SAD imaju dva rešenja za Kim Džong Una! - Smedia\nSAD imaju dva rešenja za Kim Džong Una!\n19.04.2017 | 13:08\nSituacija između SAD i Severne Koreje je toliko zaoštrena da bi svakog trenutka mogla da izmakne kontroli. Ili, ipak, i nije baš tako\nU proteklih nedelju dana, ceo svet, osim izgleda Južne Koreje, strahuje od izbijanja rata na Korejskom poluostrvu, ocenjuje Bi-Bi-Si, čiji dopisnik iz Seula Stefan Evans smatra da postoji nepodudaranje izmedju "nagruvane atmosfere" i onoga što se stvarno dešava na terenu.\nEvans, istovremeno, ukazuje na "pesimističan i optimističan scenario" evenatualnih akcija američkog predsednika Donalda Trampa prema Severnoj Koreji.\n"Dobijam i-mejlove od ljudi iz Evrope koji me pitaju da li će početi nuklearni rat, i onda pogledam kroz prozor u Seulu i pijacu na kojoj se ljudi lagano keću medju tezgama, kupujući hranu", objašnjava Evans.\nOn dodaje da u celom svetu upozoravaju na opasnost,...


in memoriam – Suština pasijansa™\nIn memoriam: Kóbor János (1943-2021)\nIn memoriam: Kóbor János (1943-2021) Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 9.12.2021. 9.12.2021. Categories Fonoteka, Naravi, Priče o muzičarimaTags covid-19, gammapolis, hungary, in memoriam, janos kobor, korona, mađarska, muzika za popodne, omegaNapišite komentar na temu Kraj romanse\nIn memoriam: David Longdon (1965-2021)\nIn memoriam: David Longdon (1965-2021) Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 7.12.2021. 7.12.2021. Categories Fonoteka, Priče o muzičarimaTags big big train, david nongdon, empire, flauta, folklore, grand tour, in memoriam, prog folk, prog rock, progressive rock, vokal, voyagerNapišite komentar na temu Otputovao, a nije stigao da ispriča sve\nPerfekcionist kojeg je bilo lako voleti\nIn memoriam: Bill Rieflin (1960-2020)\nIn memoriam: Bill Rieflin (1960-2020) Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 26.3.2020. 26.3.2020. Categories Fonoteka, Priče o muzičarima, VestiTags bill rieflin, bubnjar, geniji, in memoriam, industrial music, industrial rock, king crimson, multiinstrumentalist, producent, rip\nIn memoriam: Ric Ocasek (1944–2019)\nRic Ocasek može mirno da spava. Voleo je najlepše žene, a pesme su mu i dalje aktuelne… Šta se bolje može poželeti?\nRic Ocasek može mirno da spava. Voleo je najlepše žene, a pesme su mu i dalje aktuelne… Šta se bolje može poželeti? Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor PeacockPosted on 16.9.2019. 16.9.2019. Categories FonotekaTags drive, in memoriam, muzika za popodne, Ric Ocasek, rip, the cars\nIn memoriam: Scott Walker (1943-2019)\nNapustio nas je muzičar koji se opirao kategorijama i čiji uticaj na druge muzičare, naročito pevače, još uvek nije sagledan u celosti.\nNapustio nas je muzičar koji se opirao kategorijama i čiji uticaj na druge muzičare, naročito pevače, još uvek nije sagledan u celosti. Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor PeacockPosted on 26.3.2019. 26.3.2019. Categories Fonoteka, VestiTags bariton, genije, in memoriam, muzika za popodne, noel scott engel, pevač, rhymes of goodbye, rip, scott walker, songwriter, the walker brothers, uticaj\nAko mi veruješ\nBila je to čudna kombinacija divljačke energije i suptilnog senzibiliteta.\nBila je to čudna kombinacija divljačke energije i suptilnog senzibiliteta. Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 20.3.2019. 16.1.2021. Categories FonotekaTags bernie torme, gillan, gitarist, glory road, if you believe me, in memoriam, muzika za popodne, rip\nBio je jedan od onih malobrojnih gitarista koje nepobitno prepoznate posle samo nekoliko tonova.\nBio je jedan od onih malobrojnih gitarista koje nepobitno prepoznate posle samo nekoliko tonova. Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 19.3.2019. 18.3.2019. Categories FonotekaTags dick dale, in memoriam, king of the surf, muzika za popodne, nitro, rip, surf rock\nStranica 1 Stranica 2 … Stranica 9 Slede�a stranica


UTISAK NEDELJE: Vlast vređa našu inteligenciju, tretira nas kao budale, a ne kao odrasle ljude -\nYou are at:Home»DRUŠTVO»UTISAK NEDELJE: Vlast vređa našu inteligenciju, tretira nas kao budale, a ne kao odrasle ljude\nKomentarišući reportažu Rojtersa koja se kasnije pojavila kao dokaz da KC Vojvodine ima najmoderniju opremu, Georgiev je rekao da niko nije video tu priču.\n“Vređate našu inteligenciju, počnite da tretirajte svoj narod kao odrasle ljude, nemojte nas smatrati budalama, toga nema nigde u svetu”, poručio je Georgiev.\n“Kako se zove čovek koji je rekao Vučiću da pominje groblja za penzionere ako budu šetali sat vremena? Dajte malo da izađemo iz panike. I zaista mogu sad da idu u prodavnice u četiri ujutru, a ne mogu da šetaju sat vremena sa maskom i rukavicama“, rekao je Đilas.\nPrema njegovim rečima, Vučić je u kampanji i govori da je uradio sve da se spasu ljudi u srbiji, ali da se zbog nekih nedisciplinovanih ljudi razboljevaju, a da je drugi deo kampanje: “da nije mog prijateljstva sa Si Đi Pingom pola nas bi pomrlo”.\nIzvor: Nova.rs Foto:Nova.rs/Ivan Dinić\nAleksandar Vučić ana lalić korona virus novinari Olja Bećković Slobodan Georgiev Utisak nedelje\nPrevious ArticlePRVE OBOLELE ŽIVOTINJE: Sedam (7) tigrova i lavova u Zoo vrtu u Njujorku pozitivno na koronu! (FOTO)\nNext Article HENRI KISINDŽER: Nakon pandemije mnogo zemalja će propasti, svet više neće biti isti


Mediji: Sve brutalniji napadi na Vučića – Liderima u regionu ne odgovara uspon Srbije | Glasnacije.rs\nMediji: Sve brutalniji napadi na Vučića – Liderima u regionu ne odgovara uspon Srbije\non 19. June 2022.\nNapadi na Srbiju zbog samostalne i nezavisne politike u vezi sa Kosovom i neuvođenjem sankcija Rusiji postaju sve brutalniji i perfidniji, prenose mediji.\nNajnoviji klevetnički udar izveden je preko Dževada Galijaševića, bivšeg borca Alije Izetbegovića, koji se u medijima u Srbiji i regionu više od 10 godina promoviše kao nezavisni, ali navodno objektivni tumač političkih i bezbednosnih prilika na Balkanu, piše NS uživo, prenosi 24sedam.\nMeđutim, u trenutku kada se Srbija nalazi ne meti zapadnih supersila, kao jedina država u Evropi koja odbija da uvede sankcije Rusiji, i kada odbija ultimatume za priznavanje Kosova, bivši Alijin borac se pridužio neprijateljima Srbije, iznoseći niz od preko 15 besmislica i neistina protiv predsednika Aleksandra Vučića, prenose mediji.\nNjegove optužbe protiv Vučića i Srbije, nisu objavljene slučajno, baš u trenutku kada sve najmoćnije države Zapada sprovode kampanju prisiljavanja Srbije da uvede sankcije Rusiji i prizna Kosovo. Sve optužbe, od Otvorenog Balkana, preko odnosa sa Crnom Gorom, Republikom Srpskom, statusom Kosova i Rusijom, sračunate su s ciljem da naruše stabilnu poziciju Srbije, kako u odnosu na sankcije, tako i u odnosu na pitanje Kosova, i zaštitu Srba u regionu, prenosi 24sedam.\nSrbija izdvaja ogromna sredstva za pomoć lokalnim samoupravama\nOptužbe da se Srbija ne bori za Kosovo i da ne pomaže Crnoj Gori i Republici Srpskoj kada Srbija izdvaja ogromna sredstva za pomoć njihovim lokalnim samupravama, kada im gradi škole, vrtiće, mostove, i kada uprkos svetskoj krizi, zbog sukoba u Ukrajini nastavlja da jača i da se razvija nisu slučajne. Može se zaključiti da je upravo jačanje Srbije od dolaska Vučića na vlast, i njegova beskompromisna borba za interese Srba na Kosovu i u celom regionu trn u oku, mnogim liderima iz okruženja, ali i njihovim zapadnim patronima. Najnoviji napadi nisu neočekivani, oni su deo dublje strategije, koja je pripremana godinama. Optužbe su perfidne i usklađene su sa strategijom vođenja širokopojasne kampanje protiv Vučića u kojoj učestvuju mnogi igrači, koji naizgled imaju različite poglede, ali imaju iste uloge, prenose mediji.\nPostavlja se pitanje na osnovu kojih argumenata Alijin mudžahedin optužuje Srbiju, kada je Srbija jedina zemlja koja nije uvela sankcije Rusiji, mada je najveće svetske supersile na to primoravaju svakog dana, a istovremeno ignoriše činjenicu da se među državama koje su uvele sankcije nalazi i Bosna i Hercegovina?\nNajmanje pet lidera u regionu kojima ne odgovara uspon Srbije\nKada se sve to ima u vidu, postavlja se pitanje ko naručuje takve tekstove i da li je zaista moguće da su Srbi narod bez imalo pameti, bez imalo svesti i razuma kada Alijin mudžahedin ide po našim televizijma i piše tekstove po našim portalima, i drži nam predavanja iz patriotizma, vođenju države i zaštiti državnih i nacionalanih interesa, i određuju kakvo državnu politiku treba da vodimo?\nSpisak mogućih naručilaca je širok. Pored međunarodnog, antisrpskog faktora, ima najmanje pet lidera u regionu kojima ne odgovara ekonomski i politički uspon Srbije, i koji žele da je destabilizuju i oslabe, i da oslabe Vučića, prenosi 24sedam.


Moguće otvaranje Vojvođanske kuće u Trebinju - U planu snažnije povezivanje dve regije - Turistički žurnal Moguće otvaranje Vojvođanske kuće u Trebinju - U planu snažnije povezivanje dve regije - Turistički žurnal\nTuristička organzacija Vojvodine predstavila je u Trebinju turističku ponudu ove regije u okviru manifestacije “Dani Vojvodine u Trebinju”.\n– U 2021. godini najveći broj turista u Trebinju bio je iz Srbije, odnosno Vojvodine, tako da je naš cilj da u narednom periodu još više povežemo ove dve republike, odnosno regije i da se ponosimo dobrim rezultatima – rekao je Ćurić.\n– Biće predstavljena i gastronomija Vojvodine, koja je veoma značajna tema i nastala je kao miks kuhinja naroda koji žive na prostoru Vojvodine i iz tog razloga je veoma autentična – rekla je Šušnjić, koja je saradnik za razvoj i promociju turizma.


Oslobođeni Srbi iz Zubinog Potoka - 30.05.2019, Sputnik Srbija\nSva šestorica Srba, civila, koje su specijalne jedinice kosovske policije uhapsile u utorak u Zubinom Potoku, oslobođena su sinoć, preneo je radio „Kontakt... 30.05.2019, Sputnik Srbija\n07:29 30.05.2019 (Osveženo: 10:36 30.05.2019)\n© AP Photo / Visar KryeziuDovođenje povređenih u službu hitne pomoći u Kosovskoj Mitrovici na Kosovu i Metohiji\nSva šestorica Srba, civila, koje su specijalne jedinice kosovske policije uhapsile u utorak u Zubinom Potoku, oslobođena su sinoć, preneo je radio „Kontakt plus“.\nKako se navodi, oni su oslobođeni nakon što je sudija Osnovnog suda u Kosovskoj Mitrovici, odeljenja u Zubinom Potoku, Ljiljana Stevanović, odbila zahtev kosovskog tužilaštva da im odredi pritvor.\nRadio „Kontakt plus“ navodi da je Stevanovićeva ocenila da ne postoji dovoljno dokaza tužilaštva da se Srbima produži pritvor, koji im je, inače, određen zbog ometanja službenog lica u obavljanju dužnosti.\nOslobođeni su Predrag, Tomislav, Marko i Ivica Milovanović, kao i Miloš Orlović i Dejan Dimović, srpski član osoblja UN.\nUnmik je tokom jučerašnjeg dana u saopštenju dostavljenom Tanjugu potvrdio da je srpski član osoblja UN, koji je uhapšen tokom akcije kosovske policije na severu KiM, pušten na slobodu i prevezen u bolnicu.\nTrojica Srba — Marko i Ivica Milovanović i Miloš Orlović, primljeni su tokom večeri u KBC u Severnoj Mitrovici zbog povreda koje su dobili tokom policijske akcije kosovskih specijalaca u Zubinom Potoku.\nOčekuje se da će i ostala trojica Srba zatražiti lekarsku pomoć, navodi radio „Kontakt plus“.


Krajem septembra će se održati Infofest 2018 u Budvi | PC Press\nKrajem septembra će se održati Infofest 2018 u Budvi\n25. Festival informatičkih dostignuća – Infofest 2018 održaće se u Budvi, od 30. septembra do 6. oktobara. Ovogodišnji festival će okupiti više od hiljadu predstavnika ICT sektora, državnih organa, finansijskih institucija, telekomunikacionog i energetskog sektora, industrije, javnih preduzeća i drugih značajnih privrednih subjekata, kao i renomirane eksperte iz ove oblasti.\nU programu će učestvovati svetski tehnološki lideri (Oracle, Microsoft, Fujitsu, SAP, Hewlett Packard Enterprise, Symantec, Fortinet …), vodeće ICT kompanije iz regiona (SBS, TeleGroup, Infolink, Lanaco, S&T, Čikom, Saga, ENEL PS, OSA, Digit, E-Smart…) i drugi. U okviru „Infofest izložbe“ u slobodnim prostorima hotela „Avala“, punktove će imati 14 kompanija.\nPredavanja će održati CTO Microsoft-a Dejan Cvetković („Veštačka inteligencija – Budućnost“) i Jorn Scaane, izvršni direktor norveške kompanije Lefdal Mine koja je posednik jedinstvenog „zelenog“ data centra. U programu infofesta je i tematsko savetovanje „Digitalna teritorija pošte“, kao i prezentacija uspešnih Erasmus+ projekata. Digitalnoj transformaciji, kao jednoj od centralnih tema Infofesta će, pored drugih sesija, biti posvećena i radionica „Digitalna ekonomija: sad ili odmah?“.\nMeđunarodna unija za telekomunikacije (ITU) na Infofestu 2018 organizuje radionicu o programima podsticanja digitalnog preduzetništva i načinu apliciranja za ove programe. Pored ovoga ističe se i tribina na temu „Budućnost primene Blockchain-tehnologije“.\nPoseban značaj za ovogodišnji Infofest imaće 16. Međunarodna konferencija regulatornih tela u domenu elektronskih komunikacija „Razvoj regulatornog okvira za digitalnu budućnost“.Po tradiciji, i ovaj Infofest će imati kvalitetan prateći animativni program koji će doprineti relaksantnoj poslovnoj atmosferi i ugodnom boravku učesnika Festivala iz cele Evrope. Programski odbor Festivala pratiće sve sadržaje i, poslednje festivalske večeri, najuspešnijim učesnicima, dodeliti nagrade i priznanja.\nTagovi: Budva, festival, Infofest 2018, Microsoft\n← Poezija vikendom: Granata\nSvaki četvrti korisnik briše Facebook aplikaciju sa telefona →


Vilijam Šatner: Kapetan Kirk ponovo među zvezdama - Ljudi - Dnevni list Danas\nPočetna » Ljudi » Vilijam Šatner: Kapetan Kirk ponovo među zvezdama\nVilijam Šatner: Kapetan Kirk ponovo među zvezdama\nDunja Marić07.10.2021. 13:00\nFoto: EPA-EFE/DAN PELED AUSTRALIA AND NEW ZEALAND OUT\n„Znate, u mojim godinama, konstantno ste svesni smrtnosti. U svakom trenutku možete da pomislite: O, malo mi se vrti u glavi. Da li umirem?“, rekao je Vilijam Šatner i doneo odluku da u devedesetoj godini života krene na putovanje – i to baš u svemir.\nVilijam Šatner je kanadski glumac rođen 22. marta 1931. godine u Montrealu. U rodnom gradu je počeo glumačku karijeru u radio-dramama za kanadski javni servis i pozorište. Krajem pedesetih prošlog veka odlazi u SAD, a prvu veću ulogu imao je 1958. u filmu „Braća Karamazovi“, uz Jula Brinera.\nGlumio je u više od 90 serija i filmova, dobitnik je „Zlatnog globusa“ i EMI nagrade, ali je najupamćeniji ostao po ulozi kapetana Kirka u „Zvezdanim stazama“. Šatner je odlučio da je vreme da se, nakon TV uloge kapetana svemirskog broda, vine u zvezde u stvarnom životu i to kao njihov najstariji posetilac.\nKompanija „Blu Oridžin“, u vlasništvu milijardera Džefa Bezosa, potvrdila je da će se Šatner naći na letu svemirskom letelicom „Nju Šepard“ 12. oktobra. Kako „Blu Oridžin“ navodi, sa Šatnerom će leteti Odri Pauers, potpredsednica letačkih operacija i još dva putnika.\nOvo će biti drugi let ove kompanije do same ivice svemira, na oko 100 kilometara od površine Zemlje, a predviđeno je da traje oko desetak minuta.\n„Slušao sam o svemiru mnogo puta do sada. Sada imam priliku da ga i sam posetim. Kakvo čudo“, rekao je Šatner. Osim svemira, Šatnerova ljubav je muzika, preciznije – bluz. Iako mnogi možda ne znaju, on se muzikom bavi oko 50 godina, a iza sebe ima desetak studijskih i živih albuma.\nŠatner je uspeo da zaintrigira javnost i ovog leta, nakon što je popularni kanal RT Amerika najavio da će upravo on dobiti termin za svoju emisiju „Ne razumem“.\nAmeričke obaveštajne službe okarakterisale su ovu televiziju kao „rusku državnu propagandnu mašinu“, a kanal je registrovan kao „strani agent“ kod savezne vlade. Šatner se ovim povodom oglasio na svom Tviter nalogu, rekavši da emisija nije napravljena specijalno za Russia today mrežu.\n„Napravio sam TV program i oni su kupili prava na distribuciju“, objasnio je, dodavši da nema nameru da postane portparol ruske vlade. Emisija je debitovala u julu ove godine, usred pažnje javnosti usmerene ka NLO i svemirskim putovanjima. „Napisao sam kratku priču u kojoj ljudi odlete u svemir, a 500 godina nakon putovanja zaborave kuda idu. Sećamo li se šta se desilo pre 100 godina? A pre 2000?“, rekao je. Otac je troje dece i deka četvoro unučadi.\nLičnost DanasVilijam Šatner


Evropska komisija i njemačka ambasada Tačiju: Sud nije politički – BiGportal.ba\nEvropska komisija i njemačka ambasada Tačiju: Sud nije politički\nNa optužbe kosovskog predsednika Hašima Tačija na račun međunarodnih zvaničnika da nisu održali obećanja nakon što je formiran Specijalni sud za ratne zločine OVK nad Srbima, reagovali su Evropska komisija i ambasada Nemačke u Prištini.\nHašim Tači je, naime, na konferenciji na kojoj je razmatran izveštaj o tome šta građani Kosova misle o tom sudu, rekao da je pristao na formiranje Specijalnog suda jer su mu međunarodni zvaničnici obećali zauzvrat ubrzanje članstva Kosova u EU i Unesko, liberalizacija viznog režima i omogućavanje Kosovu da formira vojsku.\nPrištinski portal Gazeta ekspres objavio je sinoć u tekstu pod nazivom “Kosovo da uradi domaći” da je uputio pitanje o ovim Tačijevim optužbama Evropskoj komisiji i da u Briselu nije dat značaj toj izjavi, osim podsećanja Tačiju da bi Kosovo trebalo više da uradi kada su u pitanju ispunjavanje preostalih kriterijuma za liberalizaciju viznog režima, zapošljavanje i dijalog sa Srbijom.\n“Kao što su potvrdili Evropski savet u martu i predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker u nedavnom govoru o stanju Unije, čitav region Zapadnog Balkana ima nedvosmislenu podršku EU za perspektivu proširenja. Kao što smo rekli nakon formiranja vlade u septembru, za Kosovo je neophodno da se reforme o vladavini prava i ekonomije primene odmah”, piše u izjavi.\n“Sve ovo je presudno za Kosovo kako bi nastavilo napred na svom evropskom putu. Kosovo nema vremena za gubljenje”, navode iz Evropske komisije za Gazetu ekspres.\n“Cilj konkretnog uspostavljanja ovih institucija je da one budu u mogućnosti da ponude nepristrasno okruženje za vođenje sudskih postupaka koji proizlaze iz istrage Specijalnog tužilaštva. EU je uvek pozdravljala napore i odluku kosovskih vlasti da uspostave Specijalističke komore i Specijalno tužilaštvo”, navodi se u izjavi.\nPrištinski portal podseća da je kosovska skupština 2015. dvotrećinskom većinom glasova odobrila ustavne amandmane koji omogućavaju osnivanje Specijalističkih komora i Specijalnog tužilaštva.\nU odgovoru za Radio Slobodna Evropa, koji prenosi Koha ditore iz ambasade ističu da Specijalizovane komore nisu povezane sa političkim ciljevima.\n“One nikako nisu povezane sa političkim ciljevima izvan njihovog specifičnog mandata”, navedeno je iz ambasade.\nU odgovoru je navedeno i da je Nemačka stalno podržavala Kosovo u naporima da se pridruži međunarodnim organizacijama, kao što su Unesko i Interpol i da će nastavati da pruža takvu podršku.\n“Uslovi za liberalizaciju viza su jasno postavljeni – demarkacija sa Crnom Gorom i borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i dalje ostaju dva neispunjena uslova”, navedeno je iz nemačke ambasade, preneo je Kossev


Grb skola ITS | ITS\n„Za ITS sam se odlučio zbog plana i programa koji nudi. Prilično sam bio upućen u programiranje i baze podataka pre nego što sam došao na ITS. Znanje koje sam ovde stekao sada koristim pri izradi studentskog servisa za kačenje predavanja. Atmosfera u školi je krajnje prijatna i prijateljska. Upoznao sam dosta zanimljivih ljudi. Polaganje ispita je usklađeno sa prirodom ispita, pa ono postoji preko zadataka ili u TLS. ITS bih preporučio svima koji žele da upotpune svoje znanje i da ono što nauče danas mogu sutra praktično da iskoriste. To znam po sebi.”Pogledajte ostale utiske studenata>>> PETAR GNJIDIĆ, DIPLOMAC GRB ŠKOLA ITS U cilju vizuelizacije misije i što autentičnijeg isticanja naših primarnih ciljeva u obrazovanju i vaspitanju, logo naše škole dopunjen je znakom u obliku grba, koji na najbolji način oslikava kvalitet, iskustvo i proverena znanja koja ITS sa uspehom pruža svojim studentima.Simbolika boja i znakova na grbu je veoma kompleksna - svaki element ima jedinstveno značenje koje obogaćuje poruku koju na ovaj način želimo da pošaljemo. Međutim, svi skupa, likovno uobličeni, imaju jedinstveni cilj, a to je da ukažu na vrednosti kojima se naša škola može ponositi, na čijem jačanju i dalje radi, želeći da pokaže koliko je obrazovanje, u stvari, važno. Tri boje kao tri principa celovitostiKroz kombinaciju boja, počevši od crvene, koja simbolizuje hrabrost i otvorenost za nove ideje i poduhvate, preko crne koja ukazuje na postojanost u ostvarenju ciljeva, do bele - boje sveobuhvatnosti i mladosti, grb u prvi plan ističe suštinske vrednosti na kojima se zasniva rad ovih dveju škola. Zvezde - ambicija za svaku godinu školovanjaU egipatskim hijeroglifima zvezda je korišćena u rečima kao što su doneti, sticati obrazovanje, učitelj... Kada je okrenuta nagore, predstavlja ambiciju, svetlost, duhovnost i obrazovanje. Zvezde sa pet krakova predstavljaju kvalitet darovan od Boga, sklad, savršenstvo i postojanost. Četvorogodišnje srednjoškolsko i trogodišnje visoko obrazovanje, predstavljeni kroz simboliku sedam zvezda, pružaju mogućnost dobijanja kvalitetnih znanja, priznatih diploma i uspešne budućnosti. Simbol otvorenosti i obrazovanja, naših osnovnih principa Otvorena knjiga, kao simbol obrazovnih ustanova, znači pokazivanje i manifestaciju, simbolizuje stalno učenje i usavršavanje, nova znanja i iskustva, kao i spremnost da ono što umemo i znamo rado podelimo sa svima. Za siguran uspeh u celom svetuGlobus, odnosno zemlja, predstavlja simbol života, ali - što je za nas najvažnije - i simbol uspešnog učenja. Donosi sreću na polju znanja, pospešujući uspeh u školi. Simbolika globusa na grbu ukazuje na visok nivo dostignuća naših studenata i učenika, kao i na naš osnovni cilj - razvijanje intelektualno sofisticiranih karaktera kroz iskustvo i aktiviranje srećne zone znanja. Diploma koja ne poznaje granicePečat diplome sa znakom Ω u sebi govori o njenoj priznatosti u sferi informacionih tehnologija, s obzirom na primenu znaka u ovoj oblasti, ali i o širini mogućnosti naših učenika i studenata nakon maturiranja, odnosno diplomiranja. Omega za sjajan krajnji rezultat kao našu ideju vodiljuOmega (Ω), poslednje slovo grčkog alfabeta, doslovno znači veliki, sjajni, uspešni, a njegovo značenje dovodi se u vezu i sa astronomskim fenomenom, nebulom Omega Centauri, najsjajnijim klasterom u našoj galaksiji, koja takođe označava posebnost, različitost i savršenstvo. Kraj - još jedno od značenja ovog simbola asocira na uspešan završetak školovanja naših učenika/studenata. Štit jer je znanje najbolja odbranaSmatramo da je znanje temelj svakog životnog uspeha kako ličnog, tako i profesionalnog - otuda štit kao simbol postojanosti i čvrstine. Lovorov venac za pobednike, naše učenike ovenčane uspehomNa kraju školovanja, ono što sledi jesu uspeh i pobeda, slikovito prikazani kroz lovorov venac, simbol večnosti, pobede, napretka i najviših dostignuća.\nKrug savršenog, bezgraničnog uspehaKrug, u kome se nalaze svi ovi simboli, označava sveukupnost, celovitost, svevremenost i savršenstvo. Ukida vreme i prostor, ukazujući na bezgranične mogućnosti koje naše škole daruju svojim učenicima/studentima. Krug za tačkom ili manjim krugom u sredini simbolizuje ciklično savršenstvo, razrešenje svih egzistencijalnih pitanja. Grbom ITS-a obeležen je kompletan suvenir program, kancelarijski materijal, školski pribor, kao i odevni predmeti - majice, jakne, kačketi...Visoka škola za informacione tehnologije dizajnirala je i specijalnu liniju odevnih predmeta u cilju razvijanja i jačanja zajedničkog duha, pripadnosti i privrženosti. Na ovaj način će učenici moći da pokažu koliku su ponosni na ustanovu u kojoj se obrazuju. Celu prezentaciju novog grba naše škole, detaljnija objašnjenja njegove simbolike, kao i još fotografija, možete pogledati klikom na link Prezentacija ITS grba. Celu prezentaciju novog grba naše škole, detaljnija objašnjenja njegove simbolike, kao i još fotografija, možete pogledati klikom na link. Predupisni rok je otvoren!


Press Online :: Rukomet :: Boškovićev spisak za SP, bez najboljih u Danskoj / print=true\nBoškovićev spisak za SP, bez najboljih u Danskoj\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Saša Bošković, saopštio je spisak za šampionat sveta u Danskoj na kojem, prema očekivanju, nema Andree Lekić, Sanje Damnjanović, Dragane Cvijić i Katarine Tomašević.\nČetiri najbolje srpske rukometašice ne igraju za nacionalni tim od marta zbog sukoba sa Boškovićem.\nJovana Risović, Nina Kolundžić, Ana Kačarević (golmani), Sanja Radosavljević, Dijana Radojević, Marija Petrović, Sanja Rajović, Katarina Krpež, Jelena Trifunović, Jovana Stoiljković, Biljana Bandelier, Kristina Liščević, Tamara Georgijev, Ivana Prijović, Dijana Števin, Jelena Živković, Anđela Janjušević.\nSrbija, koja u Danskoj brani srebrnu medalju, nalazi se u A grupi sa selekcijama Danske, Mađarske, Crne Gore, Tunisa i Japana. Nacionalni tim okupiće se u Beogradu 24. novembra, a dva dana kasnije odlazi na turnir u Brazilu, gde su rivali Slovenija, Argentina i domaćin. Šampionat sveta u Danskoj na programu je od 4. do 21. decembra.


Početna ‹ Život pčelinje zajednice - od borbe za opstanak do nesebičnog darivanja! ‹ Pčelinji darovi\nSamo one spravljaju vječnu hranu!\nNatrag na Pčelinji darovi


Predstava o glumačkoj profesiji | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Kultura > Predstava o glumačkoj profesiji\nMitrovačka publika je u utorak, 6. juna bila u prilici da pogleda predstavu Narodnog pozorišta „Sterija“ iz Vršca „Edmund Kin“. Svoju premijeru ova predstava imala je pre mesec dana, a zahvaljujući odličnoj režiji Irfana Mensura i uigranim glumcima, komad je pobrao sve simpatije i sremskomitrovačke publike.\nPredstava je rađena po tekstu glumca i reditelja iz Niša Hadija Kurića, koji je u dramu utkao sve ono što zna, oseća i misli o glumačkoj profesiji.\nInače, Hadi i Irfan su braća po majci, poznatoj niškoj glumici i dramskoj prvakinji Mimi Vuković-Kurić. Obojica su rođeni u Nišu, ali je mlađi Hadi nastankom ratnog meteža na ovim prostorima napustio zemlju i sada živi u Španiji. Njegov „Edmund Kin“ je prvo napisan i objavljen na španskom jeziku i izveden sa njim u glavnoj ulozi u Pozorištu otpora, koje je osnovao u španskom gradu Viljareal.\nNo, da se vratimo predstavi… Šest lica nose radnju u kojoj Edmund Kin, slavni glumac, odlučuje da brani čast devojke koja mu je tražila pomoć nakon bekstva sa sopstvenog venčanja sa moćnim Lordom Melvilom, kraljevim štićenikom. Štiteći devojku Kin rizikuje svoju komotnu poziciju i pokreće lavinu rizične i promišljene pobune koja će ga vratiti samome sebi nakon godina provedenih u ispraznom i samozadovoljnom valjuškanju u slavi, kratak je siže predstave.\nTokom dva sata koliko traje predstava smenjuju se dramatične i komične situacije, a uz odlična rediteljska rešenja i zanimljiv tekst predstva je vredna pažnje.\nNaslovnu ulogu, Edmunda Kina tumači Srđan Radivojević, a u predstavi igraju i Ivan Đorđević, Dragan Džanikić, Vanja Radošević, Neda Grubiša i Tamara Toskić.\nZanimljivo je i to što je predstava „Edmund Kin“ vršačkog Narodnog pozorišta „Sterija“ prva predstava nekog vojvođanskog profesionalnog teatra na mitrovačkim pozorišnim daskama posle mnogo godina.\nSledeće godine Sremska Mitrovica i Pozorište „Dobrica Milutinović“ biće domaćini Festivala profesionalnih pozorišta Vojvodine, te će to biti prilika da se mitrovačka publika bolje upozna sa radom vojvođanskih teatara. Svakako ima šta da vidi.\nTagovi: Edmund Kin, Pozorište Dobrica Milutinović, Sremska Mitrovica


Ishranom do bolje krvne slike - Moj Nedeljnik\nIshranom do bolje krvne slike\nAnaliza krvi u laboratorijama predstavlja detaljno ispitivanje koje je neophodno za sve osobe – od najranijeg perioda života, do duboke starosti. Vrednosti ispisane na belom papiru predstavljaju značajne pokazatelje zdravlja svakog čoveka, sumirano pokazujući krvnu sliku. Kako biste dobili zadovoljavajuće rezultate iz laboratorije, podrazumeva se odgovarajuća ishrana, uz izbegavanje glavnog neprijatelja životnoj ravnoteži – stresa.\nSvakodnevnim konzumiranjem adekvatnih namirnica omogućava se unapređivanje fizičkih funkcija i održavanje organizma u vrhunskoj formi. Uz dovoljno fizičke aktivnosti i pravilnu ishranu, neće biti potrebe za strepnjom kada vas ljubazno medicinsko osoblje laboratorije pozove i saopšti da su analize gotove. Sa nestrpljenjem ćete čekati pohvalu doktora da je pridržavanje pruženih saveta imalo izuzetan uticaj na zdravlje.\nNeizostavni elementi koje obogaćuju namirnice i čine ih zdravim\nKako biste bili u odličnoj formi i imali potrebu da se podvrgnete laboratorijskim testiranjima čisto preventivno, savremeni stručnjaci predlažu unos sledećih elemenata:\nGvožđe – značajan činilac zdrave krvi, koji se unosi namirnicama;\nA vitamin – pruža ravnomerno raspoređivanje gvožđa;\nB2 vitamin – ubrzava upijanje gvožđa;\nB12 vitamin – obnavlja i umnožava crvena krvna zrnca;\nC vitamin – omogućava razlaganje gvožđa;\nE vitamin – ima zaštitnu ulogu u očuvanju crvenih krvnih zrnaca.\nUnos navedenih minerala i vitamina omogućen je raznovrsnom ishranom. Postoji niz namirnica čijim se konzumiranjem omogućava da niz testiranih podataka iz laboratorije pokaže da ste „zdravi kao dren“. Iz tog niza izdvojićemo pet veoma značajnih, koji će obogatiti ishranu na zdrav način i mogu se konzumirati kao glavno jelo ili dodatak.\nSpanać kao izvor minerala, vitamina i antioksidanasa\n„Mornar Popaj“, lik iz istoimenog stripa i crtanog filma, snagu dobija kada pojede spanać. Iako o tome svedoči radnja sa televizijskih ekrana, stripa i radio stanica, značaj ovog povrća za održavanje zdravog metabolizma je veoma veliki. Gvožđa ima u izobilju, kao i vitamina A, C, E, i mnogih drugih vrednosti koje su, sudeći po dokazanim medicinskim testiranjima, pokretači krvotoka i činioci zdravlja. Zbog velike količine prisutnih ugljenih hidrata, aminokiselina, proteina i vode, izuzetno je bitan za konzumiranje tokom dijetetske ishrane i posebno se preporučuje trudnicama.\nNovija istraživanja koja su sprovele različite laboratorije u svetu pokazuju da se redovnom konzumacijom spanaća može sprečiti nastanak anemije (nedostatak vitalnih krvnih zrnaca). Aktivnom upotrebom spanaća u ishrani, kao glavno jelo ili dodatak jelu, omogućava zadržavanje gvožđa u ogranizmu, kao osnovnog snabdevača i razlagača kiseonika.\nPreventivna analiza krvi ključ dobre krvne slike\nAnalizom krvne slike u biohemijskim laboratorijama možete doći do informacija koje dosta govore o stanju vašeg kompletnog zdravlja. Nivo gvožđa u krvi, trigleciridi, masnoća u krvi, hemoglobin, leukociti, sve su to pokazatelji vašeg zdravstvenog stanja. Laboratorijskom analizom možete preventivno delovati na nastanak nekih bolesti ali i možete korigovati ishranu koja će takođe preventivno delovati na nastanak nekih bolesti. Analiza krvne slike je prvi korak ukoliko želite da se hranite zdravo, jer dobri nutricoinisti će vas pre svake konsultacije poslati da uradite analizu krvne slike u biohemijskoj laboratoriji.


Ljajić: Jedino ova koalicija oko SNS ima plan i viziju - foto - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Ljajić: Jedino ova koalicija oko SNS ima plan i viziju – foto\nLjajić: Jedino ova koalicija oko SNS ima plan i viziju – foto\nOd Redakcija - 2. Februara 2014. 4 135 Podeli na Fejsbuku\ntweet Novi Pazar – Verujem da ćemo formirati vrlo brzo vladu sastavljenu od manjeg broja političkih stranaka i da sa onim ciljevima, koje smo zacrtali, krenemo u rešavanje socijalnih i ekonomskih problema građana Srbije, rekao je Ljajić koji je naglasio da se na nivou Novog Pazara moraju desiti promene u Policiji.\nSocijaldemokratska partija Srbije Rasima Ljajića (SDPS) u subotu veče je promotivnom skupštinom Gradskog odbora partije u Novom Pazaru i praktično u Sandzaku počela predizbornu kampanju za predstojeće parlamentarne izbore.\nStranka demokratske akcije Sandžaka (SDA) je posle današnje sednice Predsedništva najavila mogućnost da na budućim izborima bude okosnica koalicije koja bi predstavljala “jedinstven bošnjački blok”.\nOva partija je saopštila i da će “konačna odluka o načinu izlaska na predstojećee parlamentarne izbore biti doneta narednih dana”.\n“Verujem da ćemo formirati vrlo brzo vladu sastavljenu od manjeg broja političkih stranaka i da sa onim ciljevima, koje smo zacrtali, krenemo u rešavanje socijalnih i ekonomskih problema građana Srbije”, rekao je Ljajić.\n“Jedino ona ima i plan i viziju na koji način da Srbiju načinimo mestom za život, da je približimo EU i rešimo ekonomske probleme. Jedino ova koalicija i Aleksandar Vučić imaju tu viziju i zbog popularnosti i podrške imaju mogućnost da to urade”, rekao je Ljajić.\nNavodeći da je ovo početak predizborne kampanje za parlamentarne izbore, on je istakao da je cilj koalicije jasan – 50 odsto glasova koje će osvojiti u Novom Pazaru i većini gradova u regionu.\n“Nesumnjivo da ovoliki stepen podrške nas obavezuje da nastavimo sa onim što je započeto, a to su krucijalne, ključne reforme pre svega u ekonomskoj sferi”, rekao je Ljajić dodajući da su zato započeti rasgovori sa sindikatima čak i tokom predizborne kampanje.\n“Želimo da građanima pokažemo da je naša ideja Srbija u kojoj će biti mesta da svaki čovek živi kvalitetnije nego što živi danas“, rekao je Stefanović.\n“Svesni smo da se i dalje živi teško, da mnogi ljjudi nemaju posao i da Srbija mora mnogo brže napred i odlučnije u reforme da bi obezbedila mnogo više radnih mesta u narednim godinama. I mi smo spremni da radimo, da radimo danonoćno za ljude, da se posvetimo tome”, rekao je Stefanović, dodajući da “nisu prirasli za fotelje“.\n“Nadam se da će izborni rezultat to pokazati i da će građani prepoznati da smo mi snaga koja nudi reforme, nešto suštinsko i kvalitetno“, rekao je Stefanović.\nPrema njegovim rečima, ipak, na građanima ostaje da presude da li u vladi žele da vide lidera SNS Aleksandra Vučića, Ljajića i sve koalicione partnere naprednjaka ili žele da vide “neke tajkune, druge ljude”.\n“Na kraju to će pokazati izborni rezutati i u Novom Pazaru, Novom Sadu, Novom Beogardu i svim drugim opština u Srbiji”, rekao je Stefanović.\nKLJUČNE REČIaleksandar vucicnebojsa stefanovicnovi pazarrasim ljajicSdpSDPS PODELI\ntweet Prethodni tekstMarukić – Gašenje divlje tv Jedinstvo logično!Sledeći tekstSvi ga otkačili – Formira Bošnjački blok sam sa sobom! Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA\nIstaknuto SJENICA: SPALA ŠKOLA NA JEDNO ODELJENJE! Nekada je bilo 13! Istaknuto PRIJEPOLJCI BESNI! Vlast dala pare medijima koji nisu iz Prijepolja a niz Lim pluta smeće! Pet miliona dinara potrošeno! Vijesti Skoplje / Nepoznata bolest se širi regionom, dvoje preminulih, zaraženi izolovani 4 KOMENTARA\n2. Februara 2014. at 08:48\nSvaka čast na dobro organizovanom skupu! Najjača rečenica mu je bila: ” Moraju se desiti promene u Sandžaku,posebno promene u policiji… a i ona bitanga direktor Doma u Tutinu mora da leti odmah…”\nRasime do pobede!!!\nOdgovori pravi tutinac\n2. Februara 2014. at 09:00\nNeka smeti tog direktora doma u tutinu i pola tutina glasa za rasima. evo ti sanse da i u tutinu imas vise od 50%!!\nMahmut sa porodicom,\n2. Februara 2014. at 09:21\nSveje super samo molim te RASIME izbaci djerleka!\n23. Februara 2014. at 10:41\nSNS ima plan I viziju I to pokazuje u praksi,ostali se slepaju da bi ostali na vlasti!Cudno kako neko ko je bio u svim Vladama od 2000. tek sada ima plan I viziju koja se poklapa sa planom I vizijom nekadasnjih,ne tako davnih(izbori u maju 2012.)ljutih protivnika!Ovo prevazilazi granice dobrog ukusa,cak I za politiku!SNS najbolji si,samo napred,ne treba ti niko,napred do apsolutne pobede!


+381 69 574 98 20 +381 62 82 28 617 info@stefanovici.rs\nOptičarska radnja – Očna ordinacija Stefanovići je započela sa radom 2016. godine. Smeštena je nedaleko od naše ordinacije, na Novom Beogradu, u bloku 28. Na ovom linku možete saznati gde se tačno nalazimo. Od samog početka težimo ostvarivanju onih uslova koji će omogućiti najbolju moguću brigu o vašem vidu:\nNaša optika je do sada sarađivala sa više preduzeća, ustanova i institucija, u koji se ubrajaju i Saobraćajni institut CIP, OŠ “Laza Kostić”, Mlinska industrija Popović Šabac… Kao i kod pregleda koji se obavljaju u našoj optičarskoj radnji, u firmama naši oftalmolozi zajedno sa optičarima proveravaju dioptriju uz pomoć aparata. Ovim putem veliki broj ljudi ima mogućnost da proveri svoj vid, da uštedi vreme koje bi odvojili za odlazak u optiku, ali i novac. U tom pogledu nudimo i niz pogodnosti u slučaju da zaposleni odluče da naočare izrade kod nas, od različitih popusta na stakla ili okvire, pa do kupovine putem administrativne zabrane ili kroz isplatu na rate. Ukoliko želite da u svojoj firmi organizujete proveru dioptrije, možete nas kontaktirati putem telefona, mejla ili društvenih mreža.\nMilutina Milankovića 54\nZakazite vaš pregled\nPozivom na broj 062/82-28-617 ili 011/6140-097


PressReader - Alo!: 2018-10-14 - Karleušina vila OD MILION EVRA!\nKarleušina vila OD MILION EVRA!\nMala od skandala više ne želi d odseda po hotelskim sobama, već je rešila da napravi oazu mi kada putuje kod svog supruga\nAlo! - 2018-10-14 - V.I.P. - Piše: SONJA ANDRIĆ sonja.andric@alo.rs\nPop pevačica Jelena Karleuša uskoro će postati ponosna vlasnica vile u Pekingu, ekskluzivno saznaje „Alo!“.\n- Jeleni je dosadilo da odseda po hotelskim sobama, a budući da je sasvim izvesno da će Duško naredne dve i po godine živeti u Kini, logično je bilo da se kupi i kuća. Nedavno je prilikom posete suprugu u Pekingu angažovala najbolju agenciju za nekretnine, te agentima jasno stavila do znanja kakav dom želi. Osim spoljašnjeg i unutrašnjeg bazena, pevačica je insistirala na tome da svaka soba ima svoje kupatilo, da vila poseduje sobugarderober, kao i posebnu sobu za njene cipele, torbe i mnoge druge stvari. Kada su sve stavili na papir, agenti su joj rekli da će takva vila koštati oko milion evra - ispričao je za „Alo!“izvor blizak porodici Tošić.\n- Duško nije želeo da se preterano meša ženi u izbor nekretnine jer je njemu odavno svejedno gde će prenoćiti nakon napornih treninga i utakmica. Ali, kao svaki muškarac koji želi da svojoj lepšoj polovini i ćerkicama ispunjava želje koje su u domenu njegovih mogućnosti, srećan\nje ukoliko u tome uspe priča za naš list dobro upućeni izvor.\nPodsećanja radi, naš najpoznatiji defanzivac Duško Tošić potpisavši ugovor sa klubom „Gvanžu RF“postao je drugi najplaćeniji srpski fudbaler, odmah iza Nemanje Matića. On će za dvoipogodišnji ugovor u ovom Kineskom klubu prihodovati ukupno 14,5 miliona evra. Ova brojka deluje mnogo čak i za vrhunski evropski fudbal, ali Kinezima pare nikada nisu bile problem. Po ovom ugovoru, Duško Tošić bi trebalo da zarađuje 5,8 miliona evra po sezoni. Pretvoreno u mesece, to je nešto malo preko 480.000 evra dok je na nedeljnom nivou to skoro 121.000 evropskih novčanica. Šta je kupovina vile za njega?\nOsim spoljašnjeg i unutrašnjeg bazena, pevačica je insistirala na tome da svaka soba ima svoje kupatilo


Hronika Autor:NIN18. mar. 202111:22\nDramatičan pad prihoda počeo je i pre kovida-19, što upućuje na zaključak da je Krušik napao neki drugi „virus“, u vidu privatnih firmi, koje su mine dobijale po privilegovanim cenama, ili ih čak nisu ni plaćale. Otkako posluje sa GIM-om, koji je zastupao pokojni otac ministra Nebojše Stefanovića, nekada profitabilno preduzeće postalo je gubitaš, a sudbina oko 2.800 zaposlenih sve je neizvesnija, piše današnji NIN.\nPo onoj narodnoj – kako seješ, tako ćeš i žnjeti, uprava fabrike naoružanja Krušik iz Valjeva i država kao njen vlasnik na kraju prošle godine mogli su da uberu samo – gubitke. Minus je, prema zvaničnim podacima iz finansijskog izveštaja Holding korporacije Krušik u 2020. dostigao 577,35 miliona dinara.\nTako su se obistinila strahovanja svih koji su ukazivali da bi pogrešni poslovni potezi koji se vuku godinama unazad, a u koje spadaju i loši, za državnu fabriku štetni ugovori sa privatnim trgovcima oružjem, mogli skupo koštati holding iz Valjeva. Iz bilansa uspeha i bilansa stanja jasno se vidi i da je ta cena u vidu neto gubitka samo u prošloj godini bila skoro pet miliona evra, za 310.000 evra veća od neraspoređene neto dobiti iz svih ranijih godina.\nJoš više od samog gubitka upravu Krušika i državu kao vlasnika trebalo bi da zabrine dramatičan pad poslovnih prihoda, što je svojevrstan signal da firma polako, ali sigurno tone. I dok se zvaničnici hvale kako je Srbija prošlu godinu završila sa padom bruto domaćeg proizvoda od samo jedan odsto i da je po tom pokazatelju bila najbolja u Evropi, poslovni prihodi Krušika, jedne od kompanija za čije je poslovanje država kao njen vlasnik i najodgovornija, pali su za čak 46 odsto, sa 9,6 na 5,2 milijarde dinara.\nDa zlo bude veće, pad je počeo i pre pandemije virusa kovid-19, jer je ta fabrika 2018. imala do sada rekordne poslovne prihode od 11,2 milijarde dinara. To posredno upućuje na zaključak da je Krušik više od kovida-19 napao neki drugi „virus“. Uostalom, na to je prvi put, još u januaru 2020. ukazala Državna revizorska institucija, koja je utvrdila da je mine iz Krušika privatna firma Gorana Todorovića GIM, koju je u više navrata zastupao Branko Stefanović, u međuvremenu preminuli otac tadašnjeg ministra policije i aktuelnog ministra odbrane, kupcima iz inostranstva prodavala po znatno višim cenama i tako ostvareni profit zadržavala za sebe, iako to nije smela. Time je DRI posredno potvrdio da ni Aleksandar Vučić, ni Nebojša Stefanović nisu govorili istinu dok su se trudili da javnost ubede da u poslovanju Krušika sa GIM-om nije bilo ništa sporno i nezakonito.\nJedno od pitanja na koja nikada nećemo dobiti odgovor jeste da li bi pripadnici MUP-a ikada proverili navode DRI o ugovorima Krušika i GIM-a da je na čelu MUP-a ostao Nebojša Stefanović?\nI da li bi, da je država na vreme reagovala i preduzela neke od mera koje su joj bile na raspolaganju, mogla da spreče da Krušik od profitabilnog preduzeća postane gubitaš, čiji će minus morati da pokrivaju svi poreski obveznici, kao što je to već bio slučaj sa nekim drugim javnim preduzećima i onima u vlasništvu države.\nZa sada nema nikakvih informacija o tome šta su pripadnici MUP-a otkrili iz ugovora Krušika i GIM- a, niti nagoveštaja da li će ta navodna istraga biti proširena i na utvrđivanje potencijalnog sukoba interesa i trgovinu uticajem, odnosno na čelne ljude nekih ministarstava bez čijeg zelenog svetla nijedan metak, nijedna mina, nijedna puška ne mogu da budu prodati stranim kupcima. Ostaje da se vidi hoće li istragom biti obuhvaćeni i drugi trgovci oružjem, među kojima je i Slobodan Tešić, jedan od finansijera SNS-a. Nažalost, i pre nego što policija i tužilaštvo kažu šta imaju, neke stvari su sada mnogo jasnije nego što su bile pre godinu dana.\nIzmeđu 2019. i 2020. prihodi Krušika od prodaje proizvoda i usluga pali su sa 8,94 na samo 4,97 milijardi dinara, s tim što su prihodi od prodaje na inostranom tržištu prepolovljeni, sa 7,27 na 3,86 milijardi dinara. Kako li će i samom direktoru Vladanu Lukiću sa ove vremenske distance izgledati neka zvanična saopštenja Krušika iz maja i juna 2020, u kojima je sve vrcalo od optimizma?\nU prvom se navodi da „posebno afirmativno zvuči činjenica da je u prva četiri meseca 2020. na inotržištu zaključeno za 25 odsto više novih ugovora u odnosu na kompletnu prethodnu godinu“ i da su „naša očekivanja da će se ovakav trend nastaviti i u drugom delu godine“. Samo da bude jasno, to\nsaopštenje objavljeno je 19. maja, dakle ne pre proglašenja pandemije, već kada je već ukinuto vanredno stanje uvedeno zbog kovida-19.\nSamo mesec dana kasnije, 17. juna usledilo je i drugo saopštenje, u kome se javnost obaveštava da je uprava Krušika uspela da „u prvih pet meseci 2020. ugovori poslove koji su za 50 odsto veći od celokupnog ugovaranja u 2019. godini“ i da je „Krušik na dobrom putu da ponovo ostvari značajne izvozne rezultate“. Bilo bi lepo da sada direktor i zaposlenima u Krušiku, i članovima Vlade, koji su nadležni za gazdovanje državnim\npreduzećima, objasni kako je posle toliko više ugovorenih poslova sa kupcima iz inostranstva izvoz u 2020. bio za 47 odsto manji nego 2019? I ne bi bilo lepo da sada kao alibi za sve teškoće navodi koronu, jer je u maju i junu 2020. tvrdio da je Krušik, „iako suočen sa krizom svetskih razmera izazvanom korona virusom, uspeo da obezbedi u najtežim trenucima nove poslove, da skoro u kontinuitetu proizvodi i da sebe ponovo\ndovede u stabilnu poslovnu situaciju“.\nNi drugi pokazatelji ne ulivaju nadu da se situacija u dogledno vreme može bitnije popraviti. Neto gubitak bio bi neuporedivo veći od 577 miliona dinara da pad prihoda nije pratilo i značajno smanjenje rashoda, sa 9,17 na 5,48 milijardi dinara. No, razmere problema postaju jasnije nakon dublje analize koja pokazuje da su u najvećoj meri smanjeni troškovi materijala, sa 5,89 na 2,78 milijardi dinara, jer na dugi rok to znači da će biti smanjena i proizvodnja – jednostavno sa manje nabavljenog materijala ne može da se proizvede više mina za prodaju. S druge strane, izdaci za gorivo i druge energente smanjeni su za samo 8,5 odsto (sa 192 na 176 miliona dinara), a troškovi zarada, naknada zarada i ostali lični rashodi za samo osam odsto, sa 3,74 na 3,45 milijardi dinara.\nKrajnje pojednostavljeno, prošle godine je od svakih 100 dinara poslovnih prihoda samo na plate, regrese i druga lična primanja zaposlenih u Krušiku odlazilo čak 66,5 dinara, dok je za sve ostale potrebe – nabavku repromaterijala, delova, investicije, amortizaciju i šta sve još treba – ostajala samo trećina novca. Taj odnos neuporedivo je gori nego 2019. kada se od 100 dinara prihoda za plate i druga primanja zaposlenih trošilo 39 dinara, a godinu ranije samo 29 dinara, dok je za sve druge potrebe ostajao čak 71 dinar. Na stranu što su i prihodi 2018. bili 2,2 puta veći nego 2020. Iako zaposleni svoje nezadovoljstvo polako počinju da iskazuju sve glasnije, velika je nepoznanica kakva će biti sudbina 2.842 zaposlena, koliko ih je prošlog meseca bilo na platnom spisku. Od njih su, kako navode u samoj upravi, dve trećine nekvalifikovani radnici.\nPre nego što su privatni trgovci oružjem počeli da „skidaju kajmak“ i za sebe zadržavaju lavovski deo profita od prodaje mina, Krušik je 2018. imao 3.263 zaposlena, što za stalno, što na određeno vreme. Već naredne platni spisak je bio „kraći“ za 77 imena, a u poslednjih 14 meseci bez posla je ostalo još 344 ljudi. Kako li njima sada zvuči Vučićevo obećanje, koje im je dao prilikom obilaska fabrike, 9. marta 2020: „Nećete imati problema ni sa platama, nećete imati problema ni sa poslom“. A, eto, 12 meseci kasnije, neki od njih ne da nemaju probleme, već nemaju – posao.\nIstine radi, teško da je i moglo biti drugačije, pogotovo ako se ima u vidu da kada se ukupan trošak za zarade podeli sa brojem zaposlenih, ispada da je 2020, kada je Krušik iskazao minus od pet miliona evra, svaki radnik u proseku dobijao veću platu nego 2018, kada je Krušik iskazao neto dobit od dva miliona evra. Očito će i to narod – pozlatiti. Kao i sve ostalo, jer živimo u zlatno doba. Najneobičnije je što se i sama uprava javno hvali da je od oko 54 miliona dolara prihoda lane 35 miliona dolara ili 64 odsto otišlo na zarade i druge naknade zaposlenih, pri čemu je prosečna neto plata bila 56.811 dinara, a regres za godišnji odmor oko 85.000 dinara.\nDa ovako neće moći još dugo svedoči i podatak da su za samo godinu dana dugoročne obaveze Krušika udvostručene, sa 364 na 710 miliona dinara, a obaveze po osnovu dugoročnih kredita od domaćih banaka povećane sa 90 na čak 436 miliona dinara.\nSituacija bi sigurno bila stabilnija da je ta firma uspela da naplati ono što joj, prema mišljenju DRI, duguje GIM Gorana Todorovića. Konkretno, DRI smatra da GIM po osnovu izvoza realizovanog od početka 2019. do 7. februara 2020. nije izmirio obaveze od 10,2 miliona dolara. Iz GIM-a se pravdaju da su neimenovanom posredniku i prevozniku navodno platili 6,47 plus 3,77 miliona dolara, uz obećanje da će svih 10,2 miliona dolara uplatiti Krušiku ako do 31. decembra 2020. ne dostavi dokaze o plaćanju tih obaveza. Ako je suditi po dramatičnom padu poslovnih prihoda Krušika, može se naslutiti da mu GIM nije uplatio tih 10,2 miliona dolara, a DRI još nije objavio novi izveštaj u kome bi trebalo da potvrdi da li je GIM pre 31. decembra dostavio sve tražene podatke i pisane dokaze o tim navodnim uplatama.\nZna se samo da DRI, za razliku od uprave Krušika, do sada trgovcima oružjem nije verovao na „časnu reč“, kao što su to bili skloni i bivši i sadašnji direktor Krušika, Mladen Petković i Vladan Lukić.\n„Kvaka“ je i u tome što DRI smatra da ugovorima o komisionoj proviziji između Krušika i GIM-a „nije predviđena mogućnost da GIM zaključuje ugovore sa posrednicima u inostranstvu i da se naknade po tim ugovorima nadoknađuju iz postignute kupoprodajne cene“.\nDrugim rečima, čak i da je GIM za izvoz angažovao još nekog posrednika, morao je sam da ga isplati, a ovako je za tu navodnu proviziju od čak 8,6 miliona dolara oštećen Krušik. Cinici bi rekli da je dobro što državna firma iz Valjeva nije morala da doplati GIM-u zbog „preskupog prevoza i posrednika“.\nPoslerevizioni izveštaj DRI potvrdio je i pisanje NIN-a da je i nakon što je Tužilaštvo za organizovani kriminal krajem 2019. pokrenulo pretkrivični postupak zbog poslovanja Krušika sa nekim privatnim trgovcima oružjem, GIM nastavio strancima da prodaje mine iz Krušika i tokom 2020. Konkretno, od 4. do 13. januara 2020, dok je većinabzaposlenih u Krušiku bila na odmoru, GIM je za stranog kupca, Ministarstvo odbrane iz Saudijske Arabije preuzeo poslednju, četvrtu turu po osnovu ugovora vrednog 24,8 miliona dolara. U poslednjoj turi kupcu je isporučeno 12.500 razornih mina kalibra 60 milimetara, 37.500 od 81 milimetra, 7.000 od 82 milimetra i 12.500 mina od 120 milimetara. Upravo zbog tog ugovora, koji je zaključen 2018, te godine u Rijad je putovao i otac tadašnjeg ministra policije, a BIRN je objavio kopiju njegove vize, iz koje se vidi da\nje tamo išao kao pravni zastupnik GIM-a, iako su i Vučić i Stefanović u početku negirali da ministrov otac ima bilo kakve veze sa GIM-om, a kasnije da je stalno zaposlen, što niko nije ni tvrdio, jer je do penzije bio formalno zaposlen u Telekomu Srbija.\nNIN je otkrio da GIM ni prilikom preuzimanja poslednje pošiljke iz valjevske fabrike nije poštovao odredbe ugovora, po kome je bar sedam dana ranije morao da uplati sav ugovoreni iznos Krušiku. U maju 2019. čak je reagovalo i Ministarstvo odbrane, koje je na duže od 10 dana u krugu fabrike blokiralo 12 kamiona GIM-a, jer ta firma ne samo što nije pre preuzimanja uplatila ceo iznos za treću turu mina, već je ostala dužna i za mine koje je stranom kupcu isporučila u martu te godine. Tada je pronađeno „solomonsko“ rešenje u vidu cesije. Umesto da Krušiku uplati novac, GIM je iskoristio Zakon o obligacionim odnosima, koji dozvoljava nekom preduzeću da prenese svoja potraživanja na novog poverioca. Tako je GIM mine iz valjevske fabrike izvukao uz pomoć dobavljača, kojima je Krušik bio dužan.\nTi dobavljači su najpre svoja potraživanja od Krušika preneli na GIM, a on je tim potraživanjima „poništio“ svoj dug prema valjevskoj fabrici i tako se dokopao oružja, a da ga zapravo nije platio. Da je ta praksa nastavljena može se zaključiti i po tome što su potraživanja po osnovu prodaje na kraju 2020. bila oko 7,5 miliona evra, s tim što 5,4 miliona evra Krušik potražuje od kupaca iz inostranstva. Iako su ukupna potraživanja od prodaje za oko milion evra manja nego na kraju 2019, to je još jedan dokaz da neki trgovci od Krušika robu dobijaju i na veresiju, iako svi koji se iole razumeju u trgovinu oružjem tvrde da se za takvu robu uglavnom plaća avans i da je niko ne daje dok se ne plati do poslednjeg centa.\nOsim GIM-a, oružje iz srpskih fabrika naoružanja i vojne opreme izvozile su i druge privatne firme, među kojima i Vektura trans pod kontrolom Slobodana Tešića. Posebno osetljiva bila je isporuka za Jermeniju i to dok su trajali sukobi sa Azerbejdžanom, u julu 2020. Ovaj posao dodatno je zanimljiv zbog toga što je 19 dana pre nego što je 9. marta 2018. Vektura trans potpisala prvi ugovor sa Krušikom, Nadzorni odbor ove fabrike dao\nsaglasnost na 7,15 miliona dolara vredan direktan ugovor ove državne fabrike sa Ministarstvom spoljnih poslova Jermenije, ali taj posao nije nikada realizovan, jer nije dobio zeleno svetlo državnih organa.\nZa razliku od Krušika, Tešićeva firma brzo je dobila sve potrebne saglasnosti i sklopila je te 2018. dva ugovora, jedan 28. marta na 5,3 miliona dolara i drugi 28. decembra na 5,73 miliona evra.\n„HK Krušik a. d. i generalni direktor Vladan Lukić žele srećnu Novu godinu svim funkcionerima i službenicima u državnoj administraciji Republike Srbije, kolegama iz odbrambene industrije Srbije, zaposlenima u HK Krušik, poslovnim partnerima i kupcima naših proizvoda, da uspešno ispune sve ciljeve definisane planovima za sledeću poslovnu godinu.\n“ Ovako je glasila novogodišnja čestitka direktora Vladana Lukića, objavljena na zvaničnom sajtu fabrike 31. decembra 2020. Kada vide osnovne brojke iz finansijskih izveštaja teško da će ikome biti do slavlja. Ali, da je u ovom poslu sve moguće svedoči i to što je u jeku afere prisluškivanja predsednika, dok se tragalo za ljudima iz vrha vlasti koji su pomagali mafijaškoj grupi Veljka Belivuka, u Abu Dabiju, pod pokroviteljstvom vrhovnog komandanta Ujedinjenih Arapskih Emirata, šeika Bin Zajeda al Nahjana 21. februara zvanično otvorena 15. međunarodna izložba odbrane.\nPored predstavnika svih većih fabrika namenske industrije, Srbiju su na toj izložbi predstavljali ministar odbrane Nebojša Stefanović i njegov pomoćnik Nenad Miloradović. „Krušikova delegacija je imala priliku da u razgovorima sa ministrom i pomoćnikom ministra sagleda mogućnosti dalje saradnje Ministarstva odbrane sa Krušikom“, zvanično je saopštino iz fabrike posle sajma. Dakle, nastavlja se…\nOd oktobra 2020. u krivičnoj istrazi koju Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal vodi protiv Aleksandra Obradovića ne dešava se ništa, kaže za NIN advokat Vladimir Gajić, branilac uzbunjivača iz Krušika. „Tada je saslušan kao svedok državni sekretar Ministarstva trgovine, a planirano saslušanje direktora Krušika je odloženo zbog njegove bolesti. Skoro šest meseci od tada istraga je u nekoj vrsti hibernacije“, ističe Gajić.\nOn objašnjava da Viši sud još nije odlučivao o pravnom leku, koji je podneo nakon što je njegovu pritužbu Apelacionom tužilaštvu za nezakonito postupanje šefa Tužilaštva za visokotehnološki kriminal Branka Stamenkovića i postupajućeg zamenika tužioca Aleksandra Momčilovića, rešenjem odbio tužilac Ratko Marković, kome je Stamenković šef. Kaže i da je u kontaktu sa Fondacijom Kluni, koja će pratiti slučaj ako dođe do suđenja.\n„Afera Krušik će se pojaviti i u izveštaju Evropskog parlamenta kao problematično pitanje na koje vlast u Srbiji nije dala odgovor“, ističe Gajić. On precizira da je uz saglasnost Aleksandra Obradovića formirao tim advokata koji će ga braniti zajedno sa njim u slučaju da tužilaštvo podigne optužnicu. U tom slučaju branioci Obradovića biće još i advokati Sead Spahović, Slobodan Ružić, Jovica Todorović i Uroš Tešmanović.\naleksandar obradovićGIMKrušikNINoružjeslobodan tešićValjevoVladimir Gajić


biblioteka | BNN\nFranjevačka biblioteka dobila na dar knjigu staru 450 godina\nPrema riječima knjižničara Ivana Ptotudera, radi se u knjizi rimskog historičara i senatora grčkog jezika Sin Cassio Aproniana – Rimska historija (Dione Casio Niceo – Historico Greco Venezia), koja je štampana 1568. godine u Veneciji, i to je najstariji naslov koji posjeduje Franjevačka biblioteka.\nMuzejski predmeti koji krase islamsku tradiciju Bošnjaka\n28.06.2015 - 16:17\nTu možete vidjeti predmete koji krase islamsku tradiciju Bošnjaka ovih prostora. Oni dolaze iz različitih ambijenata – kućnog, džamijskog, tekijskog, zanatskog. Izlošci su trodimenzionalni a Biblioteka ih je dobijala na poklon ili otkupljivala, a vremenom su prerasli u zbirku od preko 1200 predmeta.


ZAPOSLENJE U NEMAČKOJ ZA MEDICINSKE RADNIKE | Škola stranih jezika "Focus" Zrenjanin\nSep 25, 2017 | Obaveštenja | 0 comments\nNjihovi klijenti su klinički centri, regionalni domovi zdravlja i domovi za stara lica, po celoj Nemačkoj. To su pouzdane i stabilne zdravstvene ustanove koje nude odlične uslove za život, rad, napredovanje i usavršavanje.\nUsluge regrutacije medicinskog osoblja, u našoj zemnlji, isključivo plaćaju klijenti koji su angažovali kompaniju „Vispero GmbH“, tako da ne postoje nikakvi troškovi niti obaveze od strane kandidata prema kompaniji „Vispero GmbH“.\nPostoji potreba za kandidatima sa završenom srednjom medicinskom školom i znanjem nemačkog jezika na nivou A1/A2/B1/B2/C1, koji su zainteresovani da žive i rade, u Nemačkoj.\nU saradnji sa Centrom stranih jezika „Focus“, kompanija „Vispero GmbH“ organizovaće besplatane seminare, na kojima možete dobiti sve neophodne informacije, vezano za program koji sprovode u našoj zemlji.\nDa biste prisustvovali seminaru, ne morate imati određeni nivo poznavanja nemačkog jezika. Takođe, ne morate biti kandidat našeg centra.\nBroj mesta na seminaru je ograničen!\nUkoliko ste zainteresovani, neophodno je da se prijavite na broj telefona 023/512-255 ili putem e-mail adrese language.centre.focus@gmail.com.\nCentar stranih jezika „Focus“


Slack Archives - Netokracija.rs\nKako Slack pomaže u očuvanju korporativne kulture?\nKratka horor priča: desila se globalna pandemija i sad svi radimo od kuće.\nKenan Kurdić 11. 1. 2021.\nDa li su nam na Slacku potrebni audio kanal i priče kao na Instagramu? E, pa, dobijamo ih\nSlack se sprema da u svoj program za komunikaciju uvede priče slične onim na Instagramu, ali i mogućnost snimanja audio zapisa - i to pre kraja 2020 godine. Nove funkcije nastaju zbog prelaska na 'remote' režim rada van kancelarija u eri pandemije.\nMarko Crnjanski 8. 10. 2020.\nSkype Teams: Microsoft razvija konkurenta Slacku za bolju komunikaciju unutar timova\nVeć par godina unazad, Slack je ustaljen kao primarni komunikacioni alat za veliki broj zaposlenih u različitim organizacijama ili kompanijama. Ipak, do sada se na tržištu sem HipChata nije pojavila ozbiljnija konkurencija ovom servisu, a upravo ovu situaciju nastoji da promeni Microsoft koji je već počeo sa testiranjem svoje messaging aplikacije 'Skype Teams', koja bi sa veoma korisnim alatima mogla da pomuti račune Slacku.\nMarko Crnjanski 7. 9. 2016.\nSlack uz 2.000.000 dnevno aktivnih korisnika lansirao VC fond vredan $80 miliona\nPopularni servis za komunikaciju unutar kompanije i timova, Slack, predstavio je kasno sinoć ono čemu smo se svi nadali - podršku za 'third-party' aplikacije čime ova dvogodišnja kompanija otvara vrata novim kolaborativnim alatima. Želeći da podrži startape koji bi razvijali aplikacije za Slack, pokrenut je i VC fond vredan 80 miliona dolara.\nMarko Mudrinić 16. 12. 2015.\nSlack ove nedelje otvara podršku za ‘third-party’ aplikacije?\nZa kratko vreme Slack je postao jedna od omiljenih aplikacija digitalaca širom sveta. U pitanju je jednostavan servis za komunikaciju (četovanje) unutar kompanije i timova, koji bi prema poslednjim informacijama mogao da otvori svoju platformu 'third-party' developerima. Takav potez značio bi da Slack zalazi u vode kolaborativnih alata, otvoreno preteći velikim poznatim 'project managment' igračima.\nMarko Mudrinić 14. 12. 2015.\nKako da ostvarite bolju komunikaciju sa vašim kolegama – u kancelariji ili na daljinu?\nKoliko je komunikacija među zaposlenima bitna već odavno znamo - bilo da se nalazite u istoj kancelariji ili ste pak stotinama kilometara daleko. No, kada ste već toliko udaljeni javljaju se i veliki problemi: kako ostati organizovan, kako završiti projekte na vreme? Tri tj. četiri aplikacije o kojima pišemo u ovom tekstu i sami koristimo, a bez njih naša komunikacija na relaciji Beograd - Zagreb - Ljubljana teško da bi bila zamisliva.\nMarko Crnjanski 11. 9. 2015.


Zemlja zelene energije - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Zemlja zelene energije\nOtvoren vetropark "Malibunar"\nZemlja zelene energije\nVetropark „Malibunar“, sa četiri turbine ukupne snage osam megavata, otvoren je danas kod Vladimiraca, a ministar energetike Aleksandar Antić istakao je da time Srbija svakim danom postaje sve više zemlja „zelene energije“ i da se približava cilju da do 2020. godine 27 odsto proizvedene struje bude iz obnovljivih izvora.\n0Piše: FoNet 18. oktobra 2017. 14.28\nSrbija će do kraja 2018. godine imati mogućnosti za 250 megavata iz energije vetra, rekao je Antić novinarima i precizirao da bi do kraja godine trebalo da bude skoro 24 odsto proizvedene struje iz obnovljivih izvora.\nUz podsećanje da je današnji vetropark, koji je izgradila belgijska kompanija Elicio, treći otvoreni u Srbiji, Antić je najavio da je u različitim fazama izgradnje još 500 megavata turbina za korišćenje energije vetra, i kad one budu završene dostići će se 27 odsto dobijene struje iz obnovljivih izvora.\nGeneralni direktor Elisia u Srbiji Emil Dumon rekao je da je „Malibunar“ manji od dva vetroparka koji ta kompanija gradi u Srbiji, jer je počela i izgradnja „Alibunara“ sa 21 turbinom i instalirane snage 42 megavata, čije puštanje u probni rad se očekuje krajem 2018 godine.\nDumon je zahvalio Vladi Srbije, ministru Antiću, predsedniku opštine Alibunar Predragu Beliću i pokrajinskoj vladi na naporima koje su učinili da energija izu obnovljivih izvora bude realnost.\nKako je istakao, kad se završi vetropark „Alibunar“, sa „Malibunarom“ će biti 25 turbina snage po dva megavata, što će obezbediti dovoljno energije za 43.000 domaćinstava i godišnje smanjiti emisiju ugljendioksida u količini od 130.000 tona.\nVrednost investicije Elisia u „Malibunar“ je 14 miliona evra, a za „Alibunar“ će biti uloženo 80 miliona.\nPokrajinski sekretar za energetiku Nenad Grbić naglasio je da je, pored ekološkog poboljšanja, na dobiti bila i opština Alibunar, jer je dobar deo investicije otišao u njen budžet, pošto su većinu posla radile lokalne firme.\nOn je konstatovao da je novi vetropark interes i Vojvodine, koja će imati stabilnije i bolje snabdevanje strujom, jer je do sada 70 odsto energenata nabavlja van svoje teritorije.\nPredsednik opštine Alibunar Predrag Belić je rekao da je taj kraj priroda obdarila vetrovima i zato to treba iskoristiti, a lokalna adminsitracija se trudila i trudiće se da ispuni svoje obaveze u toj oblasti.\nOva značajna investicija je dobrim delom zasluga majke prirode, jer imamo dosta vetra… A mi težimo tome da vratimo prirodi ono što ona nama pruža, napomenuo je Belić i poručio da je cilj lokalne samouprave očuvanje ekološke stabilnosti prirode.\nLokacije „Malibunar“ i „Alibunar“ su izabrane kao najoptimalniji delovi za vetroparkove u košavskom području Južnog Banata, a nakon preciznih istraživanja terena i merenja kvaliteta i brzine vetra.\nKorona virus: U Srbiji preminulo još sedmoro ljudi – svetu „preti katastrofa“ zbog zatvaranja škola, upozorava UN\nIzraelska odbrana Asadovog rođaka


Holender o dolasku u Partizan: Nisam verovao, a onda je sve postalo ozbiljno!\nPočetna stranicaFK PartizanHolender o dolasku u Partizan: Nisam verovao, a onda je sve postalo ozbiljno!\nNovi fudbaler Partizana, Filip Holender, mogao bi da debituje za crno-bele u 163. večitom derbiju.\nSrpska javnost bi mogla da ga upozna večeras u duelu Srbije i Mađarske, s obzirom da je Holender standardan kod selektora Marka Rosija, ali je pitanje da li će ga Italijan staviti u tim s oobzirom da je odigrao 70 minuta u trijumfu nad Bugarskom.\nHolender je u razgovoru za klupski sajt opisao kako je došlo do prelaska u Partizan.\n- Sve se izdešavalo tri, četiri dana pre mog dolaska u Beograd. Menadžer me je prvo kontaktirao i rekao da je Partizan zaintresovan za mene, ali iskreno nisam verovao u tom trenutku u tu mogućnost s obzirom na to da je ostalo par dana do kraja prelaznog roka, a ujedno su me čekale reprezentativne obaveze. Ali, ubrzo nakon toga, sve je postalo još ozbiljnije. Rekli su mi da me čekaju u Beogradu i da već mogu da dođem da potpišem ugovor. Sve se desilo brzo i na obostrano zadovoljstvo, uz veliku želju da se priključim timu - rekao je Holender.\nMađarski reprezentativac ne poznaje nikog iz aktuelnog tima crno-belih, ali je razgovarao sa trenerom Stanojevićem.\n- Partizan sam pratio, više u evropskim utakmicama nego u samoj ligi, jer sam i sam imao treninge i obaveze oko fudbala. Ne znam nikoga iz ekipe, ali sam siguran da ću se brzo i dobro uklopiti u tim. Šefa Stanojevića sam upoznao u Beogradu tokom potpisivanja ugovora. Pričali smo na različite teme, ali kada govorimo o mojoj poziciji konkretno, mogu da igram i na krilu i u napadu. Sve zavisi gde me on vidi u tom trenutku.\nOd večitog derbija očekuje samo jedno.\n- Značilo bi nam da se smanji razlika - zaključio je Holender.


Kupovina znanja: Brzo i povoljno pisanje naučnih radova – STUDOMAT.ba\nKupovina znanja: Brzo i povoljno…\nIzrada seminarskih, diplomskih i ostalih radova koji se pišu na fakultetima u posljednje vrijeme nudi se na društvenim mrežama na kojima su mladi među najaktivnijim korisnicima.\n“Povoljno i brzo radimo sve vrste seminarskih, diplomskih, master, završnih, magistarskih, doktorskih i maturskih radova, eseja i prezentacija za sve fakultete i srednje škole. Javite, a mi ćemo uraditi sve ostalo. Garantujemo uspjeh!”\nPiše: Maja Isović, BUKA.ba\nIzrada seminarskih, diplomskih i ostalih radova koji se pišu na fakultetima u posljednje vrijeme nudi se na društvenim mrežama na kojima su mladi među najaktivnijim korisnicima. Pored Facebook profila koji su kao lokaciju naveli Banjaluku, postoje i regionalni internet sajtovi koji nude prodaju seminarskih radova koje više studenata može koristiti za dvije konvertibilne marke, a naplata se vrši putem SMS poruka. Oni nude i uvid u prve tri stranice rada, pa ističu da studenti mogu izabrati rad koji im najviše odgovara.\nGotovi diplomski i seminarski radovi nude se iz svih naučnih oblasti. Između ostalih, tu su: biologija, bezbjednost i zaštita, ekologija, ekonomija, geografija, istorija, istorija umetnosti, književnost, kriminalistika, marketing, pedagogija, politika, poljoprivreda, pravo, psihologija, religija, saobraćaj, sociologija, sport, zdravlje, kao i, kako stoji na ovim servisima koji prodaju radove, “iz oblasti koje možda baš vama trebaju, a ovde nisu navedene”.\nJedan od mnogobrojnih oglasa ove vrste nudi izradu kvalitetnih seminarskih radova, eseja i maturskih radova po cijeni od 15 do 25 KM, zavisno od težine materije i zahtjeva naručioca, a uz svaki seminarski rad ide i prezentacija u power point-u.\nJoš jedan oglas na koji smo naišli ističe da je on zamišljen kao projekat koji bi omogućio srednjoškolcima i studentima lakšu izradu seminarskih, diplomskih, magistarskih, master i doktorskih radova.\n– Nakon višegodišnjeg iskustva i uspjeha u pisanju mnogobrojnih radova, želja nam je bila da naše usluge približimo što većem broju korisnika. Sve radove koje uradimo su originalni, nisu kopirani ni tuđi izrađujemo ih u saradnji zajedno sa vama, stoji u ovom oglasu.\nPutem društvene mreže, stupili smo u kontakt sa dvije osobe koje pružaju ovakve usluge. Na upit koliko košta seminarski rad iz prava ili ekonomije, dobili smo cijenu od 30 KM, a diplomski rad iz ove oblasti je 80 KM. Na upit o izradi master rada iz psihologije, dobili smo cijenu od 800 KM.\nOsobe sa kojima smo ranije stupili u kontakt nisu željele da razgovaraju za medije o ovoj temi, ali smo poslije dužeg traganja uspjeli da stupimo u kontak sa osobom koja je izradila veliki broj diplomskih, seminarskih i drugih radova, koji se pišu na visokoškolskim ustanovama širom zemlje. Naš sagovornik je završio fakultet društvenih nauka sa ocjenom 10, ali već godinama ne uspijeva da nađe zaposlenje, pa je, kako nam je rekao, odlučio da iskoristi svoju pamet i nešto zaradi. Zamolio nas je da u članku ostane anoniman.\nSvoje usluge ne nudi putem društvenih mreža, već studenti sa njom stupaju u kontakt preko prijatelja, poznanika i drugih koji su bili naručioci usluga. Izrađuje maturske, seminarske, diplomske, specijalističke i magistarske radove, kao i naučne članke koji su uslov za doktorsku disertaciju.\n– Do sada sam pisao magistarske radove po cijeni od 1.500 do 2.500 KM, a doktorske disertacije nisam radio. Za seminarski, displomski ili master rad cijena zavisi od teme i od vrste ustanove kojoj je namijenjen rad, a otprilike iznosi od 30 do 300 KM. Vrijeme za izradu rada se razlikuje u zavisnosti od nekoliko faktora, poput školske ustanove, pristupa predavača predmetu i slično. Za seminarski rad mi treba tri sata, za diplomski sedam do 15 dana, a za magistarski naravno više, kaže za portal BUKA osoba koja se bavi izradom naučnih radova i dodaje da su traženi radovi iz svih oblasti osim iz medicine.\nNaš sagovornik ističe da fakulteti izdaju udžbenike koji su “čista prepisivačina”, pa se pita zbog čega je onda problem da vam neko drugi napiše sminarski ili diplomski rad?\n– Otvorite knjige iz ekonomije, prava ili neke druge oblasti koje su izdate zadnjih godina i u njima ćete naći kompletno iste tekstove, samo negdje bez fusnota. Naučni članci navodno eminentnih stručnjaka iz pojedinih oblasti su ustvari spisak tekstova nekadašnjih autora samo uredno metodološki složenih, kaže nam naš sagovornik.\nPotrebne su promjene na univerzitetima\nKada su uočeni oglasi o prodaji seminarskih radova na društvenim mrežama, Transparency International BiH je želio da podnese prijavu nadležnim organima, smatrajući da se radi o kršenju zakona. Međutim, uvidjeli su da ne znaju gdje bi svrstali ovu djelatnost i da ne postoji osnova po kojoj bi prijavili kršenje zakona. Zbog toga prvo treba u zakonski okvir uvrstiti ovakvu pojavu, jer ako ne piše u zakonu da je nešto zabranjeno, onda je to dozvoljeno, bez obzira što je ovakva pojava očito neprihvatljiva.\nIz ove organizacije ističu da su potrebne promjene na samim univerzitetima da bi došlo do smanjenja ovih pojava, a te promjene se tiču vrednovanja radova i samih zahtjeva prema studentima, kako bi se unaprijedio kvalitet radova i istraživački rad studenata, sa ciljem iskorjenjivanja “copy-paste” pristupa. Na većini svjetskih univerziteta, postoje softveri koji detektuju plagijarizam, a traži se i što originalniji pristup temi.\nIvana Korajlić, portparol Transparency Internationala BiH, kaže da kupovina seminarskih, diplomskih ili master radova predstavlja narušavanje pravila studiranja, predstavlja plagijat i prevaru, u zavisnosti od toga da li je rad već korišten ili ne, a da ne govorimo o narušavanju etičkih normi, a ovo može da ima i elemente krivičnog djela, jer je u pitanju prevara kroz koju se stiče određena korist.\n– Ovakva pojava, koja se sad počela i javno oglašavati kao sasvim legitiman ‘biznis’ postaje sve rasprostranjenija i ne treba mnogo da biste je uočili – dovoljno je pogledati reklame na Facebooku i slično. Međutim, problem je kako na samom univerzitetu pri ocjenjivanju rada uočiti da li je neko zaista pisao svoj rad ili ga je naručio, odnosno kupio. Nažalost, u našem obrazovnom sistemu profesori nisu baš konstantno u kontaktu sa studentima kako bi mogli procijeniti njihov nivo znanja, stil izražavanja, svjetonazore, pa da bi baš mogli pretpostaviti da li je taj rad zaista pisao taj student ili ne, objašnjava Korajlićeva za BUKU.\nObjasnila je da su reklame kojima se nude ove usluge počele da preplavljuju društvene mreže i što je još pogubnije, ne prodaju se samo seminarski radovi, već i magisteriji i doktorati.\n– Ja se samo pitam ko je to toliko kompetentan da može nekome da napiše doktorsku disertaciju, tek onako, što opet govori i o tome koliko smo srozali kvalitet visokog obrazovanja kada smo zaista došli kao u situaciju iz ‘Top liste nadrealista’ da se doktorski radovi kupuju na pijaci. Mislim da su na univerzitetima uveliko upoznati sa ovakvim ‘servisima’, ali nisu još uvijek našli način da im stanu u kraj i kako da ih spriječe. Univerziteti grcaju u brojnim drugim problemima, pa kao da nemaju vremena da se bave i ovakvom pojavom, koja obesmišljava uopšte sve principe obrazovanja, napominje Korajlićeva.\nPrema njenom iskustvu, plagijati i prevare u ovakvim slučajevima mogu se uočiti kroz nijanse – kvalitet rada, stil pisanja, način na koji se rad prezentuje, ali za to je naravno potrebno da predavači posvete vrijeme pregledanju i ocjenjivanju radova, što je opet u dosta slučajeva upitno.\n– Mislim da ne možemo porediti na primjer kupovinu seminarskih radova, koji su se uvijek prepisivali i uvijek će, sa kupovinom završnih master ili magistarskih, ili još gore doktorskih disertacija. Ti radovi bi trebalo da pokažu nečije naučno-istraživačke kvalitete i da donesu novine određenoj naučnoj oblasti. Nažalost, činjenica je da se na ovim prostorima u prethodne dvije decenije potpuno promijenio pristup radu, pa su doktorske disertacije svedene na nivo diplomskog rada, posebno u društvenim naukama, i postale su jedna opšta prepisivačina tuđih knjiga i radova, bez ikakvog doprinosa i novina u naučnoj oblasti, objašnjava ona.\nDodaje da su zbog ovakve opšte atmosfere u oblasti obrazovanja mnogi uvidjeli priliku, pa su odlučili da zarade tako što će prodavati ove radove kao gotove proizvode, a to onda dovodi do toga da dobijamo instant magistre ili doktore nauka, koji kasnije neće imati adekvatna znanja, a postaće profesori na univerzitetima, i podučavaće nove naraštaje, koji neće biti u mogućnosti da nauče mnogo toga od takvih doktora nauka. Tako se obezvređuje cjelokupan sistem obrazovanja.\n– Moram reći da sam izrevoltirana ovim reklamama i šokirana time da neko otvoreno prodaje radove, poslala poruku na jedan od brojeva na reklami, sa pitanjem na koji način funkcioniše ta kupo-prodaja radova i dobila sam odgovor sljedećeg sadržaja, a sačuvala sam ga upravo jer planiram da prijavim ovaj slučaj: ‘Radove radimo do finalnog oblika tj. sve ono što zadovoljava kriterijume Vašeg mentora. Pišemo ih iz literature koju nam Vi preporučite, dostavite, a uglavnom svu literaturu možemo sami nabaviti. Cijena koju odredimo obuhvata izradu rada do finalnog oblika te sve eventualne korekcije koje budu potrebne. Javite nam temu, vrstu rada i broj strana pa ćemo se za ostalo dogovoriti.’ Dakle, u pitanju su ‘profesionalci’ koji se prilagođavaju vašim potrebama i sve je zagarantovano i sve dobijete ‘na gotovo’. Dakle, sigurno postoji cjenovnik, ali zavisi od zahtjevnosti rada, a ja, iako bih zaista voljela saznati kakve su ‘tarife’ za određene radove i koju cijenu recimo ima doktorat, nisam išla dotle u ovoj korespondenciji da bih i to saznala, kazala je Korajlićeva za BUKA portal.\nBranka Rogač, portparol Ministarstva prosvjete i kulture RS, kaže da je na visokoškolskim ustanovama da otkriju korisnike koji kupuju seminarske radove, jer je postupak utvrđivanja plagijata u nadležnosti visokoškolske ustanove i utvrđuje se statutom visokoškolske ustanove.\n– Zakonom o visokom obrazovanju propisano je da se stručni, naučni ili umjetnički rad za koji se utvrdi da je plagijat smatra ništavim, kao i nagrade, zvanja i titule koje je lice koje se koristi plagijatom steklo na osnovu takvog rada. Istim zakonom propisano je da je visokoškolska ustanova dužna da proglasi ništavim sve nagrade, zvanja i titule koje je lice steklo na toj ustanovi, na osnovu takvog rada. Postupak utvrđivanja plagijata uređuje se statutom visokoškolske ustanove u skladu sa zakonom, kazala je Rogač za BUKU.\nDodala je da se zakonom propisuje i novčana kazna za lice koje objavi stručni, naučni ili umjetnički rad za koji se utvrdi da je plagijat u iznosu od 600 do 2.000 KM.\nKada su u pitanju zakonske sankcije, Ivana Korajlić ističe da bi njih trebalo da određuje univerzitet.\n– Na primjer, u Sjedinjenim Američkim Državama, ukoliko vas otkriju u akademskoj prevari, suspenduju vas ili čak isključe sa univerziteta. Kod nas, nažalost, još uvijek nema adekvatnih sankcija koje bi sprečavale studente ili još gore magistrante ili doktorante da se bave ovakvim prevarama. Kada je u pitanju servis koji prodaje rad, pitanje je uopšte gdje možemo svrstati ovakvu djelatnost i pošto je ovo relativno nova pojava, bojim se da je zakonodavstvo ne prepoznaje kao kršenje zakona. Jedine sankcije mogu proisteći iz toga da, na primjer, djelatnost nije registrovana, ili da nisu plaćeni porezi na ugovor o autorskom djelu, iako, naravno, sumnjam da se ugovori zaista zaključuju. To bi tek bilo zanimljivo vidjeti, objašnjava ona.\nDekan Filozofskog fakulteta u Banjaluci, Drago Branković, za portal BUKA kaže da do sada na ovom fakultetu nije utvrđen slučaj kupovine seminarskog, diplomskog ili nekog drugog naučnog rada.\nMilijana Sladojević Maleš, asistentkinja sa Filozofskog fakulteta iz Banjaluke rekla je da zna da postoje brojne stranice koje nude seminarske, diplomske pa i magistarske radove na prodaju “po povoljnoj cijeni”.\n– Koliko sam vidjela na nekim od tih sajtova seminarski može da se kupi i za 6 KM. Ja sam muku mučila sa studentima da napišu rad sami pa kakav god da bude. Rezultat je gotovo uvijek copy/paste opcija tekstova sa raznih stranica na internetu, a nerijetko direktno sa wikipedije koju neki studenti čak navode i u literaturi. Meni je lično i veći problem kako da provjerim radove koje dobijem kad nemam nikakav softver koji bi mi poslužio namjenski tome. Ja kopiram rečenice iz seminarskog u internet pretraživač google pa tako tražim eventualnu podudarnost ili izvor, a to je vrlo sporo i nepouzdano. Da bih tako provjerila jedan seminarski rad potreban mi je cijeli dan, a nekad i više. Toliko vremena za sve seminarske naprosto nemam, objasnila je za BUKU Sladojević Maleš.\nSandro Hergić, student filozofije na Filozofskom fakultetu u Banjaluci, kaže da nije koristio usluge kupovine seminarskih radova, a da mu kao redovnom studentu nije svejedno kada čuje za postojanje takvih usluga.\n– Mislim da su ovakve stvari potpuno legitimizovane otvaranjem brojnih neakreditovanih visokoškolskih ustanova, kaže Hergić za BUKU i dodaje da se samim postojanjem ovih usluga osjeća poniženo, kao i svaki drugi redovni student. Takođe smatra da je daleko veći problem nepostojanje pravih mehanizama za sprečavanje ovakvih radnji.\nNa kraju moramo priznati da nismo čuli da je javno otkriven slučaj kupovine seminarskih ili nekih drugih naučnih radova, da je neki student kažnjen, da je neko javno prozvan za vršenje ovih radnji, a činjenica da postoje oglasi koji nude ove usluge i te kako govori da postoje i naručioci naučnih radova, oni koji su spremni platiti da bi prešli na stepenicu više u akademskom obrazovanju. Potrebno je da se fakulteti više uključe u otkrivanje onih koji nisu spremni zagrijati stolicu i napisati naučni rad, a ukoliko se to ne desi, imaćemo visokoobrazovane osobe koje nisu kompetentne za zvanje koje stoji ispred njihovog imena.


Pink taxi dostupan svima | Forum mladih sa invaliditetom Kragujevac\nPink taxi dostupan svima\nIste mogućnosti za sve! Svet bez razlika!\nPromovisano specijalizovano teksi vozilo za prevoz osoba sa telesnim invaliditetom.\nForum mladih sa invaliditetom Krguejevac i Pink taksi su svečano pustili u rad specijalizovano vozilo za prevoz osoba sa telesim invaliditetom koje će raditi u skladu sa poslovnom politikom ove firme.Ovaj servis će unaprediti mobilnost osoba sa invaliditetom i omogući ti im nesmetan prevoz kako po gradu tako i van njega. FMIKG je sa partnerskim organizacijama i relevantnim predstavnicima Pink taksija definisao protokol o načiniu korišćenju i rezervisanja taski prevoza za osobae sa invaliditetom. U cilju blagovremenog informisanja potencijalnih korisnika Izradjeni su prospekti sa detaljnim pravima ali obavezama kako vozača taksi vozila tako i potencijalnih korisnika ovog servisa kao i info-posteri koji će stajati na vidnim mestim zdravstvenih stanica, domova zdravlja, RH centrima i kliničko bolničkom centru.\nPrevoz korisnika invalidskih kolica je do sad bio otežan ili gotovo nemoguć kada se radi o javnom prevozu. Ako imamo u vidu da grad Kragujevac nema funkcionalne niskopodne autobuse da standardne automobile taksi službi korisnici invalidskih kolica vrlo teško ili nikako ne mogu da koriste i da postoji samo jedno specijalizovano kombi vozilo Gradske agencije za saobraćaj koje ni izdaleka ne može da odgovori na zahtev potenicjalnih korisnika onda problem mobilnosti zaista dobija na svom punom značaju. Tako je više od 600 osoba sa invaliditetom uskraćeno ili potpuno onemogućeno pravo da se slobodno kreću , izvršavaju svoje gradjanske obaveze, leče se , školuji i ravnopravno participiraju društvenom životu svoje zajednice.\nKompanija Pink taksi je pokazala da je drustveno odgovorna i da vodi računa i o sugradjanika koji zbog gabarita i robusnosti invalidskih kolica nisu u mogućnosti da koriste obično taksi vozilo. Nakon samo par sastanak predstavnika FMIKG i Pink taksija nabavljeno je jedno specijalizovano vozilo koje će prevoziti OSI i koji će u skladu sa svojom poslovnom politikom biti dostupno 24 časa dnevno i stizati do korisnika za najviše pet minuta. Vozilo ima adekvatnu rampu kao i sve mere sigurnosti putnika. Njime upravlja profesionalni vozač koji je prošao posebnu obuku i koji poštuje odredjeni protokol o prevozu osoba korisnika invalidskih kolica. Naime, radi se o nizu obaveza i pravila koja vozač mora da ispoštuje kako bi izvršio bezbedan prevoz putnika što pordrazumeva pomoć pri transferu klijenta u vozilo, sigurnosno uvezivanje pojasevima, prevoz kao i pomoć pri izlasku i pristupu objektu do kojeg je klijen krenuo. Kada je u pitanju prevoz maloletnih lica koja koriste invalidska kolica, moguče je organizovati prevoz do željene destinacije uz pismenu saglasnost roditelja.\nOsobe sa svim vrstama invaliditeta\nPOZIV za učešće na IoT hakatonu Kragujevac 22-25.11.2020. 16/11/2020\nFMIKG i Savez za pristupačnost Srbije na sastanku za unapređenje pristupačnosti fakultetima u Kragujevcu 29/09/2020\nFMIKG je potpisao ugovor sa Ministarstvom građevinarstva za realizaciju projekta koji će unaprediti pristupačnost OSI uslugama Centra socijalne zaštite Kneginja Ljubica u Kragujevcu 17/08/2020


Ističe rok za isplatu treće rate poreza na imovinu: Minimalna kazna za izbegavanje plaćanja 50 hiljada dinara\nLokalne samouprave nemaju obavezu da šalju opomene gradjanima, koji su dužnici\nRok za isplatu treće rate poreza na imovinu, po rasporedu koji je predviđen za naplatu ovog poreza, ističe u ponedeljak, 15. avgusta. Nakon te uplate, građanima je ostala poslednja četvrta rata za koju rok ističe 15. novembra. Kazne koje su zaprećene za izbegavanje plaćanja ovog poreza, koji je u nadležnosti lokalnih samouprava, kreću se od 50.000 dinara na više.


Dm predao automobil smart fortwo > Slobodna Dalmacija\nnagradna igra „Lijepa pod naponom“\n23.05.2019. | 15:09\nDm predao automobil smart fortwo\nFoto Anto Magzan\nGlavni zgoditak dm-ove nagradne igre „Lijepa pod naponom“, električni automobil smart fortwo, dobio je svoga vlasnika. Milan Harašić iz Solina sretni je dobitnik novog ljubimca na četiri kotača uz koji vožnja postaje jedinstveno uživanje koje može ponuditi samo električni motor. Smart fortwo potpuno je električni automobil koji će novome vlasniku priuštiti jedinstveno iskustvo nečujne vožnje uz nulte lokalne emisije. Kompaktni smart fortwo krasi privlačan dizajn, a novoga vlasnika posebno veseli što uz električni smart fortwo može doprinijeti i očuvanju okoliša.


Novi Ustav Afganistana i nove nade za stabilniju zemlju - 2004-01-12\nSa početkom ove godine nade u stabilniji Afganistan i jače demokratske institucije u toj zemlji veće su nego ikada do sada. Naime, 4. januara članovi Loya Jirge, odnosno Velike skupštine, usvojili su novi ustav. Taj čin predstavlja, po ocjeni američkog ministra odbrane Donalda Rumsfelda, ”prelomni krenutak:”\n”Svi smo pratili teškoće koje su trajale decenijama kroz koje su prolazili ljudi u Afganistanu, pripadnici brojnih različitih etničkih grupa - građanske ratove, suše, okupaciju. Sada smo svjedoci da je Loya Jirga u procesu postizanja kompromisa, rasprava, debata, glasanja napravila veliki korak naprijed usvojivši ustav koji nudi izglede za budućnost te zemlje. Mislim da je to istorijski čin.\nGospodin Rumsfeld ističe da je proces usvajanja ustava pokazao da su ljudi u Afganistanu odlučni u želji i namjeri da uspostave vlast na umjerenim islamističkim principima.\n”Novim ustavom uspostavlja se ravnoteža između pojedinih grana upravljanja zemljom, proširuje statusna jednakost muškaraca i žena, promovira tolerancija, jača zaštita prava manjiskih grupa i utire put za izbore ovog ljeta.“\nUsvajanje novog ustava nije jedini pokazatelj da je Afganistan na pravom putu. Kako to naglašava američki ministar odbrane, stanje afganistanskog društva poboljšava se svakodnevno: Mala privreda jača, autoput koji povezuje Kandahar sa glavim gradom Kabulom je završen, snažan ekonomski rast, na sreću, prati mala inflacija... Predsjednik Hamid Karzai ojačao je tim koji vodi Afganistan, ministarstvo odbrane pokrenulo je nužne reforme, demobilizacija pripadnika raznih milicija je počela. Sve u svemu, napredak je ohrabrujući.\nMnogo toga se zaista u Afganistanu desilo u posljednje dvije godine, odnosno otkako je, zahvaljući koalicionim snagama koje su predvodile Sjedinjene države, sa vlasti zbačen talebanski režim i razbijena mreža al-Qaidinih terorista koji su podržavali taj režim. ”Mada su sada Afganistanci cijeli jedan svijet daleko od košmara koji su trpjeli pod talebanskim režimom, mada Afganistan ide stazom napretka, pred tom zemljom - kako je to istakao predsjednik Sjedinjenih država George W. Bush - i dalje stoje mnogi izazovi.“


Indonezija: Za jedan dan produžena akcija spasavanja - Naslovi.net vesti\nIndonezija: Za jedan dan produžena akcija spasavanja\nDžAKARTA: Potraga za žrtvama zemljotresa i cunamija na indonežanskom ostrvu Sulavezi, u kojem su prema najnovijim podacima poginule 2.073 osobe, biće produžena za još jedan dan.\nPrethodno je bilo najavljeno da će operacija danas biti prekinuta, skoro dve nedelje posle katastrofe koja je zadesila grad Palu.Indonežanska agencija za vanredne situacije saopštila je da će potraga biti produžena za jedan dan... »\nPosledice zemljotresa kod Balija - najmanje troje poginulih\nPortparol indonežanske agencije za vanredne situacije je na Tviteru objavio da je nekoliko kuća oštećeno u zemljotresu koji je potresao Bali i Istočnu Javu. Indonezija se još nije oporavila od prošlomesečnog zemljotresa i potom... »\nFoto: Tanjug/AP Photo Portparol indonežanske agencije za vanredne situacije je na Twitteru objavio je da je nekoliko kuća oštećeno u zemljotresu koji je potresao Bali i Istočnu Javu. Indonezija se još nije oporavila od... »\nPortparol indonežanske agencije za vanredne situacije je na Tviteru objavio da je nekoliko kuća oštećeno u zemljotresu koji je potresao Bali i Istočnu Javu. Indonezija se još nije oporavila od prošlomesečnog zemljotresa i... »\nSnažan zemljotres kod Balija, najmanje troje mrtvih\nDžAKARTA: Najmanje tri osobe su poginule, a četiri povređene u snažnom zemljotresu jačine šest stepeni Rihterove skale koji je pogodio oblast kod indonežanskog ostrva Bali, saopštili su danas zvaničnici.\nPortparol indonežanske agencije za vanredne situacije je na Tviteru objavio da je nekoliko kuća oštećeno u zemljotresu koji je potresao Bali i Istočnu Javu.Indonezija se još nije oporavila od prošlomesečnog zemljotresa i potom... »\nTrese se planeta: Zemljotresi u Indoneziji i Papui Novoj Gvineji, ima mrtvih! Izdato upozorenje na cunami!\nNajmanje tri osobe izgubile su život u zemljotresima jačine šest i sedam koji su u razmaku od dva sata pogodili Indoneziju i susednu Papuu Novu Gvineju.\nObe zemlje se nalaze u takozvanom "vatrenom pojasu Pacifika", zoni snažne seizmičke aktivnosti na mestu spajanja tri velike tektonske ploče. Potres se tokom noći desio nedaleko od indonežanskih ostrva Java i Bali, a portparol... »\nZemljotresi u Indoneziji i Papui Novoj Gvineji\nDŽAKARTA - Najmanje tri osobe su poginule, a četiri povređene u snažnom zemljotresu jačine šest stepeni Rihterove skale koji je pogodio oblast kod indonežanskog ostrva Bali, saopštili su danas zvaničnici.\nNajmanje tri osobe su poginule, četiri povređene u snažnom zemljotresu jačine šest stepeni Rihterove skale koji je pogodio oblast kod indonežanskog ostrva Bali.\nZemljotres pogodio Bali: Detektovan potres jačine šest stepeni\nZemljotres jačine šest stepeni pogodio je danas oblast kod indonežanskog ostrva Bali, saopštio je Američki geološki zavod, a potres je nakratko izazvao paniku među ostravljanima iako nije bilo opasnosti od cunamija i, za sada, nema podataka o značajnijoj šteti. Epicentar zemljotresa registrovan je... »\nBlic pre 52 minuta još 1 povezana


DAUS: Novembarska nedelja slobodnih aktivnosti - Studije budućnosti\nDAUS: Novembarska nedelja slobodnih aktivnosti\nTokom novembra meseca, studenti DAUS-a su imali priliku da učestvuju u velikom broju slobodnih aktivnosti i da se druženjem odmore od redovnih predavanja. Slobodne aktivnosti su obuhvatile posetu Palati Srbije (bivšem SIV-u), tradicionalnu posetu kafani i odlazak u pozorište.\nObilazak Palate Srbije je organizovan u petak, 23. novembra 2012, a studenti su imali priliku da u pratnji kustosa obiđu salone posvećene bivšim republikama SFRJ i da uživaju u brojnim umetničkim delima smeštenim u njima. Obilazak je trajao skoro 2 sata, međutim interesantna tura upotpunjena brojnim zanimljivim informacijama je doprinela tome da vreme niko nije osetio. Šetnja kroz nekadašnji najviši izvršni organ SFRj je završen u salonu "Jugoslavije", gde su studenti imali priliku da vide možda najveći luster na svetu i da se dive umetničkim delima Petra Lubarde, "Let u kosmos", Lazara Vujaklije, "Putevima Jugoslavije" i triptih mozaiku Mladena Srbinovića, "Stvaranje nove Jugoslavije".\nNarednog dana, u subotu, 24. novembra, studenti su organizovano posetili kafanu "Korčagin" u kojoj su uživali u celovečernjoj živoj muzici i atmosferi jedne od najpopularnijih beogradskih kafana.\nU nedelju, 25. novembra, otišlo se zajedno i u Jugoslovensko dramsko pozorište, gde su studenti imali priliku da pogledaju predstavu Biljane Srbljanović "Nije smrt biciklo (da ti ga ukradu)", čime je obeležen kraj nedelje zabave i slobodnih aktivnosti (do narednog puta).


Postignut istorijski dogovor - Republika Severna Makedonija | EurActiv Srbija\nPostignut istorijski dogovor - Republika Severna Makedonija\nPremijeri Makedonije i Grčke Zoran Zaev i Aleksis Cipras postigli su 12. juna dogovor o novom imenu Makedonije posle višemesečnih intenzivnih pregovora.\n"Postignut je dogovor. Imamo istorijsko rešenje posle dve i po decenije. Naš dogovor uključuje ime Republika Severna Makedonija za opštu upotrebu", izjavio je Zaev novinarima u Skoplju.\nRešenje spora moglo bi da omogući Makedoniji da na samitu EU 28/29. juna dobije zeleno svetlo za početak pristupnih pregovora, kao i da dobije poziv za članstvo u NATO na samitu 11/12. jula.\nGrčka je blokirala napredovanje Makedonije na putu ka članstvu u Uniji i Alijansi, tražeći da se prvo reši spor oko imena bivše jugoslovenske republike.\nOčekuje se da sporazum bude potpisan narednih dana u Prespi, na zajedničkoj granici dveju zemalja, a zatim da bude ratifikovan u makedonskom parlamentu i odobren na referendumu na jesen.\nMakedonija izlazi iz izolacije\nPremijer Makedonije je istakao da se rešavanjem dvoipodecenijsog spora "zemlja izvlači iz izolacije i jača makedonski identitet". "Makedonski jezik, narod, Makedonac, Makedonka, zaštićeni su i ojačani jednom zauvek", rekao je Zaev.\nDogovorom se predviđa potvrda makedonskag jezika u UN – makedonski, macedonian, bez fusnote. Nacionalnost je makedonska/građanin Republike Severne Makedoniije.\nTrgovački kodovi ostaju MK i MKD, ali će biti promenjene registarske tablice iz MK u NMK.\n"Imamo istorijsko vekovno rešenje. Za makedonsku budućnost! Dogovor omogućava ulazak u NATO i početak pregovora sa EU. Ne želimo više poraze, želimo pobede", rekao je Zaev na konferenciji za novinare.\nMakedonski premijer je pozvao predsednika države Djorđa Ivanova i makedonsku opoziciju da podrže dogovor i daju maksimalnu podršku za napredak zemlje i da donesu zajedno odluku za budućnost Makedonije.\nSporazumom uklonjen iredentizam\nPremijer Grčke je sporazum nazvao istorijskim rešenjem koje "sledi nacionalnu liniju" Grčke, "obezbeđuje uklanjanje iredentizma" suseda i "štiti drevnu makedonsku istoriju od svojatanja".\nIz Ustava Makedonije, naveo je Cipras, biće izbrisane reference o makedonskoj manjini u inostranstvu i o potrebi da se ona zaštiti, i biće izmenjen i član Ustava o zaštiti granica tako što će iz njega biti "isključeni problematični navodi".\nCipras je rekao i da će biti "jasne izjave da jezik suseda pripada porodici južnoslovenskih jezika, što ga potpuno odvaja od grčko-makedonskog jezičkog nasleđa i antičke grčke civilizacije".\n"Duboko sam uveren da je ovaj sporazum velika diplomatska pobeda, ali i velika istorijska prilika", rekao je Cipras u "proglasu grčkom narodu" koji je pročitao pred televizijskim kamerama. Dodao je da se ta prilika ne tiče samo grčke nacije, nego regiona u celini". "Ovo istorijski trenutak za Balkan i naše narode".\n"Ovim sporazumom naša zemlja (Grčka) se uspostavlja kao lider na Balkanu i kao pravi stub stabilnosti tog duboko ranjenog područja. Dok zemlje oko nas tonu u sebe, pogođene nacionalističkim mikrobom, Grčka ima vodeću ulogu na Balkanu, kao zemlja koja otvara puteve za mirno rešavanje sporova i za stvaralačku koegzistenciju", ocenio je Cipras.\nCipras je izjavio da će, posle ratifikacija sporazuma u makedonskom parlamentu, "Grčka podržati odluku o otvaranju pregovora o prijemu Severne Makedonije u EU na predstojećem Evropskom savetu" i da će "podržati slanje poziva sa samita NATO za pridruživanje" Makedonije toj organizaciji.\nIstakao je i da će obećano pristupanje Makedonije NATO-u i EU biti obustavljeno ukoliko ona ne izmeni Ustav u skladu sa sporazumom.\nNa kraju procedure će Skupština Grčke ratifikovati sporazum čime će on stupiti na snagu.\nKritike opozicije: Kapitulacija\nLider opozicione grčke Nove demokratije Kirjakos Micotakis kritikovao je sporazum kao "duboko problematičan" i pozvao grčkog predsednika Prokopisa Pavlopulosa da interveniše kako bi se o sporazumu raspravljalo u parlamentu pre njegovog potpisivanja sporazuma.\n"Loš sporazum", rekao je Micotakis i ocenio da "prihvatanje makedonskog jezika i nacionalnosti predstavlja neprihvatljivu nacionalnu kapitulaciju".\nKritičari sporazuma smatraju da Cipras sa tankom većinom u parlamentu nema legitimitet da primeni taj sporazuzm. Njegov partner u vladajućoj koaliciji, nacionalistički vođa Panos Kamenos odbija da ga podrži.\nJedan od tri guvernera grčke provincije Makedonije Apostolos Cicikostas rekao je da to "nije rešenje, nego nacionalni poraz".\nNajveća opziciona partija u Makeodniji VMRO DPMNE ocenila je da dogovor Makedonije u kojem je, kako je rekao, Zaev prihvatio sve grčke zahteve, predstavlja kapitulaciju i najavila da ga neće podržati.\n"Ako Zoran Zaev pokuša švercerski da proturi ovaj takozvani dogovor ili kapitualciju u Sobranju, mora da bude svestan da mora da ima obavezeujući referendum, a ne konsultativan", rekao je Mickovski.\nVisoka predstavnica EU Federka Mogerini i evrokomesar za proširenje Johanes Han čestitali su premijerima Makedonije i Grčke postizanje dogovora za rešavanje spora.\nKako su preneli makedonski mediji, Han i Mogerini očekuju da Savet EU potvrdi preporuku Makedonije za početak pregovora sa Unijom.\n“Ovo ne samo što je zasluženo kao priznanje značajnim reformskim rezultatima te zemlje, već će doprineti i potpunoj primeni dogovora u interesu dve zemlje, regiona i Unije u celini", navodi se u saopštenju.\nČestitkama iz EU se na Tviteru priključio i predsedik Evropskog saveta Donald Tusk, zahvaljujući premijerima što su nemoguće napravili mogućim.\n: Šta sadrži sporazum Grčke i Makedonije\n: Republika Ilindenska Makedonija moguće rešenje spora oko imena\n: EK preporučila otvaranje pregovora sa Makedonijom i Albanijom\n: Intenziviranje pregovora Skoplja i Atine o imenu Makedonije\n: Protesti zbog imena Makedonije


Postavio KucniLekar\t OdMay 1, 2020\nOvo je spisak namirnica koje poseduju neverovatna svojstva koja nam pomažu da se borimo protiv raznih bolesti i da imamo više energije.\nJedna stabljika brokolija osrednje veličine sadrži 100 odsto preporučene dnevne doze vitamina K te gotovo 200 odsto preporučene dnevne doze vitamina C. Koliko je to sjajno? Posebno kad se uzme u obzir da su ovi vitamini od velikog značaja za zdravlje kostiju i mnoga kancerogena oboljenja drže podalje.\nBatat (slatki krompir) s druge strane je veoma bogat vitaminom A poznatom da snažno preventivno deluje na nastanak kancerogenih oboljenja i jačanje imuniteta.\nLosos je jedan od najboljih prirodnih izvora omega 3 masnih kiselina koje su povezane sa smanjnjem rizika od nastanka depresije, srčanih oboljenja i raka. Oko 85 g lososa obezbeđuje vam oko polovinu preporučene dnevne doze niacina koji vas štiti od gubitka pamćenja i Alchajmerove bolesti.