nekropolu Sječa u Međeđi. Zabačeni stećci leže u šumi a staza do njih podsjeća na scene iz avanturističkih i istorijskih filmova Zapada. Stećci su izuzetno očuvani i na njima je moguće pročitati natpise koji datiraju iz IV vijeka a sam pogled na to skrovito mjesto vodi nas u razmišljanje o kulturama koje su tu živjele mnogo prije nas.\n“Moram reći, da je ekskurzija “Majevica u tri koraka” bila pun pogodak. Toliko toga se ima vidjeti u našoj neposrednoj blizini, a da toga nismo ni svjesni. Teško je izdvojiti, šta me najviše dojmilo, no ipak ću pokušati.Na mene najveći dojam je ostavio obilazak najstarije crkve i najstarije džamije na Majevici, te razgovor sa njenim službenim licima. Bilo je divno šetati stazama i bosanskih vladara ali i Titovim stazama revolucije. Sve to je dokaz da se uz ljubav i poštovanje različitosti, međusobno uvažavanje, može sve spojiti u jednu skladnu cjelinu. Ovakav program ekskurzije bio bi veoma poželjan i za naše učenike. Zahvaljujem se MIOS-u na ovoj veoma edukativnoj ekskurziji, kao našoj Azri i Željki što su bile uvijek tu, uz nas. Zahvala ide i za profesore koji su nam odgovarali na svako naše pitanje. A cijela ekipa izletnika, uključujuci i šofera je bila fenomenalna, tako da sam provela predivan dan, upoznala našu Majevicu i upoznala nove prijatelje.”\n“Posebno mi je drago što sam posjetila mezar Hajrudina Mešića jer mi to ne bi nikad odradili u vlastitoj režiji . Takođe me je fascinirao osjećaj dolaska na Partizanski spomenik na Vukosavcima jer sam kao dijete dolazila pješke sa izviđačima . Voljela bih iskreno pokazati i dovesti svoje učenike da pogledaju i vide kulturnu baštinu i našu historiju . Isto tako i kulturne, vjerske objekte obići bez obzira na vjersku pripadnost, upoznati razne kulture i običaje. Lijep pozdrav Željki, Azri, historičarima iz Zavoda i mojim dragim kolegama, kolegicama koji nisu sumnjali u ovu edukativnu ekskurziju kao neki koji žele obići samo značajne gradove jer sa vama je uvijek druženje odlično.”\n“Ja sam već neko vrijeme planirao posjetiti ove destinacije, tako da mi je ovo došlo kao “kec na desetku”. Mnogi su se smijali kada su čuli koja ćemo mjesta posjetiti u smislu da se tu nema šta lijepo i zanimljivo vidjeti. Nekropole stećaka koje se nalaze po našoj domovini su dio našeg identiteta i trebamo se time ponositi. Učenici 5. razreda iz predmeta Društvo uče cijelu historiju BiH tako da bi ova ekskurzija mogla biti model kako treba održati historijski čas u prirodi, a pogotovo je primjerena učenicima 9. razreda koji takođe uče historiju BiH. Posebnu draž ovoj stručnoj ekskurziji daje druženje sa kolegama i razmjena mišljenja. Volio bih da se ovakve ekskurzije održavaju i ubuduće i da posjetimo kulturno-historijske spomenike na prostoru Krajine. Zatim posjetiti Novi Pazar u Srbiji gdje su brojni muslimanski i pravoslavni spomenici.”\nMIOS se ovom prilikom zahvaljuje nastavnicima/ama i profesorima/cama koji su shvatili suštinu ovih stručnih ekskurzija i prepoznali ljepote kojima smo okruženi a vrlo malo nas ih vidi.\nIzuzetnu zahvalnost dugujemo našim partnerima iz JU Zavoda za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK na prijedlogu ekskurzije i brige koju su imali prema učesnicima/ama ekskurzije da dobiju dovoljno informacija o svakom posjećenom lokalitetu kako bi stečeno znanje uspješno kasnije prenijeli na svoje učenike i učenice.\nTakođe se zahvaljujemo Fahrudinu Sinanoviću, direktoru BKC Kalesija, Bekti Sinanoviću, Amiru ef. Abdulahoviću, profesoru Samiru Haliloviću, profesoru Peri Radovanoviću i protojereju Jeremiji Laziću na izuzetnom dočeku i svim informacijama koje su nam pružili tokom naše posjete.\nOdabrana dobra naslijeđa (baštine) Tuzlanskog kantona: Barutana u Tuzli


Рукометни Куп носиће име „Бранислав Покрајац“ - СПОРТСКИ ЖУРНАЛ\nРукометни Куп носиће име „Бранислав Покрајац“\n05 септембар, 2019 7\nЧувени „Професор“ рукометом је почео да се бави као ученик Пете београдске гимназије, а играо је за ОРК Београд, Црвену звезду и Динамо\nЧувени „Професор“ рукометом је почео да се бави као ученик Пете београдске гимназије, а играо је за ОРК Београд, Црвену звезду и Динамо.\nСа њим као селектором, Југославија је остварила највећи успех у историји свог рукомета – освојила је олимпијско злато у Лос Анђелесу 1984. године, сребро (1982) и бронзу (2000) на Светским првенствима.\nBesmislica · 05 септембар, 2019 23:12\nAko su već hteli da odaju pocat Pokrajcu trebalo je da naprave jak turnir reprezentacija i stave ga u kalendar. A ne da nacionalno kup rakmicenje preimenuju sto je ili retko ili nema nigde. A da ne govorimo P tome da se baviš imenima takmicenja i trenutku fijaska svih reprezentacija i užasnom stanju celog srpskog rukometa. Selo goti a baba se češlja.\nLol · 06 септембар, 2019 18:48\nSve si lepo rekao....nazalost posrnucu kraja nema.....liga ce nam se uskoro zvati...po nekom nacionalnom heroju koji radi u rukometnom savezu i cija je ovo ideja i bila. Ovo da nije tuzno bilo bi smesno.\nLOL · 07 септембар, 2019 12:10\nDjuka Liga Liga bez briga\nMrgud · 06 септембар, 2019 20:35\nA uvek ima ovakvih... Ako je ovo, sto nije ono...\nRukometasBg · 07 септембар, 2019 08:24\nSrMotno je da i ovo koristite za unutrasnju borbu loših protiv gorih! Kraja je Legenda bio je i meni trener i zaslužio je ovaku počast a sad da li je Kup ili turnir ... Bolesno je da od svake odluke Saveza pravite katastrofu , ako ste bolji , jači, spisobniji ko Vam brani uzmite neki klub pa pokažite to Vaše znanje! Ovako svi bi hteli na državna jasla sram Vas bilo!\nsportista · 09 септембар, 2019 18:07\nljubitelj rukometa · 09 септембар, 2019 18:25\nKup Srbije u rukometu ne treba nazivati bilo cijim imenom i prezimenom.


Datum poslednje izmjene: 13.10.2017.g.\nU septembru mjesecu za 21 radni dan, odnosno za 10.710 minuta produkcije realizovano je ukupno 2.871.653 naloga u nacionalnom platnom prometu.\nOd toga, u RTGS sistemu i DNS sistemu (Platnom sistemu Centralne banke Crne Gore)** je realizovano 883.239 naloga (30,76%) dok je u internom platnom prometu, čiji su nosioci poslovne banke, realizovano 1.988.414 naloga (69,24%).\nVrijednost ukupno realizovanog nacionalnog platnog prometa iznosila je 2,51 mlrd. EUR-a, od čega je 1,12 mlrd. EUR-a (44,45%) realizovano u RTGS sistemu i DNS sistemu, a 1,39 mlrd. EUR-a (55,55%) u internom platnom prometu.\nZa 10.710 minuta produkcije u proteklom mjesecu nije bilo zastoja u radu sistema, te je raspoloživost RTGS sistema i DNS sistema bila 100,00%.\n* Zakon o platnom prometu (“Sl.list CG” br. 62/13, 6/14)\n** Pravila rada Platnog sistema Centralne Banke Crne Gore (“Sl.list CG” br. 48/14, 57/14)\nRealizovani platni promet u zemlji u 2016. godini\nU 2016. godini tokom 256 radnih dana, tj. 130.560 minuta produkcije realizovano je 31.673.521 nalog u nacionalnom platnom prometu, od čega 9.721.698 naloga (30,69%) u Platnom sistemu Centralne banke (RTGS sistemu i DNS sistemu), a 21.951.823 naloga (69,31%) u internom platnom prometu.\nVrijednost realizovanog nacionalnog platnog prometa iznosila je 26,82 mlrd, EUR-a, od čega je 12,24 mlrd, EUR-a (45,62%) realizovano u Platnom sistemu Centralne banke (RTGS sistemu i DNS sistemu), a 14,58 mlrd, EUR-a (54,38%) u internom platnom prometu čiji su nosioci poslovne banke.


Vrijeme kada je u Beogradu postojala albanska mahala! – Dardania Press\nVrijeme kada je u Beogradu postojala albanska mahala!\nU knjizi autora T. P. Vukanović: Naselja u Srbiji u doba Prvog srpskog ustanka 1804.-1813. autor prikazuje u kratkim potezima posebnog lika varoških naselja ustaničke Srbije.\nBeograd, grad- sedište srpske države od 1806. do 1813. Beograd je bio najmnogoljudnije varoško naselje Srbije u doba prvog ustanka.\nJoš u polovini 18, stoleća, Beograd se delio na dva dela: savski i dunavski deo, po popisu od 24 novembra 1717. god. u savkom delu Beograda živilo je ukupno 465 porodica, od kojih 455 srpskih i 10 nemačkih. U dunavskom delu Beograda bilo je ukupno 459 porodica. Tu je bilo Jevreja, Jermena, Mađara, Nemaca, Srba i dr. .Beograd ukupno je imao 914 porodica, broj stanovnika računao se se na pet -šest hiljada duša.\nPrema podacima iz 1777, god., Baogradu je bilo 12000 Srba i 200 jevreja dok se za Turaka (Bošnjaka i Arnauta) i ostale narodnosti ne navode brojčani podaci.\nPrema pdacima koje daje V, S. Karadžić, iz nešto kasnije vremena, Beograd je iamo početkom 19. stoleča oko 3000 kuča, sa oko 25-30 hiljada stanovnika. Vuk navodi da se Turci iamli u Beogradu 14 džamija.\nStanovništvo Beograda bilo je u to vreme vrlo mešovito. Kao što smo videli, ponajviše je tu bilo Turaka(Bošnjaka i Arnauta), a zatim Srba. No, bilo je tu i stanovništva druge narodnosti kao Grka, Jevreja, Cigana, Cincara, Arbanasa i Bugara.\nBeograd se za vreme prvog ustanka delio na nekoliko mahala. Uz to bilo je tu i oko „ tridesetak“ sokaka, te krivih sokaka i ćorsokaka. Mahale su većinom nosile imene nacionalnom obeležju stanovnika – Arnautska, Grčka, Jevrejska, Cincarska.


Dačić sa japanskim zvaničnikom o jačanju saradnje\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić i japanski zvaničnik Minoru Kiući ocenili su danas u razgovoru da Srbiju i Japan povezuje snažan interes i opredeljenost za nastavak bilateralne saradnje uz dalje jačanje sadržajnih, višeslojnih i intenzivnih međusobnih kontakata predstavnika vlada i parlamenata dve države, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije. Kiući, državni ministar za zaštitu životne sredine i generalni sekretar Parlamentarne grupe Japan-Srbija u Donjem domu Parlamenta Japana, rekao je da Srbija i Japan neguju međusobne simpatije i dele brojne zajedničke vrednosti kao što su sloboda, demokratija i ljudska prava. Japanski zvaničnik potvrdio je ličnu spremnost da, u svojstvu generalnog sekretara Parlamentarne grupe prijateljstva, doprinese daljem jačanju\n19.07.2019 u 08:36\nPoštovaoci oplakuju žrtve podmetnutog požara u studiju u Japanu\nKJOTO – Poštovaoci i fanovi okupili su se danas ispred studija za animaciju „Kjoto enimejšn” da odaju poštu za 33 žrtve podmetnutog požara. To je najgore masovno ubistvo koje je zadesilo Japana u poslednjih 18 godina, prenela je agencija Rojters. Okupljeni građani su položili cveće ispred kordona policije koji se nalazi oko spaljenog studija, prenosi Tanjug. U tom požaru život su izgubile 33 osobe, a 36 ih je povređeno, od koji je 10 u kritičnom stanju. Policija je u četvrtak posle napada pritvorila 41. godišnjeg muškarca, koji je, pre nego što je sipao benzin i zapalio ga u studiju za animaciju, uzvikivao „umrite”, i optužujući zaposlene u studiju da su od njegovih ideja napravili pagijat.


Ministar Radulović na Mediteranskoj konferenciji OEBS-a u Beču\nNAJAVA: Ministar Radulović učestvovaće na Meditera...\nNAJAVA: Ministar Radulović učestvovaće na Mediteranskoj konferenciji OEBS-a u Beču\nObjavljeno: 11.10.2021. • 13:18 Autor: MINISTARSTVO VANJSKIH POSLOVA CRNE GORE\nMinistar vanjskih poslova Đorđe Radulović učestvovaće na Mediteranskoj konferenciji Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS), koja se u hibridnom formatu održava u Beču 12. i 13. oktobra.\nU fokusu ovogodišnje Konferencije naći će se teme poput oporavka nakon pandemije, transnacionalnog organizovanog kriminala, vidljivosti omladine, procesa evropskih i evroatlantskih integracija, a ministar Radulović će učestvovati na panelu „Put ka otpornosti: Post pandemijski oporavak i bezbjednost u regionima OEBS-a i Mediterana”.\nPosjeta Beču biće prilika da se šef crnogorske diplomatije obrati studentima na Diplomatskoj akademiji u tom gradu govoreći o Zapadnom Balkanu kao nedostajućem dijelu slagalice kada je riječ o Evropskoj uniji.\nTokom boravka u Austriji, ministar Radulović će imati bilateralne sastanke sa generalnom sekretarkom OEBS-a Helgom Šmid i ministarkom pravde Republike Austrije Almom Zadić.


BIC Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ), Ankara (Turska) (SWIFT kod).\nBIC Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ), Ankara\nNaziv banke: Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ)\nUlica: Eskişehir Yolu 7.Km 06420\nTelefon: +90 312 219 79 58\nFaks: +90 312 219 79 59\nBIC Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ), Ankara (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ) u gradu Ankara je TVBATR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ) u gradu Ankara. Shodno tome, Ankara se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Vakıflar Bankası T.A.O., Elektrik İşleri Etüt İdaresi (BŞ) se može kontaktirati na 312-219 79 58.