Pismo antifašista: Puzajući fašizam u Srbiji | Autonomija\nPismo antifašista: Puzajući fašizam u Srbiji\nČistka nepodobnih urednika u RTV i drugim medijima samo je deo nastojanja da se uspostavi sistem "jedan narod, jedan glas, jedan vođa"\nSvesni višegodišnjeg medijskog bojkota i marginalizacije, kojima su već decenijama izloženi Savez antifašista Srbije i ostale antifašistički orijentisane organizacije, zbog čega naš glas ne dopire daleko, kao članovi Saveza antifašista osećamo moralnu obavezu da ukažemo da učestali događaji koji u poslednje vreme sve češće uznemiruju javnost – nisu spontani, pojedinačni i jedan od drugog nezavisni slučajevi, već deo dugotrajnog procesa sa nesagledivim posledicama na opšte društvene tokove u Srbiji.\nSvi oni zajedno deo su puzajućeg fašizma koji, ako se ne suprotstavimo organizovanom društvenom akcijom, brzo može da prohoda u uslovima duboke socijalne, ekonomske, političke i moralne krize.\nNeprestano podgrevanje populističkog nacionalizma i upiranje prstom na nekog drugog, uz istovremenu nespremnost da se Srbija iskreno i pošteno suoči sa zločinima koji su zbog ambicija tog nacionalizma počinjeni u njeno ime, balvani su ne samo na putu ka trajno dobrim odnosima sa susedima u regionu, već i balvani na putu Srbije u budućnost.\nNajgrublje kršenje principa vladavine prava do karikaturalnih razmera deformiše parlamentarnu demokratiju koja je u Srbiji sve više samo paravan za samovolju i svestranu diktaturu jednoumlja. Svakom razumnom jasno je da je u beogradskoj Savamali u ime države počinjeno više krivičnih dela. Pasivnost odgovornih državnih institucija, objašnjenja i podrška sa najvišeg mesta samo pojačavaju utisak da je reč o svojevrsnom državnom puču protiv građana i pravno uređene države, pri čemu se državne institucije pretvaraju u partijske formacije za primenu sile, što neodoljivo podseća na neke tragične primere iz evropske prošlosti.\nBeskrupulozni teror tabloida, uz javnu saglasnost nadležnog ministarstva, svesno je usmeren na zastrašivanje građana i izazivanje opšte nesigurnosti za lični integritet, a masovna čistka nepodobnih urednika u RTV, ali i u drugim medijima, samo je deo nastojanja da se uspostavi sistem „jedan narod, jedan glas, jedan vođa“. U takvim okolnostima logično je što se zaoštravaju odnosi sa Haškim tribunalom i što u domaćem pravosuđu zastarevaju postupci protiv jataka nesumnjivih ratnih zločinca. Kako, uostalom, da im sudi država u čijem su prisustvu ubijani sopstveni vojnici da bi se zaštitila tajnost državnih skloništa u kojima su dotični bili sklonjeni?\nU stvaranju društvene atmosfere u kojoj se sve ovo dešava učestvovali su i oni koji su danas opozicija. Revizija istorije na ovim našim prostorima višedecenijski je proces usmeravan sa ciljem da se stvori osnova za rehabilitaciju kvislinga i drugih nesumnjivih saradnika sa nacifašistima u toku Drugog svetskog rata, te da se „cementira“ kolektivni zaborav nad ključnom ulogom partizana i komunista u antifašističkoj borbi i njenom pobedonosnom ishodu u zajednici sa ostalim pripadnicima svetske antifašističke koalicije.\nSve pomenuto i druge slične tendencije sa kojima se danas suočavamo u Srbiji, a imajući u vidu i zbivanja u bližem i daljem okruženju, ističu aktuelnost starog antifašističkog pozdrava: Smrt fašizmu – sloboda narodu!\nRadovan Pantović i Živan Žika Stojšić, učesnici NOB-a od 1941, članovi Predsedništva Saveza antifašista Srbije


Net Hentof: Džezerski život (Utopija) | Jazzin.rs\nNet Hentof: Džezerski život (Utopija)\nUmeju li samo crnci da svinguju? Koju hranu jesti da bi se razumeo bluz? Kako evropska publika reaguje na gostovanja američkih džezera? Da li je Miles Davis smatrao da je previše ako se odobrava sve što odsvira, pa čak i greške? Biti beo ili crn, sa ove ili one strane muzičke pozornice, trezan i čist ili pijan do daske - sve su to delovi džezerskog života\nZbog pristupa muzici kroz priče sa i o muzičarima, amerikanac Nat Hentoff sebe naziva pre džez hroničarem nego kritičarem. Što je zapravo, sasvim blisko istini. Esenciju njegovih napisa u najprestižnijim američkim muzičkim časopisima objavljivanim do šezdesetih čine razgovori sa muzičarima, i oni su okosnica dvodelne knjige koja je prvi put objavljena 1961. godine, a doživela reizdanje 1975. godine. Uvodom u knjigu Hentoff verifikuje i džez/rok fuziju, kao jedinu novinu koja je zadesila džez muziku od kada je napisao tekst o džezerskom životu, iako se, što će se u knjizi videti docnije, pojedini muzičari apriori sa ovom fuzijom i nisu baš nešto preterano slagali.\nSamim uvodom i svojim vidjenjem rok muzike već je otvorena neka vrsta diskursa između tekstopisca i potencijalnog čitaoca koji se može slagati ili opovrgavati pojedine premise, zaključke ili nagoveštaje autora. Postojanje džez kabale, i vispreno pitanje – da li se slušalac ovog muzičkog žanra na neki način može smatrati članom tajnog društva, jedno je od onih nedoumica i razmišljanja koje se nameće nakon što se sklope korice nevelikog izdanja, slegnu utisci o socijalnim, društvenim ili ekonomskim aspektima koji okružuju džezere, a koji su i te kako važni za svakog muzičkog stvaraoca.\nJoš veće pitanje se otvara epilogom u kome se dotiče džez kritika, i stavom o nužnosti da se slušalac analitički treba upoznati sa načinom stvaranja muzike, a potom i iznošenjem odbojnog stava muzičara prema ocenjivanju njihovog stvaralaštva kao neprimerenog, bilo da dolazi od amatera ili mu se obraća muzički obrazovan kritizer. Da niko nije potpuno imun na kritiku, pokazuju i reakcije samog autora koji se kao kolumnista 2004. godine oglasio u Jazz Timesu povodom negativnog prikaza njegove knjige „American Music Is“ objašnjavajući svoj pristup džezu i muzičarima koje je izneo i u ”Džezerskom životu”: akcenat je na ličnosti, ne na procesu stvaranja! Coltraneovski rečeno: Ako muzika ne govori sama o sebi, koja je korist od nje?\nMuzika je samo odraz muzičara. Uticaji koji stvaraju zvučnu sliku jednog Milesa ili Coltranea su mnogobrojni i Hentoff se, krenuvši od opštih stvari, dotakao jako važnih segmenata koji su i danas validni u posmatranju fenomena džeza.\nO ekonomskim teškoćama koje su pratile džezere pedesetih i šezdesetih godina prošlog veka i danas se može govoriti, problemi su aktuelni i primenljivi na savremenu scenu. Malo je onih, koji neće, poput Kena Vandermarka, na svom blogu pisati (iako drugim rečima) o sviranju svake noći i to šest dana u nedelji, samo da bi se preživelo. I naravno da se će odmah potom, postaviti pitanje gde je tu onda prostor za komponovanje i stvaralaštvo. A baš je, ovo, podsetimo, bila slika uspešnijih muzičara sa kraja pedesetih: neprekidna borba za preživljavanje!\nJoš tužnije i mučnije izgleda kada se autor dalje uputi u studiju o narkoticima koji su obeležili (a još češće uništili) pojedine karijere i živote. Iako je najčešće u knjizi citiran Miles Davis (pomenuto je i njegovo četvorogodišnje heroinsko iskustvo), Gerry Mulligan Maligen je kao glavni narator pojasnio svoje viđenje ulaska u svet droge. Ipak, ravnoteže radi, narkomanija je imala i svojih nemilosrdnih protivnika. Na primer, Buddy Rich je, svojevremeno, otpustio pola svog benda na otvaranju kluba Birdland.\nNimalo manje značajan nam se čini segment rasizma koji je duboko ukorenjen u američkom društvu i kojeg su crni muzičari na razne načine doživljavali i preživljavali, uporedo sa šovinističkim odnosom među crnim i belim muzičarima koji su dosta dugo opstajali. Po autorovim rečima, ove suprotstavljene grupacije najviše je „pomirila“ sama publika. Iako je ovo tema poglavlja ”Duša i kelj”, cela knjiga je prožeta primerima zla koje donosi rasizam.\nRasizam se proteže i kroz kritiku Newport Jazz festivala 1960. godine, obeleženog izgredima belih tinejdžera, ali je glavna oštrica upućena organizatorima i programskom usmerenju festivala kojim se degradirala muzika zarad popularizacije i zarade. Nasuprot negativnom stavu prema onome u šta je prerasao festival, stoji podrška Charlesu Mingusu i Maxu Roachu koji su organizovali konkurentski paralelni festival, na taj način pokazujući kuda je Newport trebalo da teži u muzičkom smislu.\nGrupi devojke, klub Savoy, hipsteri, Kerouac, dijalog sa hipsterima u pripoveci Normana Mailera, Hentoffovi su pokušaji da ukaže na mnogo složeniju i važniju ulogu koju džez ima od pokušaja poput Mailerovog (da ukaže na uticaje džeza na ljude sa margine američkog društva). Negira da je u muzici o kojoj piše osnovni osećaj gorčina ili mržnja, navodeći kao primere Mingusa i Monka. Zahtevi koji se stavljaju pred modernog muzičara navedeni su odgovornost i disciplina, što je kontradiktorno sa filozofijom hipstera koji vrednost traži „upravo sada“.\nPrvi deo knjige je napisan tako da nailazimo pomalo i na zbrku misli. Neretko se i u jednoj jedinoj rečenici započinju nove teme. Čitalac će biti u prilici da često zastane i predahne od delom euforičnog, a na momente i monotonog autorovog pisanja. U drugom delu knjige nailazimo na malo drugačiju koncept izlaganja. Ili je, možda, sama priča o nekom od najznačajnijih džez muzičara uslovila potpunu čitalačku pažnju, gutanje strana i dočekivanje zore uz zanimljiv deo o ne baš uvek kontrolisanom Countu Basieju, dostojanstvu i ravnoteži Johna Lewisa, blistavo sročenom portretu zagonetnog čudaka Theloniousa Monka, stalnoprisutnom inventivnom Milesu Davisu ili razjarenom Charlesu Mingusu čijoj se muzici i danas divimo.\nČarolija koju su ovi muzičari na svoj način uspevali da stvore, i to što je autor bio u prilici da se u magiju lično uveri, poseban je i neočekivan bonus i brižljiva borba za čitalačku pažnju. “Džezerski život” je dobro štivo za sve one koji su spremni da se otisnu u pustolovinu i kroz životna iskustva i reči samih muzičara, delove muzičkih kritika ili Hentoffove misli, spoznaju još ponešto o misionarima džeza.\nNajintrigantniji momenat građe je poglavlje o Ornetu Colemanu i fri džezu. Imajući na umu da je knjiga objavljena 1961. godine i da je uz sijaset oprečnih stavova odnosnocitata svojih kolega izneta problematika „nove muzike“, ipak se sam autor o ovoj revoluciji u džezu afirmativno izrazio.\nVreme je najbolji sudija: tekstovi i knjiga preživeli su i ostali aktuelni, do dana današnjeg. Pa čak i kada bi se ovo izdanje svelo samo, na primer, na priču o Theloniousu Monku koji je ostavio neizbrisiv trag i inspiraciju ljudima našeg doba, Net Hentoff bi uspešno ispunio svoj zadatak u publicistici o džezu. Najzad, da sve budu u punom sjaju kako i dolikuje velikanima džez muzike koji su i junaci ove knjige, doprinosi i fotografija Arta Kanea „Veliki dan u Harlemu“ koja je na naslovnim koricama knjige i prikazuje 57 džez muzičara okupljenih u Harlemu: Prez, Monk, SonnyRolins, Dizzy Gilespie… Uz Hentofovo štivo ovo je upotpunjujući okvir za portrete nekih od najznačajnijih džez stvaralaca koje je ova muzika ikad imala.\nTagovi: Knjige, Net Hentoff, Utopija\nJedan komentar "Net Hentof: Džezerski život (Utopija)"\n19/10/2012 у 06:49\nSjajna knjiga! Odličan prevod, danas nažalost redak po punom razumevanju materije, pa čak i same elementarne jezičke kulture. Ali i to je, izgleda, moguće.\nP.S. Mejlerov „Beli crnac“ je esej a ne pripovetka.


Re-walk - Kolpasan\nTuš od livenog mermera (140, 80)\nTuš kada od livenog mermera sa plitkim dnom, koja se može u potpunosti prilagoditi Vašim potrebama obrezivanjem do dimenzije 140x70 Minimalistički savremen dizajn za maksimalnu funkcionalnost.\nOdgovarajuče Kolpa san tuš kabine: Corona TK OPEN, Corona TS OPEN (BLACK), Flex TS + TS 55, Avior soft TK, Virgo UNI TK, Virgo UNI TV2D/S, Montes TK, Montes TV2D/S, Dorsa TK, Dorsa TV2D/S, Pulsar TKK, SQ line TV4D/S, SQ line TV4D/S + TS.\nVgradnja z oblogo.png\nRe-walk 180x80 180 cm 80 cm 15.5 cm\nRe-walk 140x90 180 cm 90 cm 15.5 cm\nRe-walk 140x80 140 cm 80 cm 15.5 cm\n(PDF, 925.88 kB)\nTechnical manual_RE-WALK AxB.pdf\n(PDF, 989.23 kB)\nobrazec za tuš kad po meri_Custom shower form RE-WALK.pdf\n(PDF, 161.98 kB)\nPovpraševanje po izdelku:Re-walk


Vasić i Đerić u Maxi timu za Rio\nČlanovi našeg kluba i državni reprezentativci Miloš Vasić i Radoje Đerić, zajedno sa plivačem Ivanom Lenđerim, rvačem Aleksandrom Maksimovićem i reprezentativkama Srbije u streljaštvu Ivanom Maksimović i Zoranom Arunović, predstavljeni su kao članovi „Maxi tima za Rio“. Članovima ovog tima proces priprema za Olimpijske igre i učešće na njima biće olakšano kroz brojne sponzorske akcije koje će Delez Srbija sprovesti u predstojećem periodu. Olimpijski komitet Srbije i kompanija Delez Srbija, pod svojim formatom Maxi, su krajem prošle godine potpisale ugovor o generalnom sponzorstvu. U okviru ovog programa odabrano je šest sportista u pojedinačnim sportovima koje će Delez Srbija podržavati u predstojećem periodu priprema za Olimpijske igre, kao i tokom samog takmičenja.\n„Dolazim iz kolevke olimpizma – Grčke i znam koliko divljenje izaziva učešće na manifestaciji koja već vekovima okuplja vrhunske sportiste iz celog sveta. Zbog toga je zadovoljstvo svih nas ispred Delez Srbija danas veće, jer okupljamo najbolje sportiste Srbije, koji će učestvovati na Olimpijskim igrama 2016.godine i biti deo „Maxi tima za Rio“. Želim im svima dobrodošlicu u naš „Maxi“ tim. Nadam se da će tokom predstojećeg perioda imati mnogo uspeha u pripremama, kao i da će ostvariti velike uspehe na Olimpijskim igrama. Mi ćemo, kao dobar saigrač, biti tu da im taj put olakšamo“, izjavio je John Kyritsis (Džon Kiricis), generalni direktor kompanije Delez Srbija.\n„Maxi tim je sastavljen od naših olimpijaca, osvajača brojnih medalja na najvećim svetskim takmičenjima, na koje bi deca u Srbiji trebalo da se ugledaju.Siguran sam da će uz podršku našeg generalnog sponzora, kompanije Delez Srbija i svih naših partnera sportisti uspeti kvalitetno da se pripreme za sve izazove koji ih očekuju i da će imati puno uspeha na Olimpijskim igrama u Riju 2016, jer podrška je zlata vredna!“, rekao je Vlade Divac, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije.\nAkcijom „Dinar za Olimpijce“, prvom u okviru sponzorstva, i izdvajanjem dela sredstava od prodaje određenih proizvoda robnih marki Next, Joy, Rosa i Zaječarsko pivo prikupljena su sredstva za kupovinu čamca dvojac bez kormilara za Radoja Đerića i Miloša Vasića, koje tokom predstojećeg perioda očekuju kvalifikacije za Olimpijske igre u Riju 2016. godine. Pod sloganom „Srbija do Rija 2016 – Nova snaga za srpske olimpijce“ kompanija Delez Srbija će kroz brojne aktivnosti pružati podršku našim sportistima. Sa više od 380 prodavnica u oko 60 mesta širom Srbije, Maxi će različitim aktivnostima potrošače i olimpijce okupiti oko istog cilja: da na predstojećim Olimpijskim igrama u Riju 2016 Srbija osvoji što više medalja.


MINISTAR VULIN: Čestitam svim učesnicima združene vežbe "Odgovor 2021", na znanju, trudu i upornosti! (VIDEO) | Happy BSC portal\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin čestitao je danas svim učesnicima združene vežbe policije i Vojske Srbije "Odgovor 2021".\n- Pripadnici MUP-a su na jučerašnjoj vežbi pokazali da Srbija može da se osloni na njih u ratu, kao što se svakog dana oslanja na njih u miru. Predsednik Srbije i vrhovni komandant Aleksandar Vučić uverio se da je srpska policija spremna da po njegovom naređenju odmah postane borbeni deo oružanih snaga Srbije - istakao je ministar Vulin.\nOn je napomenuo da su Žandarmerija i Specijalna antiteroristička jedinica spremne i sposobne da, zajedno sa Vojskom Srbije, odbrane Srbiju od svakog zla i budu oslonac Srbima gde god da žive, dodaje se u saopštenju Ministarstva odbrane.\n- Čestitam svim pripadnicima MUP-a i svim pripadnicima Vojske Srbije, učesnicima združene vežbe "Odgovor 2021", na znanju, trudu i upornosti. Srbija ih je ocenila sa ''Vrlo dobro!''", izjavio je ministar Vulin posle završetka zajedničke vežbe -


Politički zvaničnici u zemlji, posebno rukovodstvo Republike Srpske, imaju odgovornost za smanjenje trenutnih političkih tenzija, a posebice odustajanjem od pokušaja vraćanja unazad,,,\n“Bosna i Hercegovina suočena je s ozbiljnom krizom. Politički zvaničnici u zemlji, posebno rukovodstvo Republike Srpske, imaju odgovornost za smanjenje trenutnih političkih tenzija, a posebice odustajanjem od pokušaja vraćanja unazad te od drugih koraka usmjerenih na podrivanje i destabilizaciju države, okončanjem blokade institucija na državnom i federalnom nivou, primjenom nulte tolerancije prema retorici koja unosi podjele i mržnju, te nastavljanjem aktivnosti koje su nužne za unapređenje prijeko potrebitih reformi koje BiH treba ukoliko želi kretati se putem EU integracija”.\nOvo je isjavio danas visoki predstavnik Kristijan Šmit na sastanku sa ministricom spoljnih poslova BiH Biserom Turković.\nVisoki predstavnik naglasio je čvrsto opredjeljenje međunarodne zajednice za očuvanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH i njenog puta da postane energična, demokratska i prosperitetna zemlja, saopšteno je iz OHR-a.\nNEWER POSTNova pobjeda u novim dresovima: Mozzart podržao OFK Pridjel\nOLDER POSTBeograd: Otvoren Krajiški likovni salon


Savršen završetak "Vila" festivala - oradio.rs\nZa razliku od subote, koja je bila udarna, poslednji dan "Vila" festivala u Vrdniku prošao je mirnije, ali ništa manje zanimljivije. Zatvaranje su definitivno obeležili muzički nastupi bendova E-Play i Warpaint, kao i pozorišna predstava "Prah".\nPoslednjeg dana festivala posetioce, koji su na ovaj način odlučili da provedu nedelju, dočekao je bogat program, a kao i prethodna dva dana organizatori su se potrudili da tako bude i za najmlađe. Slušali su bajke, razgovarali sa učesnicama Rok kampa za devojčice i gledali film "Leto kada sam naučila da letim".\n"Leto kad sam naučila da letim"\nMuzički program je već u 18 časova otvorio beogradski alternativni rok bend E-Play koji je "pokidao" svoj nastup. Publika je mogla da čuje žestoku rok svirku, a nakon nastupa delovalo je kao da su "ostali žedni" još tvrdog zvuka.\nNakon toga usledio je nastup hrvatske pop zvezde Natali Dizdar. Za razliku od E-Playa, njen koncert je obeležio znatno laganiji ritam i blaži pristup. Publika je bila prilično sramežljiva u početku, ali kako je vreme odmicalo, nisu mogli da ostanu imuni na predivan glas Natali, koja je do kraja ispraćena gromoglasnim aplauzom.\nPored muzičkih nastupa, najviše pažnje izazvala je predstava "Prah" urađena po drami jednog od najpoznatijih mađarskih pisaca Đerđa Špira. U pitanju je tragikomedija koja govori o porodici na ivici siromaštva. Ne čudi što je publika bila zainteresovana za ovu predstavu, jer je imala priliku da uživa u majstorskoj izvedbi dvoje velikana naše glume - Nataše Ninković i Zorana Cvijanovića. Oni su po završetku zasluženo ispraćeni ovacijama.\nIako je atmosfera nakon toga malo splasnula, neumorna publika se uputila ka glavnoj bini gde je iščekivala nastup američkog indie rock benda Warpaint, koji je bio zakazan za 23 časa. Čekanje se definitivno isplatilo, jer je su četiri devojke iz Los Anđelesa priredile sjajan koncert za savršen završetak festivala "Vila" na Fruškoj gori.


► Autobus Niš ekspresa blokirao put Prokuplje-Ribarska Banja\nKako su rekli agenciji Beta u predstavništvu Niš ekspresa u Prokuplju, njihov autobus je imao havariju i ostao u snegu još juče po podne, a svi pokušaji da se pokrene i ukloni sa kolovoza su bili bezuspešni.\n"Zbog ovakve situacije nismo mogli svojim automobilima ni do kuća, ni iz njih. Čistač snega, kao ni vozilo hitne pomoći u slučaju potrebe ovde neće moći da prođe", kazali su zabrinuti stanovnici Džigolja.


Navike u Srba - SCB doo - Distribucija pića i hrane u HoReCa sektoru\nGde izlazimo, šta naručujemo i koliki bakšiš ostavljamo?\n22 Decembar 2018 | Navike u Srba\nPoznajete navike svojih gostiju - znate koja kafa najviše ide, koje pivo se pije, šta se doručkuje ili večera, koja salata je in, a koji slatkiši se najrađe jedu. Poznajete svoje goste, a kakve su navike u Srbiji generalno, saznajemo iz istraživanja Smartplus research agencije.\nStranci su uglavnom opčinjeni noćnim životom u Srbiji, a koliko mi domaći koristimo priliku da u njemu uživamo - ne baš toliko puno. Nešto manje od trećine ispitanika izjavilo je da u provod izlazi jednom u nekoliko meseci. Jednom mesečno izlazi više od 25% ispitanika, jednom nedeljno 15%, a ima i onih koji su izjavili da uopšte ne izlaze u klubove, kafane ili diskoteke, čak 17%. Ovo je prosečna situacija, a procenti se menjaju zavisno od starosne strukture i naravno imovinskog stanja.\nViše od polovine ispitanika rađe bira da se sa prijateljima sastane na mirnijim mestima gde mogu da razgovaraju, a svirkama i klubovima se raduje četvrtina ispitanika.\nIako se u Beogradu poslednjih godina otvara sve više specijalizovanih restorana za one koji ne jedu meso i proizvode životinjskog porekla, skoro 95% ispitanika se izjasnilo da ne spada ni u jednu od ponuđenih kategorija: vegeterijanac, semi-vegeterijanac, vegan. Izgleda da uprkos trendu novih restorana, kod nas ipak preovlađuje tradicionalan način ishrane. Dobro je to za one koji u ponudi imaju specijalitete od mesa, ali i 5% je solidna ciljna grupa na koju mogu da računaju vlasnici restorana koji u ponudi imaju samo vegeterijanski ili veganski meni. Bitno je da ima da se nađe za svakoga po nešto, a za nekoga i sve, zavisi koliko je ko izbirljiv.\nSvi vole sniženja i akcije, po istraživanju žene ipak malo više, ali svakako 22% ispitanika oba pola često kupuje na akcijama dok 45% ponekad, retko se odluči na proizvod koji je na sniženju 24%, a nikad 9% ispitanika. Šta nam može reći ova statistika ako uzmemo da su ispitanici u anketi sličnih navika kao i vaši gosti? Ukoliko u svoju ponudu povremeno ubacite neke akcije, žene će se veoma obradovati a većina gostiju će se i odlučiti za akcijsku ponudu.\nVerovali ili ne, čak 12% građana Srbije je izjavilo da ne pije kafu. Sa druge strane postoje oni koji dan ne mogu da započnu bez šoljice ovog napitka, a popiju i po nekoliko tokom dana, što iz navike a što iz potrebe da ih održi koncentrisanim i što budnijim. Ovako stvari stoje kada su u pitanju vrste kafe – najvećem broju građana Srbije (82%) turska kafa je prvi izbor, zatim idu sa instant, espreso, filter, druge kafe. Eto, ukoliko u svojoj ponudi nemate tursku ili kako je negde zovu domaću kafu, možda je vreme da je uvedete.\nViše od polovine ispitanika kada je u kafiću ili restoranu naruči kafu, 18% pivo, 12% sokove, 5% čaj, a u manjim procentima druga alkoholna ili bezalkoholna pića. U letnjim mesecima svakako više „idu“ pivo, vode i limunada, u hladnijim danima poručuju se i kuvano vino i topla čokolada. Izbori nam se menjaju sa dobom dana, vremnskim prilikama i raspoloženjem. Ono što je evidentno je da su rakije dosta dobile na popularnosti i u mnogim lokalima smenile viski sa pijedestala najtraženijeg žestokog alkoholnog pića.\nDok je u nekim zemljama, kao što su na primer Sjedinjene Američke Države, ostavljanje bakšiša nešto što se podrazumeva, kod nas je situacija malo drugačija. Petina građana Srbije nikada ne ostavlja bakšiš, dok ostali ostavljaju i to najčešće u iznosu od 5-10% od iznosa računa a retko 20 ili preko 30% od ukupnog ceha. Ne verujemo da je u pitanju nezadovoljstvo uslugom, koliko ekonomska situacija gde su mnogi prinuđeni da vode računa o svakom izdatku.\nKao što smo rekli na početku, vi najbolje znate navike svojih gostiju i po tome koncipirate ponudu i pravite trebovanja. Baš nas zanima da li se uklapate u ove statistike!


Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAjur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml cene\nHibiskus je biljka iz porodice Malvaceae, a u narodu je poznat kao „japanska ruža„, Iako se gaji u celom svetu prirodno stanište hibiskusa su topli i umereni, suptropski i tropski regioni, Poreklom je sa prostora današnje Indije i Kine, Smatra se da je u Evropu stigao tokom 1731, godine, po povratku biologa sa istraživačkih pohoda iz Azije, Uglavnom se uzgaja kao ukrasna biljka, ali takođe je p... specifikacija\ncena 436,00 din | prodavnica (1)\nHibiskus je biljka iz porodice Malvaceae, a u narodu je poznat kao „japanska ruža„, Iako se gaji u celom svetu prirodno stanište hibiskusa su topli i umereni, suptropski i tropski regioni, Poreklom je sa prostora današnje Indije i Kine, Smatra se da je u Evropu stigao tokom 1731, godine, po povratku biologa sa istraživačkih pohoda iz Azije, Uglavnom se uzgaja kao ukrasna biljka, ali takođe je poznat i lekovit čaj od hibiskusa, a ne zaostaje ni njegova popularnost u kozmetiškoj industriji, Cvet i list hibiskusa se od davnina koriste za kozmetičke tretmane, Posebno je popularan i cenjen u Ajurvedi- indijskoj tradicionalnoj medicini i kineskoj narodnoj medicini, U Indiji je najpoznatiji crveni hiskus ( hibiscus rosa- sinensis) ili na hindu- javakusuma, Njegova svojstva su vrlo korisna za negu kose i kože glave i odlično je sredstvo za prevenciju problema kao što su perut i opadanje kose, HIBISKUS: Deluje na kožu glave umirujuće i hladeće, što je od velike,,\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ženska kozmetika cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ajur Veda Ženska kozmetika, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml. Pre kupovine, podatke za Ajur Veda Hampon Sidha Hibiskus 200ml proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


STIGAO ODGOVOR SA KUBE: Američke sankcije su u funkciji unutrašnjih političkih ciljeva | Novosti.rs\n- Odlučno odbacujem uključivanje Revolucionarne nacionalne policije i njena dva vodeća zvaničnika na lažne američke liste. Ove proizvoljne mere koriste se pored dezinformacija i agresije kako bi se opravdala nehumana blokada Kube - napisao je kubanski ministar inostranih poslova Bruno Rodrigez Parilja na Tviteru.\nPrema njegovim rečima, nedavna diskusija američkog predsednika DŽozefa Bajdena sa Kubancima koji žive u SAD protiv Havane isključivo je vezana za domaće političke ciljeve u američkoj državi Florida.\nOn je poručio i da je sastanak Bajdena sa kubanskim izbeglicama farsa kojom se opravdava promena politike protiv Kube, kao i da je američka vlada zainteresovana samo za izbornu mašineriju na Floridi i zanemaruje tvrdnje kubanskog naroda.\nKuba Amerika sankcije sankcije Kubi Bruno Rodrigez Parilja


AKCIJA „INSPIRIŠI SLOBODU“ U TRAVNIKU – CEM – Centar za edukaciju mladih Travnik\nHome Vijesti JAVNO ZAGOVARANJE AKCIJA „INSPIRIŠI SLOBODU“ U TRAVNIKU\nCentar za edukaciju mladih prošlog petka organizovao je akciju „Inspiriši slobodu“ sa učenicima Mješovite srednje tehničke škole „Travnik“, u okviru projekta „Transgeneracijsko prenošenje nasilja-prekidanje kruga zlostavljanja“.\nCilj akcije, koja je u okviru ovog projekta dosad održana u Jajcu i Bugojnu, je podizanje svijesti učenica i učenika srednjih škola o problemu nasilja nad ženama i djecom, kao i prevencija transgeneracijskog prenošenja nasilja među njihovim vršnjacima. Učenici su informisani o ozbiljnosti ovog problema, te pozvani da se pridruže CEM-ovim aktivnostima na njegovoj prevenciji.\nAkciju su vodili učenici srednjih škola iz Jajca, Travnika, Novog Travnika, Viteza i Bugojna, koji su prošli CEM-ovu obuku za vršnjačke edukatorice i edukatore na temu nasilja nad ženama i djecom.\nU školi je održan i sastanak Anti-violence Board-a, radnog tijela koje čini deset učenika iz navedenih gradova, a čiji cilj je umrežavanje vršnjačkih edukatora i koordinacija zajedničkih aktivnosti. Odbor je na ovom sastanku definisao aktivnosti u okviru obilježavanja 04. juna – Međunarodnog dana djece žrtava nasilja, u svih pet gradova istovremeno, što će biti i centralna aktivnost projekta.


Zavisnost od interneta - testirajte sebe i proverite da li ste zavisnik - AV market Blog\nNaslovna Zanimljivosti Zavisnost od interneta – testirajte sebe i proverite da li ste zavisnik\nZavisnost od interneta – testirajte sebe i proverite da li ste zavisnik\nSigurno ste mnogo puta čuli za pojam zavisnost od interneta i možda vam je zvučalo čak i smešno, ali takva vrsta zavisnosti zaista postoji i psioholozi joj pridaju sve veći značaj. Ono što je važno je prepoznati simptome ove zavisnosti, koji mogu biti fizički i psihički i što pre potražiti stručnu pomoć. U ovom tekstu navešćemo najčešće simptome koji ukazuju na zavisnost od interneta.\nNema sumnje da nam je internet u velikoj meri olakšao život, pre svega tako što nam je omogućio lakši pristup informacijama. Osim toga, sada možemo biti u kontaktu sa većim brojem ljudi iz raznih delova sveta. Putem interneta danas možemo kupovati, naručivati hranu, plaćati račune, raditi, pa ponekad ne moramo da izlazimo iz kuće. Internet nam je definitivno uštedeo vreme, posebno nas je poštedio čekanja u raznim redovima.\nMeđutim, ova priča je mač sa dve oštrice. Internet nam jeste olakšao život ali doveo je do niza drugih problema, a najveći od njih upravo je zavisonost od interneta. Mnogi korisnici interneta postali su zavisni zato što baš sve obavljaju online i gotovo da ne izlaze iz kuće. To za sobom vuče niz problema, kako psihičkih tako i fizičkih, koje mogu ozbiljno ugroziti zdravlje ukoliko se ne saniraju na vreme.\nTako je zavisnost od interneta postala zvanična dijagnoza prema poslednjoj ediciji Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders. A u publikaciji na sajtu National Center for Biotechnology Information, studija koju je uradio Department of Adult Psychiatry na Poljskom medicinskom univerzitetu, istraživači su došli do zaključka da je zavisnost od interneta mnogo raširenija nego što mislimo. Oni su došli do zaključka da je ovom zavisnošću posebno ugrožena mlađa populacija, kao i deca u najranijem uzrastu. U suštini, rezultati pokazuju da je čak svako četvrto dete zavisno od interneta. Iako je zavisnost od interneta kao potencijalni poremećaj nedovoljno ispitan i definisan, ova statistika je posebno zabrinjavajuća i tim problemom se treba što pre pozabaviti.\nPostoji nekoliko vrsta zavisnosti od interneta i kompjutera\nZavisnost od interneta i kompjutera se manifestuje na nekoliko načina i pokriva nekoliko različith stepena i oblasti upotrebe interneta. Ovo su neke od njih:\n– Prezasićenost informacijama i zavisnost od istih\n– Zavisnost od pojedinih oblika prisilnog ponašanja, kockanje, igrice i slično\n– Zavisnost od sajberveza\nKako dolazi do zavisnosti od interneta?\nStudija Univerziteta u Ajovi pokazuje da je zavisonost od interneta veoma česta među muškarcima uzrasta od 20 do 30 godina koji pate od depresije. Zapravo, stručnjaci smatraju da osobe koje pate od neke vrste mentalnog poremećaja imaju veliku predispoziciju da postanu zavisni. Na primer, među zavisnicima ima i mnogo anksioznih koji ne žele da izlaze iz kuće zbog strahova i na internetu nađu svoje utočište. Nedostatak emotivne podrške je isto jedan od uzroka zavisnosti. Među zavisnicima su i ljudi koji pate od ostalih vrsta zavisnosti. Sramežljivi ljudi, ljudi pod stresom i nepoverljivi često su zavisnici od interneta.\nKoji to znaci ukazuju na zavisnost od interneta?\nOni mogu biti fizički i psihički i mogu varirati od osobe do osobe.\n– Euforija kada je osoba ispred kompjutera\n– Nemogućnost poštovanja plana i rasporeda\n– Nedostatak osećaja za vreme\n– Izbegavanje obavljanja bilo kog drugog posla\n– Bol u vratu, kičmi, sedalnom delu\n– Drastične promene u telesnoj masi\n– Nesanica ili loš san\n– Otežan i mutan vid\nUticaj kratkoročne i dugoročne zavisnosti od interneta na organizam\nKratkoročna zavisnost utiče tako što osoba ne završava svoje zadatke na vreme, neodgovorna je i goji se. Dugoročne posledice mogu biti ozbiljni bolovi i deformacije određenih delova tela, problemi sa vidom, može izazvati i finansijske probleme, posebno za one koji su zavisni od kupovine ili kockanja preko interneta. Bitna je i socijalna komponenta, osoba gubi osećaj za stvarne kontakte sa ljudima i sve više pokazuje interesovanje samo za kontakte online.\nUkoliko otkrijete da ste zavisni od interneta možete potražiti pomoć, ili se potruditi da sami sebi pomognete. Glavna stvar kod samopomoći je naći balans u svemu. Najbolje ćete postupiti ako jasno postavite granicu kada internet prestaje da bude koristan za vas i postaje štetan. Na ovaj način ćete uspedi da izvučete sve benefita online surfovanja i nikada nećete postati zavisni od inteneta.\nPrethodni tekstPraktični i korisni gedžeti za plažu\nSledeći tekstZaštita tehničkih uređaja od sunca – par korisnih saveta


U 500 sela - 500 zadruga, izdvojeno 25 miliona evra - PKS-RPK Novi Sad\nU naredne tri godine u 500 velikih sela biće formirano 500 zadruga, za šta je Vlada Srbije izdvojila 25 miliona evra, izjavio je 5. jula 2017. godine ministar zadužen za regionalni razvoj Milan Krkobabić tokom posete Topličkom okrugu.\n– Da bi srpsko selo opstalo i funkcionisalo na najbolji način moramo obezbediti ambulantu, poštu, crkvu, osnovnu školu i zadrugu – rekao je Krkobabić, a saopšteno je iz njegovog kabineta.\n– To se može dogoditi samo ukoliko im omogućimo da biraju – rekao je Krkobabić.\n– U takvim okolnostima izbegli bismo probleme sa kojima se u ovom trenutku susreću malinari i proizvođači žita u Vojvodini – rekao je ministar.\nKrkobabić je obišao i poljoprivrednu zadrugu „Topličko sunce“ u selu Resinac, kao i zadrugara Vladana Orlovića.


Stanovništvo u regionu i kod nas (11/13): NSBuild Forum\nStanovništvo u regionu i kod nas\t18 dec 2012 23:34\t#201\nMakedonija, Albanija to ko nije video ne može da shvati. To su orijentalne zemlje sa mnogo nižim nivoom razvoja od nas. stanovništvo kulturološki potpuno daleko od nas, puno mladih ali realno gledano zaostalo i siromašno i prepuno kriminala.\nU Albaniji je bio popis tu je Tirana jedini veći grad sa oko 420k stanovnika. Tu je i Drač na moru sa oko 120k stanovnika. Tirana je samo dvadeset km od mora i za mene je to enigma kako to da je ta država toliko van sveta a tako blizu civilizaciji- Italija se može videti sa Albanskih planina.\nRealno Tirana se ne može uporediti u ničemu sa NS sem po veličini. Tirana je nešto veća.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t18 dec 2012 23:37\t#202\nU Makedoniji nije bio popis a neće ga ni biti jer Albanci prave probleme. To je jedna nesretna zemlja koja će tek imati problema. U Makedoniji je Skoplje sve. Grad ima oko 600k stanovnika (videćemo) a ostala mesta propadaju (Bitola Kumanovo Štip Veles Tetovo)\nStanovništvo u regionu i kod nas\t18 dec 2012 23:51\t#203\nSvaka čast za trud! Imaš plus od mene.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 09:37\t#204\nE bogami i od mene imaš plus i pivo na sledećem susretu\nMeni je ovo zanimljivo iako znam dosa ovih podataka ali kada neko to ovako izloži na jednom mestu... odlično!\nNismo deca, naravno da broj stanovnika nije jedini a ni najvažniji parametar ali jeste značajan. Međutim, mnogo je važnije kakav je tip grada, koliko je značajan u zemlji, koliko je infrastrukturno uređen,...\nTako da slažem se sa rankom i ja mislim da je NS još i dobro prošao kroz ovih 20tak godina i i dalje ima veliki potencijal.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 10:43\t#205\nI od mene 2P.\nPivo i plus.\nPosto se kao politicki prognozer ocigledno neces napiti, mala kompenzacija.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 12:55\t#206\nhvala na pivima. Ako mi žena vidi pivu u frizu ja ću reći da ste vi doneli\nMoram nešto reći i o Sloveniji i Kosovu.\nSlovenija ima dva veća grada Ljubljanu i Maribor, dva srednja Kranj i Celje i nekolko manjih Jasenice, Velenje, Kopar...\nOni imaju ogromnu razliku u odnosu na nas. Recimo fond plata Ljubljane je kao fond plata Beograda. Ljubljana ima 272k stanovnika a 200.000 zaposlenih.\nZnači u jačini privrede i bogatstvu su superiorni šampioni Balkana. Da ne govorim o geo položaju pored mora, pored Alpa, priroda prelepa. Razlika između nas i njih je u čuvanju prirode. Mi imamo na hiljade divljih deponija na obalama reka i u gradovima a oni mislim da nemaju ni jednu. Oni poštuju svoju prirodu.\nLjubljana je sad malo manja od NS (uvek je bila veći grad i to liga iznad) ali je privreda i bogatstvo ubedljivo na strani Ljubljane. U Sloveniji je pozitivan prirodni priraštaj i LJ ima blagi porast stanovnika\nMaribor je veličine Subotice ili Osijeka ali je mnogo uređeniji i kompletniji. Priroda oko Maribora je predivna. Voleo bi da NS ima stadion kao što je Mariborski gradski.\nO Sloveniji je dovoljno reći da recimo Kranj ili Celje imaju po oko 40.000 stanovnika a oko 50.000 zaposlenih u svakom gradu.\nPoslednja izmena: 19 dec 2012 13:10 od ranko su ns.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 13:06\t#207\nKosovo je sušta suprotnost. Priština i Prizren su veči gradovi, tu su još Peć i Mitrovica, i nekoliko ogromnih sela kao Uroševac (Ferizaj) Gnjilane...\nPrivreda Prištine je nekoliko puta manja i zaostalija od privrede NS, nezaposlenost ogromna, kulturni jaz prevelik, krvna osveta plemena, neobrazovanost. Priština i Kosovo je bliže Avaganistanu nego Evropi.\nU vezi Kosova bi rekao da im je jako važno što su se sa Albanijom povezali modernim autoputem.\nO politici Albanaca neću ništa reći, svi vi imate svoje stavove i ne bi da vam ih menjam\nPoslednja izmena: 19 dec 2012 13:12 od ranko su ns.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 13:07\t#208\nTo je to, a dalje se snalazite. Idem da popijem ove pive\nStanovništvo u regionu i kod nas\t19 dec 2012 13:11\t#209\nTo sto Ranko kaze za Ljubljanu moze se reci za celu zemlju. Slovenija izgleda fenomenalno. Na putu NS - Sirig ima vise djubreta nego u celoj SLO. Duplo. Vece su Svabe od Nemaca i Austrijanaca zajedno.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t22 dec 2012 19:51\t#210\nSvako treba da krene od sebe. Minimum troje je jedini način za prostu reprodukciju...koliko znate ljudi oko sebe koji su spremni na taj korak?! Ja pored sebe znam još svega nekolicinu...svi samo na svoje dupe misle! Kriza i nemaština su samo izgovor - malo ljudi je spremno da se žrtvuje a za više dece je žrtva neophodna. Naravno, šlag na tortu predstavlja kriminal u porodilištima gde vam je za pomaljanje nosa potrebno €€€. Stoga ćemo za deset narednih godina postati stariji minimum onoliko koliko smo trenutno stariji u odnosu na prethodni popis...\nPoslednja izmena: 22 dec 2012 19:52 od ZORLUS.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t22 dec 2012 22:17\t#211\nPremestio sam ti post u adekvatniju temu.\nDelimično se slažem sa tobom, a delom uopšte ne.\nPrvo, troje u odnosu na dvoje i nije neka žrtva u finansijskom smislu.\nDrugo, valjda se i žena nešto pita. Rađati decu nije mala stvar.\nTreće, rađati decu zbog države/nacije/naroda mi je totalno besmisleno. Složićeš se da ih rađaš zbog sebe, i zbog njih samih, da bi imali braću i sestre\nI poslednje, pad broja stanovnika će se nastaviti, ali će se u jednom momentu stabilizovati, kad te porodice od 1,2 i 3 deteta budu raširene u više generacija.\nTrenutno starimo ubrzano uglavnom jer stari naša najbrojnija populacija, a to su bejbi bumeri, posleratnih desetak generacija.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t22 dec 2012 22:52\t#212\nsad mrzi me da razmišljam ali to mi je povezano sa matematikom. evo malo piramida koje više nisu piramide\nStanovništvo u regionu i kod nas\t22 dec 2012 23:31\t#213\nLepo slikovito objašnjeno.\nVide se "rupe" u piramidi tamo gde su bili svetski ratovi pa se deca nisu rađala, i vidi se taj bejbi bum posle Drugog Svetskog Rata.\nTo su ljudi kojih sad ima najviše od svih u našoj populaciji, od 45-og do 55-og godišta.\nI lepo se vide kako generacije dolaze u talasima.\nDeca bejbi bumera su takođe jedan veliki populacioni talas.\nPoslednja izmena: 22 dec 2012 23:32 od Dukelander.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t23 dec 2012 00:05\t#214\nKvalitetnu roditeljsku brigu mogu da dobiju najviše 3-4 mladunca. To bih podržao nelinearno, kao i specijalne slučajeve tipa pet u glavu, šest u glavu i sl. Manja doza bi sledila za sledeći okot, bilo jednočlani, bilo višečlani, čisto ako se nekom omaklo i ako kvota nije već probijena specijalnim slučajem. 8, 9, 10 i više, smatram nekontrolisanim razmnožavanjem i prebačaj bih pokrio običnom socijalom i pokušajem edukacije. Bojim se da bi nagrađivanje prema učinku značajno smanjilo odliv lažnih azilanata.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t23 dec 2012 23:53\t#215\nmal nisam umro sad mal nisam umro sad\nhvala ti turbo na ovim divnim komentarima...\nStanovništvo u regionu i kod nas\t26 dec 2012 15:18\t#216\nKao što sam rekao - svako treba da krene od sebe. Podrazumeva se da decu rađaš radi sebe i radi njih samih. Upravo tom analogijom pominjema da treba misliti na natalitet - ne zbog nekakvog patriotizma/države/nacije već zbog budućnosti te iste dece koju rađaš (ili ne rađaš). Na tvoju konstataciju da "se valjda i žena nešto pita" odgovaram upravo pominjanjem žrtvovanja iznad. U tom smislu muškarac mora da da 100% kako bi olakšao ženi pre- i post-porođajni period (u protivnom nema pravo na žalbu). E sada, ukoliko žena i pored sve pažnje koju dobija nije spremna za zajednički inters, onda taj par ima problem. Konačno, tvoja konstatacija da razlika između dvoje i troje dece u finansijskom smislu i nije baš nešto po meni definitivno stoji. Za decu jednostavno mora biti - tu pitanja nema i nebitan je broj dece. Ipak, ja nikada nisam pomenuo da su finansije ključni problem već naprotiv smatram da je to sebičnost. Većina ljudi jednostavno nije spremna da žrtvuje svoj luksuz i komoditet radi bebe pa se onda vadi na nemaštinu. To je gola činjenica.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t27 dec 2012 06:59\t#217\nVećina ljudi jednostavno nije spremna da žrtvuje svoj luksuz i komoditet radi bebe pa se onda vadi na nemaštinu.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t31 dec 2012 09:32\t#218\nPoslednja izmena: 31 dec 2012 09:36 od Otis Driftwood.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t31 dec 2012 10:33\t#219\nIz nekog razloga predvidjaju pad broja stanovnika, ali stvarno ne znam kako ce se to desiti. Imamo pozitivan prirastaj, najmladji smo grad u Srbiji, i imamo konstantan dotok stanovnistva iz drugih sredina.\nStanovništvo u regionu i kod nas\t31 dec 2012 11:33\t#220


Sportske.net - Glasine sve jače, Klop odlazi, ovo je scenario, 70% šansi!\nGlasine sve jače, Klop odlazi, ovo je scenario, 70% šansi!\nHoće li presuditi izazov karijere i ultimativni cilj, ili to može da sačeka?\nKonačno lepe vesti, Fati izbegao najgore\nMaler za malerom, Ramos pozitivan!\nIako Jirgen Klop demantuje, on bi prema tvrđenju nemačke javnosti, mogao da napusti Liverpul za manje od 18 meseci. Ako ostane bez trofeja, uz trzavice koje ima sa američkim vlasnicima koji ne ulažu očekivani novac, zbog pandemije, lako bi, par godina pre kraja ugovora mogao da ode.\n"Bild" je navodno došao u posed informacija da su šanse porasle jer Klop ne želi da propusti sledeći voz. A on je, pogađate, Nemačka.\n"Panceri" bi mogli da ga sačekaju do posle Mundijala u Kataru i onda mu daju šansu što je utimativni san menadžera Liverpula. Za njega bi to trebalo, ako je bio iskren, da bude poslednji posao u karijeri jer smatra da bi nakon toga trebalo da se povuče i da postoji život posle fudbala.\nList je izračunao da će Klop 70% prihvatiti ponudu Nemaca, i da bi dodatni stimulans mogao da bude i nemačkog domaćinstvo EP 2024. To bi bilo drugo od ujedinjenja Nemačke i treće na teritoriji zemlje.\nKlop bi mogao da ubrza odlazak iako on i žena Ula nemaju ništa protiv da ostanu do kraja ugovora u Liverpulu jer se veruje da ako bude video da Liverpul ne može da se nosi sa Sitijem i Pari Sen Žermenom koji ulaže ogroman novac, ne želi ponovo da dođe u situaciju da se bori kao sa Dortmundom protiv Bajerna.\nTe bitke je opisao kao "oni imaju bazuku, a mi luk i strelu", na duže staze te borbe se gube. Liverpul jasno nije Dortmund, ali odsustvo ulaganja od strane Fenvej sportsa je dokaz da oni i dalje veruju u "Manibol" koji su uspešno primenili u Red Soksima.\nIako iz Bostona to demantuju, sama odluka da ne kupe vrhunskog štopera, nego Kabaka koji je daleko od toga je navodno frustrirala Klopa, koji gleda kako se lekarska ordinacija puni.\n"Nije mi potreban odmor, pitanje je hoće li me smeniti ili ću sam otići. Ali neću odmor", demantovao je Klop da će godinu dana pauzirati nakon odlaska iz Liverpula.\nOn je dodao da ima energije, da se raduje izazovima i da će se boriti, iako ne oseća neu posebnu podršku u klubu, niti za tim ima potrebe.\nSvestan je da će ga gledati kroz rezultate. Deluje bezbrižno jer, svi kažu, posao u Nemačkoj ga čeka.


Marin Vegar: Mejdan je pravo mesto za reprezentaciju - Možemo od 0 do 4 | Balkan Handball\nNIGDE MU NIJE DOBRO KAO U REPREZENTACIJI – Gregor Ocvirk „kao mašina“\nHome / Intervju nedelje / Marin Vegar: Mejdan je pravo mesto za reprezentaciju – Možemo od 0 do 4\nBosanskohercegovački reprezentativac, Marin Vegar, pokušaće sa svojim reprezentativnim drugovima da na pravi način iznese start kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020 na kome tim Bilala Šumana čekaju zahtevni rivali – Belorusi u gostima u četvrtak i Česi u tuzlanskom „Mejdanu“ samo dva dana kasnije.\nSa Marinom, levim bekom rumunske Steaue, videli smo se posle remija njegovog tima u sedmom kolu domaćeg šampionata u Temišvaru, gde su vicešampioni odigrali uzbudljiv meč sa domaćom Politehnikom 23:23.\n← Prethodni članak INTERVJU – Dejan Milosavljev: Još uvek ne mogu da verujem da sam deo ovakve ekipe\nNaredni članak → DO HANDBALL #4 – Pero Milošević: Da Kil nije bežao od Portlanda, Lovćen bi igrao polufinale LŠ!\nUmesto sezone potpune afirmacije nakon osvajanja...


Sve više anoda iz borske Topionice - Radio televizija Bor\nproizvodnja u julu\nBOR - Prema podacima Rudarsko topioničarskog basena Bor Topionica i rafinacija bakra je u julu primila ukupno 35.450 tona vlažnog koncentrata bakra, 13.333 tone uvoznog, a ostalo iz basenskih rudnika, sa 6.804 tone bakra. Od ove količine 218 tona je iz borskog dela Jame, 2.200 tona iz „Velikog Krivelja“ i „Cerova“, 1.522 tone iz Rudnika bakra Majdanpek i 2.863 tone iz uvozne prerade.\nZa to vreme ukupno je prerađeno 37.266 tona suvog koncentrata bakra, odnosno prosečno 1.202 tone dnevno. Proizvedeno je 7.876 tona anodnog bakra, što je jedan od mesečnih rekorda otkad radi nova linija. Topionica je u julu, prema rečima nadležnih, zabeležila sasvim solidnu preradu hladnog materijala. Preko konvertora i šarže prerađeno je više od 2.000 tona, što je skoro identično u odnosu na materijal koji se stvara u proizvodnji, odnosno koliko se stvori, toliko se i preradi.\nTopioničare ipak i dalje opterećuje zaliha hladnih materijala koji su nastali u periodu uhodavanja nove tehnologije.\nFabrika sumporne kiseline „pratila je“ proizvodnju u Topionici i dala 28.849 tona kiseline ili 930 tona prosečno dnevno. Radila je bez ikakvih problema, a posebno treba istaći dobru konverziju gasa posle prosejavanja katalizatora, kažu u RTB-u Bor.\nIz Elektrolize je u julu izašlo 6.035 tona katodnog bakra, od čega 3.200 tona od sopstvenih sirovina, a ostalo je iz uvozne prerade. Zabeleženi su dobri rezultati i ostalih proizvoda, prvenstveno „plavog kamena“ - 102,5 tona bakar-sulfata, dok je u Zlatari kampanja proizvodnje plemenitih metala, šesta ove godine, protekla očekivano.\nTransport TIR-a imao je dosta posla s obzirom na proizvodnju koju „prati“. U drumskom saobraćaju radilo se punim kapacitetom, jer je njegova obaveza da preveze sav koncentrat i repromaterijal, dok je u železničkom saobraćaju dopreman uvozni koncentrat i otpremane cisterne sa sumpornom kiselinom.\nPošto je dotok vode smanjen, ona se pumpa u Borsko jezero, kako bi se održao njegov nivo. Budući da je u julu smanjen priliv iz zlotskog dela i Beljevinskog izvora upumpavano je 20.000 kubnih metara vode dnevno i tako je održan nivo u neophodnim granicama. Po svemu sudeći, isto to će morati da se čini i ovog meseca.\n"Van Gogh" i vatromet 6. avgusta u Boru\nViše iz ove kategorije Veći sadržaj bakra u rudi od planiranog na kopovima »


Zanimljivosti dana : Čudni saobraćajni propisi!\nČudni saobraćajni propisi!\nObjavljeno 07 jul 2014 | Autor Zanimljivosti dana\nVeć smo jednom pisali o čudnim i glupim saobraćajnim propisima tj zakonima.Saobraćajnim propisima koji apsolutno nemaju smisla ili su prestari ali oni i dan danas postoje na štetu ili žalost vozača!....\nMi smo uspeli da "iskopamo" još par tih čudnih, uvrnutih i besmislenih zakona koji se upotrebljvaju još uvek u nekim državama širom sveta....Naravno ,Sjedinjene Američke Države su apsolutni šampioni, ali tu su druge zemlje....\nNa Aljasci zabranjeno voziti psa zavezanog na krovu automobila\nU kanadskom gradu Montrealu postoji čudan saobraćajni propis u kom stoji da ne smete da blokirate automobilski prilaz. Sve bi bilo u redu osim činjenice da ćete biti kažnjeni i ako blokirate ulaz u svoje dvorište.\nU Kaliforniji je zabranjeno spavati na kolovozu, a nije dozvoljeno ni pucanje u životinje iz automobila. Izuzetak su kitovi!\nU Pensilvaniji (SAD) kroz poljoprivredna područja tokom mraka vozač mora da zaustavi vozilo, ispali signalnu raketu i čeka 10 minuta da se stoka skloni sa puta, a čitav postupak se mora ponavljati svakih 1,6 kilometara.\nU Alabami je zabranjeno voziti zavezanih očiju,ali je dozvoljeno da vozite u suprotnom smeru jednosmernom ulicom ukoliko imate prikačen fenjer.\nU Nju Džersiju ne smete da se namrštite saobraćajnom policajcu?!\nU Danskoj vozači pre nego što uključe motor automobila,moraju obavezno treba da pogledaju ispod automobila. Razlog je moglo bi desiti da se ispod automobila nalazi dete koje se igra žmurke.\nU Luksemburgu svi automobili moraju da imaju brisače. Čak i oni terenska vozila koja nemaju vetrobransko staklo, poput bagija.\nU gradu Sarasota na Florida (SAD) kazna za udaranje pešaka kolima iznosi 78 dolara.?!\nU Koloradu (SAD) i dalje postoji zakon po kome je zabranjeno voziti crni automobil nedeljom\nU Francuskoj vozači u automobilu moraju da imaju alkotester, jednokratni i višekratni, a izuzetak su vozila koja imaju ugrađenu blokadu za vozače u alkoholisanom stanju.\nU Nemačkoj ako ostanete bez goriva u rezervoaru sledi "sočna" kazna.Isto tako zabranjeno je voditi životinje na povocu dok sedite u automobilu, a osim za pse pravilo važi i za konje, krave i druge životinje.\nU Švajcarskoj nedeljom ne smete da perete automobil?!.Zvuči vam čudno??Pa Švajcarcima je veoma važan nedeljni mir, pa su tim danom zabranjene mnoge bučne aktivnosti kao što je pranje automobila.\nNa Kipru zabranjeno je jesti i piti dok se vozi. Ne sme ni voda da se pije. Kako biste se osvežili, morate stati sa strane i ugasiti motor.\nU Singapuru postoji isto tako jedan bizaran zakon po kom se vozilom ne sme prići na manje od 50 metara od pešaka koji pokušava da pređe ulicu na pešačkom. Apsolutno neizvodljivo, ali je zakon i dalje u upotrebi.\nU Japanu ako poprskate pešaka na trotoaru dok jurite pored njega u svom automobilu bićete kažnjeni sa oko 50 evra. U Australiji je strogo zabranjeno ostavljati ključeve u vozilu.\nU Južnoj Africi domaće životinje imaju pravo prvenstva na javnim putevima Vozač mora da ustupi pravo prvenstva svakoj osobi koja vodi domaću životinju a koja to zatraži podizanjem ruke. Kazna ako ne uradite po propisu je 500 dolara američkih.\nU Nju Orleansu i u Memfisu postoji saobraćajni propis koji kaže da ako žena upravlja automobilom ispred nje mora da ide muškarac sa istaknutom crvenom zastavom u znak upozorenja?!\nVIDEO:Najveći i najteži smaragd na svetu na aukciji!\n18, jan 12\n"Teodora" kako je ime najvećeg i najtežeg smaragda na svetu će biti prodat onome ko…


Bovernier: smeštaj za odmori i domovi - Valais, Švajcarska | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Bovernier\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Bovernier\nCeo prostor (planinska kuća) · 5 gostiju · 4 kreveta · 2 kupatila\nChalet dans le vallon de ChampexChalet indépendant de 100m2 sur 3 niveaux à 15 mn de Martigny ( fondation Gianadda, cinéma, restaurants, supermarché...) à 4 km de Champex ( restaurants, lac, piscine, ski, piste de ski de fond, raquettes, nombreux itinéraires de ballades...) à 4 km des Gorges du Durnand à 20mn au départ du domaine skiable de Verbier et Bruson Accessible toute l'année\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Bovernier\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Bovernier\nSoba Forum Midi sobe\nSuperbe havre de paix, villa privée. Séjour Amour.\nDizajnirajte planinsku kuću u idiličnom okruženju\nRustikalni mazot u vinogradu Valais\nPlaninska kuća s pogledom na jezero i jacuzzijem, saunom i vrtom


Uskoro će svet i zvanično da upozna novi iPhone 8, za mnoge možda nedostižan telefon. Naime, iPhone 8 je jedini proizvođač OLED ekrana za novi iPhone, a njihova cena je dva puta veća nego kod običnih telefona. Pa se očekuje da će novi iPhone biti skuplji nego svi njegovi predhodnici.\nNovi iPhone 8 će se, najviše od svih prethodnih razlikovati upravo po OLED ekranima. Samsung je, navodno, s Apple-om ispregovarao prilično dobru cenu za iste. Umesto dosadašnjih 45 do 55 dolara za obične okrene iPhone 7, Apple će Samsungu plaćati 120 do 130 dolara za OLED ekran novog iPhone-a.\nSpekuliše se da će koštati oko 1.000 dolara, dok će onaj s največim kapacitetom memorije u SAD biti 1.199 dolara. Analitičar koji prati poslovanje Apple-a Ming Či Kuo kaže da Appl očajnički pokušava da naše drugog dobavljača za OLED ekrane, dovoljno kvalitetnog i pozdanog, kako bi konačno mogao da snizi cenu ove ključne komponente.\nCoca-Cola lider u oblasti održivosti


Zaboravljeni brat Džeja Ramadanovskog: Jedini je on pljunuo Arkanovu sliku | Krajina.BA\nZaboravljeni brat Džeja Ramadanovskog: Jedini je on pljunuo Arkanovu sliku\nDžamba je nestao je prije 28 godina. Posljednji put viđen je u ranim jutarnjim časovima ispred kockarnice “London” na uglu Kneza Miloša i Kralja Milana, poslije tuče na šestom spratu Beograđanke.\nKobnog jutra 23. septembra 1992. godine Iso je pripit došao u kockarnicu na šestom spratu “Beograđanke” koju je tada obezbjeđivala agencija “Delije”, a čiji je vlasnik bio Arkan. Već na izlazu iz lifta Džamba se, navodno, sukobio sa žestokim vratarima. Nije htio da plati ulaznicu, a poslije kraće prepirke pljunuo je Arkanovu sliku.\nOkršaji iz devedesetih\nPrethodni članakČeh ponovo na golu Čelzija\nNaredni članakOglasio se Darko Lazić nakon smrti oca


Meteorolozi upozoravaju: Dolaze nam velike padavine, evo u kojem periodu\nRedakcija 08.05.2019 08:15\n“Istina je da ide promjena vremena i to mogu reći prilično izražena promjena vremena u nedjelju uzrokovana ciklonalnim poljem koje će se razviti u Genovskom zaljevu, a potom će se širiti prema našim krajevima uslovljavajući poprilično obilne količine padavina. Ako je vjerovati prognoznom materijalu s kojima raspolažemo i generalno taj materijal pokazuje da su količine padavine dosta visoke, čak i ansambl produkti koji vam mogu dati nešto više informacije o samom praćenju razvoja vremena slične stvari potvrđuju”, kaže Sladić i dodaje:\n“Međutim, problem je što modeli već danima uporno biraju onu nama nepovoljniju putanju, a to je da idu od Jadranskog mora naglo ka sjeveru. Odnosno idu ka istočnom Balkanu i tu doslovno bi se zarobili u mjestu, jer su okruženi blokom anticiklonalnog polja. Odnosno polja visokog zračnog pritiska koje se pruža od Turske, preko Crnog mora, na Rusiju, na Skandinaviju i ovamo na zapad na Španiju. Sada vidite taj krug u kojem taj nestabilni sistem ostaje doslovno zarobljen. Nema kud da ide. Onda govorimo o takozvanoj kvazistacionarnosti takvog sistema. Što znači doslovno da sistem ostaje zarobljen na jedno mjesto. Pumpa vlagu, velike količne vlage”, ističe Sladić i dodaje:\n“To se desilo 2014. godine. Ciklon je ‘zakočio’ nad našim područjem, pumpao je vlagu s područja Jadrana i samo je u valovima neprekidno i kontinuirano donosio vlažne zračne mase, naravno padavine koje su bile izuzetno jake na sjeveroistoku i sjeveru naše zemlje i onda smo vidjeli šta je bilo za posljedicu te 2014. godine.Premašili smo historijske rekorde, a tada su zabilježene i poplave. Ja ću biti iskren i reći da postoji mogućnost za dosta velike količine padavina u periodu od 12. do 15. maja i to je gotovo neminovna činjenica. Da li će biti poplava to je još uvijek upitno”, kaže Sladić.\n“Teško je govoriti o količinama padavina u narednom periodu. Dosta će ovisiti o položaju samog ciklonalnog polja, ali ono što mogu orijentaciono reći, najviše padavina bi bilo u istočnom, sjeveroistočnom i sjevernom dijelu, te djelomično centralnim predjelima Bosne. Ne možemo sa sigurnošću reći od 12. do 16. maja kako će to sve ići. Do nedjelje znamo da će biti uglavnom lijepo vrijeme, izuzmemo li četvrtak koji će donijeti prolazak jedne fronte, malo padavina. Petak je posljednji dan za koji možemo reći sigurno prognozu i po njoj se ravnati, a sve nakon toga je nesigurno.Uzmemo li u obzir da trendovi već četiri ili pet dana unazad idu u nepovoljnom smjeru, onda itektako postoji veliki rizik i prilično jak signal da će obilnije padavine zahvatiti našu zemlju.\nDa rezimiramo, količina padavina ovisit će od ciklone, od samog kretanja ciklone, odnosno položaju te nestabilne zračne mase i naravno ovisit će od područja u kojem se budemo nalazili. Najviše padavina kako smo rekli trebalo bi biti u istočnom, sjeveroistočnom i sjevernom dijelu, te djelomično centralnim predjelima Bosne. Ponegdje bi one mogle prelaziti i oko 100 litara po metru kvadratnom”, rekao je Sladić za Radiosarajevo.ba.\nSlično su najavili i naši “lovci” na oluje. Na Facebook stranci Bosnian Storm Chasers, još uvijek neoficijalno, najavljene su velike količine padavina u narednom periodu.\nNaredni članakUspjeh Sarajlije u zemlji sa više od milijardu stanovnika


Presuda ko kec na desetku\tsubota, 17 novembar 2012 01:22\tpiše: Lazar RotkvaracAminovanje sopstvenog ZlaZa vlastodržačku garnituru u Srbiji, haška, a oslobađajuća presuda hrvatskim generalima Markaču i Gotovini nije mogla doći u bolje vreme. Ko kec na desetku!Sada se svo sopstveno Zlo može opravdati Tuđim.Da bi se Mržnja i Revanšizam još brižnije ''zalivali''; a sudeći po izjavama i komentarima - rekli bi da Srbija jedva čeka povoljan momenat - pa da opet krene u ratove.Mlađa generacija, odrasla i odgajana u Nepoverenju, Mržnji, Nasilju - a ograđena najvišim zidom Samoizolacije, sudeći po svemu - biće navigovana u smeru ''OPRAVDANOG'' izliva mržnje i nasilja prema svemu i svakom.Jer su sada SVI neprijatelji SrBstva!Zbog čega nikog ne treba da začude neki vrlo skori huliganski ispadi - razbijene glave - zapaljeni automobili stranih tablica - a možda se nekom ''posreći'' i da nekog kokne.Da li neko zaista veruje u reči histeričnih zvaničnika - koje će do sutra boleti neka stvar za sve; ubrali su svoje političke poene, narod će po ko zna koji put biti zabavljen nečim drugim sem pukog preživljavanja - a moći će se opravdati i Samoizolacija i prilaženje Rusiji.Da li će sav ovaj protest imati nekog uticaja i efekta na Svet - takođe zaokupljen svojim sopstvenim problemima?Naravno da neće.Hoće li se neko uzbuđivati što se Srbija vratila u period Miloševića?Neće.Jednostavno će je prepustiti samoj sebi.\nOpširnije...\tIsforsirana ''proslava dana oslobođenja''\tpetak, 09 novembar 2012 07:06\tpiše: Miloš Podbarčanin1918 spontano - danas usiljeno i režiranoNovoizabrane Vlasti u Srbiji se prosto utrkuju u obeležavanju svih mogućih i nemogućih datuma u ''u istoriji Srbije''; a nemojmo zaboraviti - u pitanju je prekonoći preobražena komunistička, a paganska većina - koja bi sad, pošto-poto da se - i dokaže - i povrati izgubljeno i zaboravljeno vreme.Slave se i poje - i ''molekularni sveci'', Haralampije, Ananije itd - novoprobuđenom i novospoznanom identitetu - svaki dan je istorijski.Tako će i u Novom Sadu - vrlo pompezno - prenaduveno - iscenirati proslavu Dana oslobođenja, koje datira iz 1918; upinjući se iz petnih žila - da pokažu i dokažu srbofiliju sredine - koja nikad u svojoj istoriji nije imala potrebe za istim; iz prostog razloga što su ljudi znali - i ko su - i šta su; a preterivanja su smatrana odrazom popapučenja, primitivizma i malograđanštine.Ko, uostalom još pamti ispaljivanja buradi i histerisanja sa bakljadama i volovima na ražnju - metanisanja na kolenima po bogomoljama - sem ako nisu bili neki veliki POKAJNICI; kako je već slučaj sa današnjim - kojima su morali 90-tih da daju vanredne časove pravilnog krštenja (''ne u levu, u desnu stranu prvo - pa onda u pupak!'')Danas su Vam to ''perjanice'' nacionalizma najgore vrste.\nOpširnije...\tSrbija u nestajanju\tsreda, 07 novembar 2012 01:30\tpiše: Lazar RotkvaracPsihopate trče počasni krugZnate li šta su naznake države i društva u nestajanju?Ne ekonomske krize, nemaština i tome slično.Ne.Represija.Primena Sile.Tiranija i Diktatura.To su stvarni glasnici Apokalipse.Kada je društvo do te mere unutrašnje urušeno - pre svega Moralno i Etički - da je čovek čoveku - vuk - neprijatelj; gde se Zajednica održava prekomernom upotrebom Sile - paranoičnom Kontrolom i Nadzorom svega i svačeg.Onda znate da ta država - i da to društvo - nemaju još dugo.Srbija je teški duševni bolesnik na izdisaju - koji u svima vidi neprijatelje - pa paradoksalno - i u sopstvenim redovima; zbog čega i ti histerični zamasi prema svemu oko sebe - da se poseče - ubije - odagnaju ''zli dusi''.Sve dok se isti konačno ne sruši - iznuren i samoporažen.\nOpširnije...\tInspiratori budućih ratova\tpetak, 02 novembar 2012 01:27\tpiše: Miloš PodbarčaninVelikosrpsko podsticanje na terorizam - ili vaskrs ''Crne Ruke''Svi smo svedoci ovih dana velikosrpske euforije do granica histerije - o balkanskim ratovima; mitinzi, okrugli stolovi, feljtoni. Raspravama nikad kraja.Veliča se, a i preuveličava, značaj - ali i ciljevi - ratova; dok se posebna pažnja posvećuje elementu žrtvovanja radi viših ciljeva - Nacije, Vere i Države.Naravno, ništa to nije - ni slučajno - ni ''spontano''.Zagovornici i ideolozi projekta ''Velike Srbije'' se ovih dana suočavaju sa sve izglednijim priznanjem kosovske realnosti - što kod gubitnika izaziva ogorčenje; ali i jasnu želju za revizionizmom i revanšizmom.Zašto je jedva dočekana stogodišnjica Balkanskih ratova?Zato što su oni imali za osnovu i pridev - ''oslobodilački''.Preneto u današnja vremena - velikosrpski projektanti povlače paralele između Srbije tog vremena (pod osmanlijskom okupacijom) - i ovog danas - koje smatraju MEĐUNARODNOM OKUPACIJOM (američko-nemačkom).Jer je Srbija, od 90-tih naovamo - izgubila gotovo sve ratove i duele (ako izuzmemo dobitak Republike Srpske i zadržavanje status quo stanja na severu Kosova). Od zacrtanih granica - Karlovac - Karlobag - Virovitica (pa sve do egejskog mora) - nije dakle ostalo praktično ništa.Zbog čega se Balkanski ratovi izvlače iz konteksta - upućuju kao inspiracija - a pre svega mladim generacijama Srba - da učine (i počine) isto - i sa sličnim ciljem - ujedinjenja svih srpskih teritorija i zemalja.Što drugim rečima znači - od Krajine u Hrvatskoj, Istočne Slavonije, preko Kosova, Crne Gore - pa gotovo izvesno i dela Makedonije, koju smatraju Starom Srbijom (prosto čudi da ne obuhvate i Bitolj, kao drevnu prestonicu Marka Kraljevića).Sve to treba da uđe u jednu (silom) jedinstvenu Srbiju.\nOpširnije...\tKako su razmontirali vojvođansku željeznicu\tčetvrtak, 01 novembar 2012 21:54\tAutor: Aleksandar Đivuljskij\nČas iz bliže istorije: Mr Gerhard Burbah, poslednji direktor vojvođanskih železnica\nU Beograd kao u bunarPosleratna istorija železnice u Vojvodini beleži dva razdoblja kada je njome upravljano iz Beograda. Prvi je bio od 1965. do 1976. godine, drugi od 1990. godine naovamo. Za oba perioda karakteristično je totalno raubovanje, demotaža, razvlačenje imovine, naprosto devastacija, gotovo namerno uništavanje vojvođanske železnice i degradiranje njenih kadrova.U današnje vreme to je mnogo izraženije nego pre trideset godina naprosto zato što je u međuvremenu ovde stvoreno toliko mnogo dobara koje je trebalo uništiti, kako bi stari železničari rekli “da ne ostane ni kamen na kamenu”.Nema više lepih stjuardesaOd polovine sedamdesetih do kraja osamdesetih godina ŽTO Novi Sad koja je objedinjavala vojvođanske železnice, doživljavala je totalnu renesansu i procvat u svakom pogledu. Golim okom se svakodnevno mogla primetiti težnja da se putna mreža, kapaciteti i nivo usluge na železnici dovedu na evropski nivo. To su ona zlatna vremena, da podsetimo tadašnje putnike, kada su, na primer, na relaciji Subotica-Beograd svakodnevno “zujala” po četiri sterilno čista poslovna voza sa ljubaznim, lepim i strogim stjuardesama u svakom vagonu.To su bile godine kada su građani i vojvođanska privreda uložili ogroman novac u rekonstrukciju i modernizaciju svoje željeznice, koja u Vojvodini ima vekovnu tradiciju. U to vreme rekonstruisali smo više stotina kilometara pruge i osposobili ih za brzine do 160 kilometara na čas. Odličan primer za to je bila “sremska magistrala”, od Batajnice do Šida. Tada je urađena elektrifikacija glavnog železničkog “koridora 10” od Pazove do mađarske granice, takođe je i rekonstruisana deonica Inđija-Subotica. U tom periodu, obimnim rekonstrukcijama, podigli smo osovinski pritisak na 20 tona na deonicama Ruma-Šabac, Pančevo-Vršac-Vatin, Čoka-Kikinda-Nakovo, Sombor-Bogojevo, Karavukovo-Bač, Gajdobra-Bačka Palanka, Novi Sad-Bogojevo, Šid-Bijeljina sa rekonstrukcijom mosta na Bosutu, a sa 12 na 16 tona osovinskog pritiska podignute su deonice Novi Sad-Bečej prema Senti i Vršac-Zrenjanin.\n''Obraz-ovanje'' - ludom radovanje\nSrbija u ogledalu Istorije\nŠetnja za slobodu u nedelju u Novom Sadu\n« Početak Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Sledeća Kraj »\tStrana 6 od 51\tIZDVAJAMO


28. July, 05:11\nKorona izvještaj: Zaražen muškarac iz Doboja, preminula žena iz Banjaluke 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nKorona izvještaj: Zaražen muškarac iz Doboja, preminula žena iz Banjaluke\n21.07.2021. / 10:56\nVirus korona potvrđen je kod starijeg muškarca iz Doboja, a preminula je žena srednje životne dobi iz Banjaluke, podaci su Instituta za javno zdravstvo za posljednja 24 časa u Republici Srpskoj.\nU Institutu za javno zdravstvo, Univerzitetskom kliničkom centru, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama "Sveti vračevi" u Bijeljini i "Sveti apostol Luka" u Doboju tokom proteklog dana testirano je 175 laboratorijskih uzoraka.\nDo sada je u Republici Srpskoj potvrđen 64.391 slučaj virusa korona, a preminulo je ukupno 3.797 osoba.\nOd virusa korona do sada se oporavilo 55.212 osoba, a testirane su ukupno 288.384 osobe.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 30, u Univerzitetskom kliničkom centru 15 pacijenata, koliko ih je i u ostalim bolnicama.\nPod zdravstvenim nadzorom trenutno je 51 osoba, a nadzor je završen kod 193.660 osoba.


Historija Bosne i Bošnjaka • Pogledaj temu - Prosječna plata u BH\nProsječna plata u BH\nPostao/la admin » Čet ruj 25, 2014 11:46 am\nizvor http://www.bhas.ba/?option=com_content& ... cle&id=247\nRe: Prosječna plata u BH\nPostao/la admin » Pet srp 21, 2017 2:08 pm\nBiH: Prosječna neto plata u maju 860 KM\nProsječna mjesečna isplaćena neto plata u BiH u maju iznosila je 860 KM i nominalno je viša za 2,7 odsto u odnosu na isti mjesec prošle godine, te viša za 0,8 odsto u odnosu na decembar lani.\nProsječna bruto plata u BiH u maju iznosila je 1.336 KM i nominalno je viša za 0,8 odsto u odnosu na decembar 2016. godine, te viša za 2,8 odsto u odnosu na isti mjesec lani.\nhttp://www.profitiraj.ba/2017071831141/ ... 860-km.php\nPostao/la admin » Pon srp 16, 2018 8:03 pm\nProsječna plata u BiH u maju 2018.g. 881 KM\nNajniža prosječna neto plata od 540 KM bila je u djelatnosti pružanja smještaja, te pripreme i usluživanja hrane.\nProsječna bruto plata u BiH u maju iznosila je 1.371 KM i nominalno je viša za 2,6 posto u odnosu na maj lani, te za 2,3 posto u odnosu na decembar prošle godine.\nhttps://www.oslobodjenje.ba/vijesti/eko ... -km-379288\nPostao/la admin » Sri kol 28, 2019 9:49 am\n"U tekstilnoj i kožarskoj industriji danas je zaposleno oko 20.000 radnika, a nemamo tačne podatke koliko je aktivnih firmi. Socijalni aspekt tekstilne i kožarske industrije je izuzetno značajan jer zapošljava veliki broj radnika niže kvalifikacijske strukture, koje uglavnom čini ženska radna snaga, sa velikim udjelom ličnog rada, u kojoj je cijena tog rada manja nego u drugim granama prerađivačke industrije i sa velikim udjelom nepovoljnih lohn poslova", kazao je Kojčić, dodajući da se radi o sektoru koji je više od 90 posto izvozno orjentiran.\n"Osim zakona o uvezivanju radnog staža predmet ekonomsko-socijalnog dijaloga trebao bi biti i zakon o zaštiti na radu i izmjene zakona o štrajku, što je ranije tražila grupacija industrijskih sindikata", kazao je za Fenu Kojčić koji je nedavno izabran za predsjednika Sindikata tekstila, kože, obuće i gume FBiH.\nI pored izraženih problema u ovoj branši, kako je dodao, postoje i svijetli primjeri kakvi su Alma Ras i Kula Gradačac


Vlasti Balija deportuju i kažnjavaju influensere - Lux Life luksuzni portal\nVlasti Balija deportuju i kažnjavaju influensere\nInfluenseri su postali deo naše svakodnevne stvarnosti – gde god da se okrenemo, pokušavaju da utiču na nas svojim objavama, pojavama i sponzorstvima…\nIpak, među njima postoji očigledna razlika – postoje oni koji stoje iza svake svoje reči, pažljivo birajući proizvode koje će reklamirati i kako će se ponašati u javnosti, svesni da zaista imaju uticaj na ponašanje i razmišljanje svoje publike, dok su tu i oni drugi, koji su voljni da učine sve kako bi dobili koji pregled ili lajk više.\nGrupa influensera izbačena je iz majanskih ruševina Uksmala zbog svog nezrelog ponašanja – odbili su da nose zaštitne maske i poštuju pravila fizičke distance. Nešto slično dogodilo se sa influenserima Džošom Palerom Lino mi Leiom Se u Indoneziji.\nZapravo, ovaj duo je zadržan u indonežanskom centru za emigracije gde sada čeka deportaciju sa Balija, nakon što su obavili video snimak u kom svesno krše pravilo nošenja zaštitnih maski, tako što su svoje lice obojili tako da izgleda kao da je na njemu maska. Vlasti Balija su napravile dobar korak, odlučivši da od influensera naprave dobar primer i pokažu svima da neće proći nekažnjeno za svako delo, pa čak i ono učinjeno u svrhu zabave.\nLin, koji ima tajvanski pasoš, a čiji je YouTube kanal specijalizovan za šaljive video snimke, nije mogao da uđe u supermarket jer nije imao masku i nije želeo da je stavi, što ga je inspirisalo da zajedno sa ruskom influenserkom Leiom Se snimi video na kom svoje lice boji plavom bojom, tako da asocira na hirušku masku i ulazi u supermarket, bez prave maske.\nInfluenseri nisu pokazali kaljanje zbog kršenja indonežanskih zakona donesenih u vezi sa borbom protiv pandemije korona virusa, već su bili i više nego uzbuđeni zbog činjenice da je tek nekoliko ljudi primetilo da Se ne nosi masku.\nDirektor balinežanske policije, Deva Njoman Rai Darmadi, komentarisao je njihovo bezobzirno ponašanje: “Jedini pravi potez je sankcionisati ih ozbiljno, ne samo novčanom kaznom, već i deportacijom. Ne samo da krše zakon, već namerno izazivaju javnost da deluje u prkos javnim propisima”.\nA post shared by Niluh Djelantik (@niluhdjelantik)\nzaštitne maske |\n21.10.2021 Trend - Fancy\nJoga na prostirci od 100.000 dolara\nNamaste za sve ljubitelje joge kojima je lična prostirka sveta koliko i samo vežbanje joge.\n19.10.2021 Trend - Fancy\nOvaj tip je na parking potrošio više nego što ste ikada zaradili\nZamislite da imate automobil koji vas košta milione i da živite na mestu gde svaki kvadratni metar košta čitavo bogatstvo.\n18.10.2021 Trend - Fancy\nIskoristite ovu olovku od 1,9 miliona dolara da potpišete ugovor vredan milijardu dolara\nVerovatno ste makar jednom u životu čuli da je olovka moćnija od mača...\n13.10.2021 Trend - Fancy\n» Novi trend u svetu dizajna: umetnički vinski podrumi\n» Kolekcija posuđa Dior „7 Jules Sandeau“ inspirisana domom Kristijana Diora\n» Gucci predstavlja zadivljujuću kolekciju nakita Hortus Deliciarum


Izborna skupštine Gradskog odbora GSS bez kvoruma\nUvedena "prinudna uprava"\nNIŠ - Četrnaest članova nedostajalo je Izbornoj skupštini Gradskog odbora GSS za kvorum. Na izborni skup nisu došli čak ni neki članovi Gradskog odbora i pojedinci koji su prethodno prikupljali potrebne potpise da bi se kandidovali za funkcije.\nCentralno rukovodstvo GSS je posle ovog neuspeha izbornog skupa postavilo Privremeno veće na čijem čelu je opštinski odbornik i predsednik Regionalnog odbora Jovan Ristić. "Prinudna uprava" je dobila zadatak da organizuje novu izbornu skupštinu.\nDosadašnji predsednik GO Mirko Vojvodić i član Predsedništva GSS Sima Radulović, već su kovertirali ostavke na članstvo u gradskoj vladi Niša i predaće ih predsedniku Toplici Đorđeviću po povratku sa godišnjeg odmora.\n- Radulović je u međuvremenu podneo ostavku i na članstvo u Predsedništvu stranke, a ja ostajem u GO i jedva čekam prvu narednu sednicu, kaže za "Glas" Mirko Vojvodić, koji je inače jedini imao neophodnih 100 potpisa za novu kandidaturu za predsednika Gradskog odbora .\nBodemo im oči\n- Bodemo oči bosovima u vrhu stranke i zato što smo ocenili da nije trebalo ići na decembarske parlamentarne izbore na listi DS i što se protivimo tendenciji utapanja GSS u DS. Istovremeno smo za naš izborni skup pripremili Predlog programskih načela o samostalnom izlasku GSS na lokalne izbore u Nišu, s tim što bi naša lista bila otvorena za nezavisne kandidate, ljude iz nevladinih i sindikalnih organizacija, kaže Vojvodić.\nVojvodić smatra da je "igra sa kvorumom u Nišu smišljena iz stranačke centrale", kao "osveta" za niške inicijativu da se na sednici Glavnog odbora koja je održana 11. februara raspravlja o odgovornosti i (ne)poverenju lideru Goranu Svilanoviću, što je bio i stav još nekoliko opštinskih i gradskih odbora iz nekoliko srpskih gradova.\n- Glavni odbor nije prihvatio te inicijative i verujem da će "prinudnim upravama" biti "kažnjeni" i drugi koji misle kao i mi u Nišu, mada se još ne zna kakvi će sve stavovi prevagnuti na izbornoj skupštini GSS u aprilu, kaže Vojvodić.\n"Prinudni upravnik" Jovan Ristić rekao je za "Glas"da u Nišu nije formalno uvedeno Privremeno veće, ali da je on takav predlog uputio Glavnom odboru GSS koji, po Statutu, odlučuje o tome. Objasnio je da su "privremene mere" potrebne zbog tehničkih a ne političkih razloga. Nedostatak kvoruma "može da znači i nezadovoljstvo članstva radom dosadašnjeg rukovodstva". Jović je još rekao da ne zna ništa o kovertiranim ostavkama Radulovića i Vojvodića, ali da smatra da su oni dobro radili i da treba da ostanu u gradskoj vladi do kraja mandata".


Ljeto 2021 | Albanija – Saranda i Ksamil | već od 399KM – Ade bus d.o.o. Srebrenik\nObjavljeno 17. travnja 2021. od Agencija\nGrad Saranda koji se nalazi na samom ulazu u južni dio Albanije na prelijepoj poziciji okružen morem i planinama. Prelijepa šljunkovita plaža na svom horizontu se ogleda sa sjevernim dijelom ostrva Krf i mjesta Kassiopi, Saranda ima izraženu mediteransku klimu i jako toplu morsku vodu sa 300 sunčanih dana godišnje, Saranda je svakako jedan od najpoželjnijih gradova za ljetovanje. U Sarandi možete posjetiti niz znamenitosti: od ostataka nekadašnje Sinagoge iz 5. veka, preko različitih muzeja, stare tvrđave iznad grada, do nacionalnog parka Butrint koji se nalazi blizu Sarande. Saranda je živopisno mjesto ušuškano između mora i visokih planina i zaleđu. Čuvena je po dobrom noćnom provodu, lijepim pješčanim plažama i prozirno čistom tirkiznom moru. Duž obale nižu se luksuzni hoteli i ugostiteljski objekti, koji se sagradjeni uglavnom u posljednjih nekoliko godina. Osim toga, tu su i jako lijepe plaže u gradu, ali ukoliko želite obilazak drugih plaža u blizini, preporučujemo plaže Dhermi, Ksamil, Lukovu, gde će svako pronaći svoje idealno mjesto za uživanje i odmaranje. Kao i u ostalim primorskim mjestima, i u Sarandi ćete moći da uživate u restoranima nacionalne i mediteranske kuhinje, koji se nalaze duž plaža i u samom gradu. Ime grada potiče od „Sarandi“–imena starohrišćanskog manastira posvećenog „Santi Kuaranta“ (Četrdeset svetih mučenika). Sagrađena je na ruševinama antičkog grada Onhesmosa.Sam grad Saranda ima oko 35.000 stanovnika, nalazi se na prelijepoj lokaciji, okružen morem i planinama i odlična je destinacija za sve kategorije turista – porodice, mlade, ali i za starije turiste. Sadržaja u Sarandi ima za sve!\nSaranda ima izraženu mediteransku klimu, jako toplu morsku vodu i više od 300 sunčanih dana godišnje. Ukoliko se pitate od kada je moguće kupanje u Sarandi, u pitanju je period od sredine aprila pa sve do oktobra.\nPolazak iz Tuzle sa Glavne autobuske stanice u 18:00 sati. Polazak iz Sarajeva u 21:00 sati sa dolaznih perona autobuske stanice. Noćna voznja preko Mostara i Trebinja.\nBalkon 399,00 449,00 499,00 410,00\nbalkon 479,00 579,00 635,00 479,00\nBalkon 455,00 549,00 549,00 455,00\nBalkon 495,00 575,00 575,00 495,00\nBalkon 499,00 685,00 685,00 499,00\nBalkon 625,00 815,00 815,00 625,00\nBalkon 399,00 565,00 565,00 399,00\nBalkon 455,00 525,00 575,00 455,00\nbalkon 455,00 550,00 610,00 455,00\nBalkon 499,00 555,00 685,00 499,00\nBalkon 509,00 689,00 845,00 599,00\nOznačeno 2021 ponude za ljetovanje, ade bus, Ade bus Srebrenik, agencija, Albanija, aranzman, AUTOBUS, ekskurzija, Gračanica, Gradačac, ljeto, ljetovanje, Lukavac, Najpovoljnija ponuda, najpovoljnije putovanje, Odmor, sarajevo, Saranda i Ksamil, srebrenik


PLANTELA ĐUBRIVA - AKCIJA\nHome / Vesti / PLANTELA ĐUBRIVA - AKCIJA\nAKCIJA: PLANTELLA ĐUBRIVA\nDODATNI RABAT 5%\nPlantela cvet đubrivo 500ml (03373)\nNeorgansko đubrivo za cvetajuće ukrasne biljke Plantella cvet namenjeno je za prihranjivanje svih vrsta sobnih, balkonskih i baštenskih ukrasnih biljaka koje imaju dekorativne cvetove.\nOdgovarajuće vrednosti hranljivih elemenata obezbeđuju pravilan razvoj korenovog sistema, bujno cvetanje i rast biljke.\nUpotreba: Đubrivo se primenjuje zalivanjem preko zemljišta ili folijarno. Prihranjivanje vršimo razblaženim vodenim rastvorom đubriva koncentracije 0,5% (10 ml đubriva na 2 litra vode) i to zalivanjem svakih 7 dana, ili folijarno svakih 14 dana u periodu vegetacije (od ranog proleća do kasne jeseni). U zimskom periodu prihranjivanje vršimo jednom na svakih 21 dan.\nSastav: Azot (N) 6% (1,34% u nitratnom, 1,46% u amonijačnom i 3,21% u amidnom obliku) Fosfor (kao P2O5) 8% (rastvorljiv u vodi),Kalijum (kao K2O) 8% (rastvorljiv u vodi),Bakar (Cu) 0,005% helatiziran sa EDTA,Gvožđe (Fe) 0,02% helatiziran sa EDTA uz dodatak vitamina za bujan rast i cvetanje.\nPlantela list đubrivo 500ml (03254)\nNeorgansko đubrivo za zelene ukrasne biljke Planetlla list namenjeno je za prihranjivanje svih vrsta zelenih biljaka. Odgovarajuće vrednosti hranljivih elemenata obezbeđuju pravilan razvojkorenovog sistema, bujni rast i povećavaju otpornost biljke na stres.\nUpotreba: Đubrivo se primenjuje zalivanjem preko zemljišta ili folijarno. Prihranjivanje vršimo razblaženim vodenim rastvorom đubriva koncentracije 0,5% (10 mlđubriva na 2 litra vode) i to zalivanjem svakih 7 dana, ili folijarno svakih 14 dana u periodu vegetacije (od ranog proleća do kasne jeseni). U zimskom periodu prihranjivanje vršimojednom na svakih 21 dan.\nSastav: Azot (N) 7% (1,2% u nitratnom, 2,1% u amonijačnom i 3,7% u amidnom obliku), Fosfor (kao P2O5) 7% (rastvorljiv u vodi),Kalijum (kao K2O) 6% (rastvorljiv u vodi, Bakar (Cu) 0,005% helatiziran sa EDTA,Gvožđe (Fe) 0,02% helatiziran sa EDTA uz dodatak vitamina za bujan rast.\nPlantela specijalno đubrivo za travu 1kg (04885)\nČvrsto neorgansko đubrivo u obliku granula veličine 2-5mm, krem i svetlo braon boje, bez specifičnog mirisa. Sadrži sve potrebne hranljive materije za ishranu svih vrsta travnjaka, kako ukrasnih tako i sportskih.Uravnoteženi odnos hranljivih materija omogućava da trava ostane gusta, ujednačeno zelena i otporna na gaženje.\nUpotreba: Na kratko pokošeni suvi travnjak ravnomerno, po celoj površini posipamo – rasprostiremo đubrivo. Posle zalijemo sa 10 – 15 litara vode po jednom kvadratnom metru. Jedan Kg đubriva dovoljan je za 33m2 travnjaka. Đubrimo 2-3 puta godišnje. Najbolji rezultati se postižu ako prvi put đubrimo u početku vegetacije , drugi put sredinom juna i treći put krajem avgusta. Posle svake primene travnjak dobro zaliti vodom.\nSastav: Azot (N) 20 % (14,05 % u amonijačnom i 5,95 % u nitratnom obliku) Fosfor (kao P2O5) 5 % (rastvorljiv u neutralnom amonijum citratu), od toga 4,5 % rastvorljiv u vodi, Kalijum (kao K2O) 5 % (rastvorljiv u vodi), Magnezijum (MgO) 3 %.\nPlantella specijalno đubrivo za četinare 1kg (04887)\nČvrsto neorgansko đubrivo slabo kisele reakcije u obliku kristala i praha bele boje, bez specifičnog mirisa.Koristi se za ishranu različitih vrsta četinara, gajenih na različitim zemljištima – naročito na onim koja su nedovoljno snabdevena kalijumom i magnezijumom.\nPlantella specijalno đubrivo za četinare upotrebljavamo u osnovnoj i predsetvenoj pripremi zemljišta kod sadnje mladih biljaka i kao sredstvo za prihranu kod već posađenih četinara.\nUpotreba: Prilikom sadnje sadnica četinara u kućice (rupe) se unosi 50-100g đubriva dobro izmešanog sa usitnjenom zemljom. Nakon toga biljke treba dobro zaliti vodom. Već posađene biljke početkom proleća prihranjujemo sa 40 g/m², ravnomernim rasturanjem preko zemljišta po celoj površini ili lokalno sa odgovarajućom inkorporacijom u zemljište. Đubrivo treba uneti u zemljište ispod krošnje na udaljenosti 20cm od stabla i dobro zaliti vodom. U prvoj polovini juna postupak ponoviti sa količinom đubriva od 20g/m².\nSastav: Azot (N) 12% (2 % u amonijačnom i 10 % u amidnom obliku),Fosfor (kao P2O5) 5 % (rastvorljiv u neutralnom amonijum citratu), od toga 4,5 % rastvorljiv u vodi, Kalijum (kao K2O) 24 % (rastvorljiv u vodi), Magnezijum (MgO) 6 % (rastvorljiv u vodi).


KOMŠIJE LUNE I MARKA RAZVEZALE JEZIK: Otkrili šta mladenci rade svako jutro, već sredili BEBINU sobu, a evo da li viđaju Anabelu\nMITROVIĆEVA ĆERKA SLAVI 2 GODINE VEZE SA MILIJARDEROM! Ilija objavio snimak 233\t802\nOGLASILA SE ANA BEKUTA ZA KURIR Pevačica slomljena od bola: Otišao je MOJ 15\t117\nDALILIN OTAC DONEO KONAČNU ODLUKU! Huso otkrio da li se ODRIČE ćerke, pa 72\t311\nOVA BOMBA JE ŽENA ZVEZDE GRANDA: Muškarci lude za Anom, kažu da izgleda 76\t512\nNEMAM ZA ČIM DA ŽALIM, POLA MENE ODE S TOBOM: Oglasila se supruga Zvezde 8\t131\nPOSLEDNJIH 9 GODINA MRKINOG ŽIVOTA OBELEŽILA JE LJUBAV SA ANOM BEKUTOM: 13\t269\nDanijela Vujsic 21.05.2021. 10:14h\nLuna Đogani i Marko Miljković izgovorili su sudbonosno "da", a komšije u njihovom kraju tvrde da nisu imale pojma da rijaliti zvezde planiraju venčanje.\n- Pratim rijaliti i obradovala sam se što su došli ovde da žive. Posećuju ih Gagi i Adam, Lunina porodica, njih uvek prepoznam kad ih sretnem ispred zgrade. Za venčanje sam iz medija saznala, niko ovde ništa čuo nije. Baš su dobro sve sakrili, u tajnosti su planirali. Shvatila sam da su se zasta venčali kad su se zahvaljivali ljudima na čestitkama - priča komšinica.\nfoto: Printscreen/Sikter tube\n- Živim ulaz pored njih i svako jutro ih vidim dok šetaju malog psa Loli. Loli je bila bolesna, opada joj dlaka i Luna baš brine oko nje. Pričala mi je da je voli kao da je deo porodice i da je redovno vodi kod veterinara kako bi joj bilo bolje. Često mazi stomak, vidi se da je srećna zbog trdnoće i da jedva čeka da bebu uzme u naručje. Videla sam jedan dan dostavljače kako u zgradu u kojoj Luna i Marko imaju stan unose opremu i dečje stvari, pretpostavljam da je to za njih bilo i da polako spremaju sobicu - otkrila je komšinica.\nŽena u obližnjoj radnji kaže da joj je Luna redovna mušterija.\n- Luna i tokom trudnoće često dolazi kod nas u nabavku. Kupuje neke sitnice, svakodnevne potrepštine, i uvek negde žuri. Nikad se ne zadržava, ne komunicira preterano. Valjda se i plaši da bude u zatvorenom, pandemija je. Naravno, masku uvek nosi. Nosi je i napolju, vidi se da vodi računa. Nekoliko puta je došla i u muškim duksericama, verovatno Markovim - priča ona, dok komšinica koja se ispred radnje zatekla kaže da se ovaj par nije preterano potrudio da se sprijatelji sa susedima.\n- Pravo da vam kažem, po medijima sam i shvatila da Luna i Marko žive u našem kraju, rekla bih da se oni ne druže ni sa kim iz komšiluka. Ne pratim rijaliti toliko, ali znam ko su oni. Imamo u kraju par kafića u kojima se skupljamo, njih nikada nismo videli, nisu svraćali ni u otvorene bašte u kojima je i ranije moglo da se sedi. Valjda gledaju malo i da se sklone.\nNIKO OD PORODICE NIJE POZVAN NA SVADBU: Izjava Lune Đogani o majci i ocu je PRETUŽNA, a Atijasova joj čak nije ni čestitala\nLUNA SE UDALA, ANABELA PRIZNALA MEMI ŠTO NIJE BILA NA SVADBI: Ružno bih se osećala! Što je gurnuto pod tepih nije do kraja REŠENO\nLUNA SE VENČALA, A SADA IMA JOŠ JEDAN VELIKI RAZLOG ZA SLAVLJE! Gospođa Miljković se oglasila i fotkama raznežila MNOGE! (FOTO)\nMARKO ĆE DRONOM DA SNIMA LUNIN POROĐAJ! Miljković otkrio plan kako će da prati rođenje ćerkice a evo gde će se Đoganijeva poroditi\nLuna ĐoganiMarko MiljkovićNovi Beograddečja sobakolica\nOGLASILA SE ANA BEKUTA ZA KURIR Pevačica slomljena od bola: Otišao je MOJ MILUTIN 15\t117\nDALILIN OTAC DONEO KONAČNU ODLUKU! Huso otkrio da li se ODRIČE ćerke, pa priznao šta je poručio Maji pred ulazak! ŠOK 72\t311\nOVA BOMBA JE ŽENA ZVEZDE GRANDA: Muškarci lude za Anom, kažu da izgleda kao 1.000.000 $, a evo koji poznati pevač joj je MUŽ! FOTO 76\t512\nNEMAM ZA ČIM DA ŽALIM, POLA MENE ODE S TOBOM: Oglasila se supruga Zvezde Granda koji je preminuo u 37. godini, njene reči BOLE 8\t131


» Mediji / Agencije\nBritanski mediji hvale imama Mohammeda Mahmouda za njegovu ulogu u smirivanju situacije nakon terorističkog napada na vjernike koji se dogodio ispred Finsbury Parku u Londonu. Naime, imam Mahmoud je...\nSvakog dana ramazana ispred Umejjada džamije u Damasku volonteri pripremaju obroke siromašnima\nSvakog dana ramazana ispred Umejjada džamije u Damasku pronaći ćete volontere različitih godina i vjera kako pripremaju obroke siromašnima. Izvor:...\nNajduži post će biti između 15. i 20. dana ramazana kada će vjernici u Stochholmu postiti 20 sati i osam minuta Muslimani u svijetu krajem sedmice dočekuju ramazan, mjesec posta, a vjernici u...\nPrije 69 godina Palestince je zahvatila tragedija koja je razorila njihova srca i promijenila zauvijek njihov život. U 1948. oko 1.4 miliona Palestinaca živjelo je u 1.300 palestinskih gradova i sela...\nAzil u EU-u zatražilo 63.000 djece bez pratnje\nZapad – Najveći broj onih koji su podnijeli zahtjev za azil zabilježen je u Njemačkoj, objavila je Evropska agencija za statistiku. Evropska agencija za statistiku Eurostat objavila je podatak da...\nAktivisti Muslimanskog omladinskog kluba u Bijelom Polju uspješno su realizovali projekat poklanjanja islamske literature Gradskoj biblioteci u Bijelom Polju. Tom prilikom uručeno je više od...\nDr. Asjraf Vadždi Dusuki je izjavio kako muslimani danas više brinu o halal statusu svoje hrane u odnosu na status izvora njihovih prihoda. Zamjenik ministra islamskih poslova Malezije je kazao da...\nPalestina – Četrnaestogodišnja kćerka palestinskog zatvorenika Abdullaha Bergusija, koji je osuđen na 67 doživotnih kazni, pročitala je pismo svom babi u srijedu u sklopu događaja u svojoj školi...\nUSPJEŠNO ZAVRŠENA KUPOVINA BOŠNJAČKE PALATE U ŠVEDSKOJ\nUprava za vjerske poslove u saradnji sa medijima Islamske zajednice uspješno je okončala prvu fazu projekta youtube kanala Islamske zajednice. Sam projekat nastao je inicijativom reisu-l-uleme Husein...


Vesti online / Humanitarni most / Viktor uživa kod kuće\nViktor uživa kod kuće\nMnogi od dijasporaca uveliko su stigli kućama za novogodišnje i božićne praznike, ali neki od njih došli su punih ruku, kucajući na vrata ljudi u nevolji.\nMnoga srca kucaju za njega: Viktor Stančić\nMeđu njima bila je i zemljakinja iz Austrije, Snježana Jevtić, rodom iz Prnjavora, koja je sakupila sa prijateljima 2.380 evra za lečenje najmlađeg štićenika "Vesti", 17-mesečnog Viktora Sekulića iz Stanara kod Doboja, obolelog od akutne leukemije.\nOva humana Prnjavorčanka, zajedno sa svojim malim sinom, čije je ime takođe među donatorima, posetila je bolesnog Viktora na Odeljenju hematoonkologije u Kliničkom bolničkom centru Banjaluka, gde je prilog uručila njegovoj tetki Jeleni Sekulić. A takođe, donela je i novogodišnje paketiće za sve male pacijente koji se trenutno nalaze na ovom odeljenju, što je izazvalo radost među roditeljima i decom.\n"Naš Viktor je 2. januara konačno došao prvi put kući nakon tri meseca provedenih po bolnicama, nekoliko dana biće sa nama, pa će posle ponovo da se vrati u Banjaluku. Možete misliti koliko smo svi mi srećni...", kaže nam Viktorov tata Aleksandar Sekulić, istovremeno se zahvaljujući i našim čitaocima i svim plemenitim ljudima širom Evrope, Australije i Amerike koji još prikupljaju sredstava za transplantaciju koštane srži. I sve su bliži završetku akcije za koju je trebalo obezbediti 100.000 evra.\nHUMANITARNI MOST Nemojte me zaboraviti!\nHUMANITARNI MOST Sa verom u pobedu\nHUMANITARNI MOST Iz Darmštata stigao spasonosni lek za Azru


Press Online :: Sexy :: Bez greške: Ovako muškarac vodi ljubav kada je zaljubljen\nBez greške: Ovako muškarac vodi ljubav kada je zaljubljen\nSeks na početku veze obično je uzbudljiv i drugačiji od onog u prethodnim vezama, ali kada on počne da se zaljubljuje, sve postaje sasvim drugačije.\nŠto mu više ulazite pod kožu, dodirivaće vas i gledati dosta drugačije.\nProverite da li je zaljubljen u vas:


Porculanska lepota: Serijal fotografija ljudi sa albinizmom promoviše ljubav prema vlastitom telu - 24sedam Porculanska lepota: Serijal fotografija ljudi sa albinizmom promoviše ljubav prema vlastitom telu - 24sedam\nPorculanska lepota: Serijal fotografija ljudi sa albinizmom promoviše ljubav prema vlastitom telu\nA izgleda fascinantno\nTalentovana fotografkinja napravila pozitivnu akciju kojom promoviše ljubav prema vlastitom telu. Julija Taits, grafička dizajnerka i fotografkinja iz Izraela, svakodnevno oduševljava pratioce na Instagramu svojim talentom, ali jedan serijal je posebno inspirisao i privukao pažnju ljudi.\n„Porculanska lepota“, serijal koji je objavila u dva dela, promoviše ljubav prema vlastitom telu, a modeli su ljudi sa albinizmom koje Julija smatra izuzetno posebnima.\nA post shared by Yulia Taits (@yuliataitsphoto)\nA post shared by Ｆａｎｉｑ (@lojafaniq)\nKako bi njihova jedinstvenost još više došla do izražaja, Julija ih obuče u belu odeću, koristi isključivo bele rekvizite i pozadinu. Glavni cilj joj je da fotografijama podstakne samopouzdanje kod ljudi koji imaju specifičan izgled uzrokovan nekim stanjem poput ovoga ili, na primer, vitiliga.\nZbog retkog sindroma ne čuje i nema kosu: Htela je da se ubije jer su je pljuvali i vređali, a danas je traženi model\nAvangardna šminkerka šljokicama šalje važnu poruku svetu\nNemački ministar za Evropu Mihael Rot kategoričan: Protiv smo promene granica na Balkanu – Kosovo je Srbija!\nStanojević: Egal, takmičarski, samo je bilo važno da pobedimo\n#Julija Taits #Lepota #Ljudi sa albinizmom #Porculanska lepota


Tema: Nova srpska strategija odbrane: I žene će morati da služe državi\n04.08.2017., 09:02 #1\n"Obuka prve pomoći i civilne zaštite ponovo bi od sledeće godine mogla da postane obavezna za sve građane bez obzira na pol. Ministarstvo odbrane do kraja godine doneće strategiju odbrane na osnovu koje će se konkretno znati da li će i na koji način, između ostalog, i žene morati da služe državi."\nPo meni, nije lose, treba imati neko elementarno obrazovanje o pruzanju prve pomoci, i o nekim opstim pojmovima o bezbednosti.\nMada, opet, posto Vulin kaze, sve mi to lici na obican marketing, i 99% od toga nema nista....\n04.08.2017., 09:04 #2\nRe: Nova srpska strategija odbrane: I žene će morati da služe državi\nCuj da sluze drzavi.\nKoje su to komunjare, odbrana i zastita ahahhahaa\n04.08.2017., 09:08 #3\nMozda traze nacin da zaposle svoje partijske drugove, da drze odbranu i zastitu u skolama?\n04.08.2017., 09:18 #4\nAhahaha, pa da bice da je to.\nTreba napraviti fond casova nekako.\n04.08.2017., 09:25 #5\nNajbolje prve pomoci nama vojnicima u pljuganju<3\n05.08.2017., 22:55 #6\n05.08.2017., 22:58 #7\nCemu ove gluposti? Otkad NATO clanice i EU drzave imaju ovako nesto?\n05.08.2017., 23:23 #8\nНе капирам,шта неко ко војску није служио зна о одбрани ? Мада овај Вулин какав је и жена би могла да га одбрани\n05.08.2017., 23:27 #9\nако министар који је био пешадинаЦ каже тако онда мора тако да бидне\n05.08.2017., 23:30 #10\nTreba neko i krevete da im namesta.\n05.08.2017., 23:37 #11\nудбаш јел се обука у "неформалним " круговима изводи као што си написао\nNova srpska multyplayer igra!\nAutor DARK POWER u forumu Video igre\nPoslednja poruka: 25.06.2006., 22:16


Borba ekskluzivno otkriva: Vlast u Podgorici štampala 50.000 blanko ličnih karata i pasoša pred parlamentarne izbore! – Borba\nDate: 25 Februara, 2020\nVlasti u Podgorici su za izbore 2001. godine štampali preko 50.000 blanko ličnih karata, a sumnja se da su korišćene u izbornom procesu u aprilu te godine, ekskluzivno otkriva Borba.\nLične karte su štampane u Beogradu, a posao je finansirao Duško Knežević, tada bliski saradnik i poslovni partner Mila Đukanovića.\nBivši potpredsjednik Vlade Srbije Nebojša Čović potvrdio je da je bio svjedok 2001. godine kada se pričalo o blanko ličnim kartama za Crnu Goru.\n“Bio sam sa Zoranom Đinđićem, na otvaranju hale Milenijum u Vršcu. Tamo je bio i Duško Knežević iz Atlas banke. Đinđić je tada napao Kneževića zašto je on platio štampanje 50.000 blanko ličnih karata za Crnu Goru. Mi smo imali zamrznut platni promet sa Crnom Gorom, pa je Atlas banka to platila Zavodu za izradu novčanica. Kao slučajno se sve to desilo neposredno pred izbore u Crnoj Gori. Tačnije, ovaj događaj u Milenijumu je bio 10. ili 11. aprila 2001., a izbori u Crnoj Gori su bili 22. aprila iste godine, rekao je Čović gostujući na Pink televiziji u emisiji “Hit Tvit”.\nKnežević: Tačno je da sam platio fakturu za blanko lične karte, Milo me zamolio da to uradim\nPredsjednik Atlas Grupe Duško Knežević u izjavi za Borbu potvrdio je da je pred izbore 2001. godine platio fakture za lične karte i pasoše za MUP Crne Gore.\n“Tačno je da je moj prvi sukob sa tadašnjim premijerom Srbije, sada pokojnim Zoranom Đinđićem bio oko plaćanja računa MUP-a Crne Gore sa računa Atlas banke Beograd prema Zavodu za izradu novčanica u Beogradu. Tada nije bilo platnog prometa između Crne Gore i Srbije. Mi smo imali filijalu banke u Podgorici i mogli smo da vršimo interna plaćanja u okviru banke. Ne mogu tačno da se sjetim ali je faktura bila za pasoše i lične karte pred izbore u Crnoj Gori. Lično me Milo Đukanović molio da to odradim, kazao je Knežević.\nTo zna i ptica na grani od prvih izbora bez Momira Bulatovica. Cutali ste… Vi ste isti svi ! Zajedno duvate u istu tikvu. Dada pokajnicki lupate.\nRevolucija narode , zar vam vise nije jasno da 5% lopova i podguznih muva vlada sa nama i krade nam djecu i njihovu buducnost….\nNa Cetinju danas svecano otvorene fabrike cokolade i kanabisa, zaposljeno 2000 glasaca, aktuelne vlasti. Najnize plate u fabrikama su preko 2000 eura.\nSjutra se otvara fabrika Tesla automobila na Cetinje, gdje ce raditi 4000 radnika sa prosjecnom platom od 5000 dolara !\nU Kolasinu danas otvorena mljekara i fabrika za proizvodnju kolasinskog lisnatog sira, zaposljeno 7000 radnika sa prosjecnom platom od 3000 eura, raspisanI oglas Jos vazi za 1500 cobana ili cobanica, plata 2500 eura !\nLeave a Reply to nikola nikolic Cancel Reply


Država će posle 6. septembra, kada ističe memorandum o dokapitalizaciji potpisan sa košarkašem Vladom Divcem, odnosno kompanijom 'MAG 12 LLC Delaware', pozvati male akcionare 'Knjaza Miloša' da zajedno sa državnim paketom nastupe na tržištu akcija - kaže za 'Blic' Miodrag Đorđević, direktor Agencije za privatizaciju.\nOn precizira da država ima 41,2 odsto akcija u ovom uspešnom aranđelovačkom preduzeću, dok je u rukama malih akcionara 58,8 odsto akcija. Đorđević ističe da bi se udruživanjem akcija, odnosno ponudom većinskog paketa, na tržištu mogla postići daleko bolja cena, što je u interesu svih.\nOdluka o prodaji državnih akcija, kako objašnjava Đorđević, neće biti u koliziji sa ranije potpisanim memorandum sa Divcem o dokapitalizaciji, jer Agencija za privatizaciju neće ni na koji način prekršiti odredbe ovog memoranduma, koji ističe 6. septembra.\n- Tek tada ćemo putem javne ponude krenuti u prodaju, jer dokapitalizacije, po svemu sudeći, neće biti. Komisija za hartije od vrednosti je u međuvremenu prihvatila četiri ponude za otkup akcija, na šta kao autonomni organ ima pravo. Nema kolizije između rada Agencije i Komisije, jer svako radi po svojim propisima, ali s obzirom na ova dva paralelna pravna procesa, sada prodaja akcija ima prednost - objašnjava Đorđević. Prema njegovim rečima, Vladi Divcu ostaje mogućnost da kao i drugi na tržištu akcija dođe do većinskog paketa ove prestižne firme. Samo u slučaju da ne dođe do prodaje, što je, s obzirom na dosadašnje interesovanje, malo verovatno, Đorđević objašnjava da ostaje solucija obnavljanja dogovora o dokapitalizaciji sa firmom Vlade Divca.\nKomisija za hartije od vrednosti prihvatila je četiri ponude za otkup akcija 'Knjaza Miloša': FPP 'Balkan limitid' je ponudio 9.000 dinara po akciji, 'Danone' 9.100 dinara, 'Laško' 9.500 dinara i 'Delta' 10.000 dinara. Ukupna vrednost 'Knjaza Miloša' po sadašnjoj najvišoj ponuđenoj ceni od 10.000 dinara za akciju (ukupan broj akcija je 365.425) bila bi oko 50 miliona evra. Procene menadžmenta ove firme govore da bi se na tržištu mogla postići cena od 75 do čak 100 miliona evra, što znači da bi cena akcije morala dostići 15.000 do čak 20.000 dinara.\nZdravko Jokić novi direktor "Železnica Srbije"\nVlada Srbije na današnjoj sednici imenovala je Zdravka Jokića za direktora javnog preduzeća " Železnica Srbije" saznaje "Blic".\nStanovi za renoviranje jeftiniji od novogradnje\nStambeno pitanje može da se reši i kupovinom stana koji bi bio 500 evra jeftiniji po kvadratu, a koji treba renovirati. Tako je nedavno uradio i R. Ivanović. (43) iz Beograda, koji je za 36.000 evra kupio stan u centru Beograda u Ulici 29. novembra.\nPuč u "Železnicama Srbije"\nVlada Srbije i odbor direktora JP „Železnica Srbije“ svojim odlukama napravili su potpunu konfuziju u JP „Železnicama Srbije“.\nEvro danas 111, 4735 dinara\nBEOGRAD - Dinar je danas neznatno jači prema evru i srednji kurs je 111,4735 dinara za jedan evro.