Direktor ekipe Mercedes Toto Volf izjavio je da njegova ekipa mora da bude na visini zadatka u predstojećoj trci za Veliku nagradu Meksika. Volf vidi maksimalan nivo pripravnosti kako bi se ekipa odbranila od Ferarija i Red Bula i obezbedila svom vozaču Luisu Hamiltonu osvajanje četvrte šampionske titule u Formuli 1. Mercedes je pobedio u obe trke u Meksiku otkako…\nAutomotoformula, hamilton, mercedes, titula, toto, volfLeave a comment\nSamo devet bodova do trofeja Vozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je u trci Formule 1 za Veliku nagradu SAD u Ostinu, u Teksasu, i primakao se osvajanju četvrte šampionske titule. Hamilton je ostvario 62. pobedu u karijeri, devetu u sezoni, a petu na stazi u Ostinu. On je trku završio za sat, 33 minut, 50,993 sekunde. .On je stekao 66…\nAutomotobodova, devet, formula, hamilton, titulaLeave a comment\nLuis Hamilton trijumfovao u Japanu\nBritanac najbolji u Japanu Vozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je danas u trci Formule 1 za Veliku nagradu Japana i na 59 bodova uvećao prednost u generalnom plasmanu nad vozačem Ferarija Sebastijanom Fetelom, koji nije završio trku na stazi Suzuka.Hamilton je ostvario 61. pobedu u karijeri, a osmu u sezoni, rezultatom sat, 27 minuta, 31,193 sekundi. Luis Hamilton bi već…\nAutomotoformula, hamilton, japanLeave a comment\nHamilton i Fetel na razlici od samo 34 boda Vozač Mercedesa Luis Hamilton rekao je da se „uopšte ne oseća komotno“ zbog svoje pozicije u šampionatu Formule 1, uprkos tome što ima 34 boda prednosti nad vozačem Ferarija Sebastijanom Fetelom. Hamilton sa prvog mesta u generalnom plasmanu ulazi u trku za Veliku nagradu Japana, koja se vozi u nedelju od 7…\nAutomotofetel, formula 1, hamilton, razlikaLeave a comment\nHaos, mrak i kiša u Singapuru – Hamilton na +28\nBurno u Singapuru – Vozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je u haotičnoj trci Formule 1 za Veliku nagradu Singapura. Hamilton je na taj način uvećao prednost u generalnom plasmanu na 28 bodova, u odnosu na Sebastijana Fetela iz Ferarija. Trka je završena posle nešto više od dva sata, pošto je u tri navrata zbog raznih incidenata bezbednosno vozilo izlazilo na stazu.…\nAutomotoformula 1, hamilton, mercedes, singapurLeave a comment\nJoš koja pobeda i gotovo – Četvrta pobeda u sezoni za Britanca je korak ka novom svetskom tronu i bacanju Fetela na kolena Tamo gde je posustao Fearari, Mercedes blista, naročito kada je za volanom Luis Hamilton. Zato nas zanima šta smo to naučili na Silverstounu? E, pa pobednik nam je svima, naročito Fearariju održao dobru lekciju. Pokazalo se da je na…\nAutomotoformula, hamilton, jos, koja, pobeda, titulaLeave a comment\nLuis Hamilton trijumfovao je na Velikoj nagradi Velike Britanije, pošto je od starta do kraja trke dominirao stazom. Ovom pobedom Britanac se izjednačio po broju pobede na Silverstonu, pa sada deli prvo mesto sa pet prvih mesta sa Alanom Prostom i Džimijem Klarkom. Odmah iza Hamiltona na cilj je stigao Valteri Botas, dok je kao treći završio Kimi Raikonen. Na…\nAutomotoformula, hamiltonLeave a comment\nJoš jedan pol – Vozač Mercedesa Luis Hamilton krenuće sa pol pozicije na sutrašnjoj trci za Veliku nagradu Velike Britanije u šampionatu Formule 1 Vozač Mercedesa Luis Hamilton krenuće sa pol pozicije na sutrašnjoj trci za Veliku nagradu Velike Britanije u šampionatu Formule 1. Britanac je na svojoj stazi u Silverstonu bio najbrži u kvalifikacijama, 67. put u karijeri i…\nAutomotoformula, hamilton, pol, rekord, sumaherLeave a comment\nIstraga o incidentu u Bakuu – Sebastijan Fetel i Luis Hamilton su se u Bakuu blago sudarili, a zatim razmenili par gestikulacionih radnji pre definitivnog bočnog kontakta dva bolida… FIA tvrdi da Mercedesov vozač nije kriv za sve Skuderija Ferari misli jedno, a Mercedes AMG Petronas nešto drugo. Pitanje za million dolara glasi da li se Luis Hamilton na dozvoljen način…\nAutomotoBaku, fetel, formula 1, hamilton, Incident, IstragaLeave a comment\nNesportski potez Hamiltona – Vozač Red Bula Danijel Rikardo trijumfovao je na Velikoj nagradi Azerbejdžana koju je obeležio incident između Sebastijana Fetela i Luisa Hamiltona. Glavni konkurenti u borbi za titulu imali su žestok sukob na stazi na ulicama Bakua, pošto je Hamilton posle 16. krivine nakon povlačenja „sejfti kara“ sa staze u 21. krugu namerno zakočio bolid, pa se u…\nAutomotoazerbejdzan, fetel, formula, hamilton, potezLeave a comment


Premijerka blokčićem i olovkom pravi strategiju kako da vrati talente u Srbiju? - Jutarnji GLASnik\nPremijerka sa talentima iz dijaspore: Ponela sam blokčić i zapisujem vaše ideje\nU Palati Srbija održan je skup „Talenti na okupu“ na kojem je učestvovalo 200 srpskih studenata i radnika u Evropi, SAD i Australiji. Oni su došli u Srbiju na poziv predsednice Vlade Ane Brnabić koja ih je pitala šta je potrebno da država uradi kako bi se ljudi koji uspešno rade i sturdiraju u inostranstvu vratili ili investirali u državu rođenja.\nPremijerka upisuje u blokčić ideje\nRadni dan predsednica vlade potrošila je na priče 200 mladih iz Srbije koji studiraju i rade daleko od kuće.\n“Ponela sam i svoj blokčić, papir i olovku da zapisujem vaše ideje i sugestije”, poručila im je premijerka na početku skupa.\nMeđu gostima premijerke našao se i Aleksandar Ljubomirović, student političke ekonomije i istorije na Univerzitetu Ludvig Maksimilijan u Minhenu. Od onih je koji bi se vratili u Srbiju, ali nema utisak da je državi u kojoj se rodio potreban.\n“I baš iz tog razloga veliki broj studenata plaši se da se vrati, plaši se da uradi taj korak ka povratku, pre svega zbog nedostatka kontakta, nedostatka spone sa maticom. Naravno, plaše se da neće dobiti odgovarajući posao, odgovarajuću platu. Znači, plaše se za svoju egzistenciju”, objasnio je on.\nDijaspora u Palati Srbija je zato zatražila od vlade osnivanje agencije za migraciju. Misle da bi to telo bilo izvor informacija – šta je od kadra Srbiji potrebno ili, ako ne žele da se vrate, kako u maticu mogu investirati.\n“Mora prvo da se napravi neki spisak, da se zna ko gde studira, ko gde radi, kako bi mogli te ljude da kontaktiramo, kako bi mogli da im ponudimo nešto konkretno. Da li su to stručne prakse, da li neki projekat, da li radno mesto, ali mora da postoji neko telo koje će se isključivo baviti tim pitanjem”, smatra Ljubomirović.\nOsim toga, na spiku u blokčiću predsednice vlade nalaze se i zahtevi za bolje uslove za pokretanje firmi, ali i jednostavnija procedura za finansiranje naučnih projekata. Premijerka je obećala sastanak opet polovinom 2019. Tada će – najavljuje – napraviti presek stanja tj. da li je sve opet ostalo samo na rečima.\n“Ja poverenje ovih ljudi moram da opravdam. Dakle, mi moramo sada nešto da uradimo. Ako ne, rećićemo im sredinom godine – ništa nismo umeli da uradimo, ništa nismo uspeli, ljudi, hvala vam mnogo na vašim predlozima – više sreće sledeći put, ali moja odgovornost je da tako ne bude”, kazala je premijerka.\nTagged ANA BRNABIĆ, TALENTI


Livescore fudbal: Congo livescore\nObjašnjenja: Fudbal uživo na Livescore.in - fudbalski Congo rezultati uživo. Livescore.in servis nudi rezultate uživo, poslednje rezultate, raspored utakmica i detalje meča. Pratite fudbal Congo i više od 400 fudbalskih takmičenja u svetu. Fudbalski Congo rezultati uživo su u stvarnom vremenu, nema potrebe za osvežavanje.


Laguna - Bukmarker - Knjige će sigurno opstati - Knjige o kojima se priča\nKnjige će sigurno opstati\nO svom eseju „Zapisano u beskraju“ koji se našao na vrhovima top-lista i preveden je – ili se prevodi – na preko 20 jezika, koji je dobio pet značajnih nagrada i iskrene izjave divljenja Marija Vargasa Ljose i drugih književnih veličina, španska autorka Irene Valjeho govori za Lagunu.\nFoto: Santiago Basallo\nU kojoj meri Vam je dok ste pisali „Zapisano u beskraju“ pomoglo iskustvo doktoriranja klasične filologije na univerzitetima u Saragosi i Firenci?\nTokom doktorskih studija u Španiji i Italiji godinama sam proučavala poreklo knjiga i nastanak čitanja u drevnom svetu. To su tokom jedne decenije bile središnje teme mojih studija i publikacija. Stipendija za doktoriranje mi je omogućila da živim gotovo godinu dana u Firenci, radeći nebrojene sate u stanju neprestanog divljenja koje je sumnjivo ličilo na zadovoljstvo. Do prvog otkrića, rađanja pisanja eseja, došlo je u biblioteci Rikardijani. Milovala sam rukopise prepisivane sporo i podrobno, ulepšane radom iluminatora, a impresionirao me je vremenski i novčani napor koji je iziskivala kopija svake knjige. Naslutila sam da iza svih drevnih dela, onih koje nazivamo klasičnima, postoji dug lanac osoba koje su se borile da te reči prodru kroz vekove i dođu do nas. U mnogima od tih spisa pulsiraju neke od najboljih ideja našeg sveta i stoga smo dužni zahvalnost tom anonimnom i nepoznatom društvu koje je sačuvalo književna blaga od uništenja i zaborava. Tako je došlo do ideje da započnem književno putovanje kroz poreklo tih svakodnevnih i fascinantnih predmeta koje danas čuvamo u knjižarama i bibliotekama i na policama naših domova. Odlučila sam da uvežem dva svoja lica, istraživačice i spisateljice fikcije, u slobodan književni esej lišen akademskih okova, osmišljen da bude čitan sa emocijom romana. U odvažnu i ekstravagantnu priču o dve književne strasti: ljubavi prema grčkim i latinskim klasicima i prema knjigama.\n„Zapisano u beskraju“ je „zvanično“ esej, ali se može čitati i kao antologija priča o istoriji knjige. Kako Vi vidite svoju knjigu – kao esej, zbirku priča ili, možda, kao roman?\nUgledni španski pisac Luis Landero definisao je knjigu kao esej avantura, i to mi se čini najboljim mogućim opisom. Kada sam započela pisanje „Zapisanog u beskraju“ namera mi je bila da sjedinim zadovoljstvo čitanja sa potragom za saznanjima. To je književni eksperiment koji prepliće činjenice sa životima, sećanja na druge epohe, književne i filmske digresije, refleksiju, humor, veze sa sadašnjošću, putopise, saspens i zapanjenost otkrićem. Želela sam da delo obeležim entuzijazmom i strašću koje su u meni uvek budile priče.\nU vreme kada sam davala časove, posmatrala sam svoje učenike i ustanovila da na njih više traga ostavljaju anegdote, pustolovine, ugroženost i biografije nego apstraktna rasuđivanja. I pitala sam se kako da stvorim esej istkan kao roman, sa nitima saspensa, priča, ljudskih atmosfera i likova. Pomislila sam da, ako želim da napišem omaž knjigama, najbolji način bio bi upravo prepričavanje njihove istorijske okolnosti na način kako su to činile drevne pripovedačice. Zato sam ušla u pisanje ne kao u hladno i oprezno istraživanje, nego kao u pokušaj da napravim ravnotežu između akademske preciznosti i strasti s kojom bi Šeherezada iz „Hiljadu i jedne noći“ ispričala tu fascinantnu avanturu. „Zapisano u beskraju“ računa na emociju i entuzijazam romana, priču o tom kolektivnom podvigu, milenijumski san o očuvanju knjiga. Likovi dela su usmene pripovedačice, izumitelji, pisari, iluminatori, bibliotekarke, prevodioci, knjižarke, ulični prodavci, učiteljice, mudraci, špijuni, avanturistkinje, štampari: većinom anonimne osobe koje su nam ostavile legat knjiškog blaga, zapanjujući uspeh koji je u korenu najboljih otkrića u našem svetu, kao najsjajnije među njima.\nDa li ste stekli određeni utisak o većinskom profilu čitalaca „Zapisanog u beskraju“?\nŽelela sam da napišem knjigu dobrodošlice za intelektualno radoznale čitaoce, a ne esej namenjen struci. Obraćam se onima koji vole rituale čitanja i žele da prodru u njihovu istoriju i duboko značenje. Priznajem da sam, u ambijent izrazito sklon apokaliptičnim slutnjama kakav je sektor knjige, želela da unesem glas optimizma. Knjige su se dokazale kadre da suvereno prežive milenijume, prevazilazeći razdoblja siromaštva, pljačke, kuge, propasti imperija, ratove, istorijske obrte, proganjanja, požare i poplave. Uvek ugrožene, pokazuju loše ali čelično zdravlje. Toliko puta je prognozirana njihova smrt da su naučile da uskrsnu bolje nego iko.\nTopao prijem ove knjige u mojoj državi i na drugim mestima vodi me zaključku da je nas zaljubljenika u knjigu, kulturu, humanističke nauke – naše neobične porodice – više no što mislimo. Postoji publika – manjinska i tiha, ali pulsirajuća – koja s entuzijazmom podržava starinsko ubeđenje u vrednost reči i čitanja. Možda je posle decenija izbegavanja i obezvređivanja humanizma došao trenutak da se on izbori za svoje mesto u našoj sadašnjosti. Više no ikad pre svetu su potrebni filozofija, kreativnost, etička refleksija, obnavljanje, duhovnost, razumnost, kao i da vraćanje kontakta sa klasicima, našom pupčanom vrpcom sa korenima onog što jesmo.\nSudeći po ličnom slučaju, do koje mere nesporni nacionalni i internacionalni uspesi moraju da promene izvesne navike i prirodu autorke odnosno autora?\nOva knjiga je stvarno promenila moj život. To je čudno jer, zahvaljujući pandemiji, postoji kolektivni utisak o nagloj promeni. Što se ličnog slučaja tiče, doživljavam velikodušnu naklonost čitalaca kao ogromnu privilegiju. Njihova zapanjujuća dobrodošlica ostvarila mi je san iz detinjstva da se posvetim pisanju sa apsolutnom kreativnom slobodom. Uzbuđuje me pre svega poverenje prestižnih izdavača poput Lagune, koji su poklonili najlepša krila knjizi, dopuštajući joj da leti do čitalaca čije pejzaže i životne događaje sam otkrila i zavolela posredstvom literature. Trenutno imam više posla nego što mogu da postignem i nedostaju mi sati, ali smatram poklonom što mogu da biram svoje projekte i, kad mogu da prionem na novu knjigu, da raspolažem nužnim spokojem za čitanje, mirno istraživanje, sa dovoljno vremena za pisanje i redigovanje. No ovo sa sobom nosi težinu i odgovornost da budem na visini divnog poverenja koje sam stekla. Želela bih da svojim zrncem peska doprinesem unošenje pojedinih važnih tema u kolektivni razgovor, poput intelektualnog doprinosa žena tokom istorije, značaja humanističkih nauka i obrazovanja u budućem svetu. Ono što nas sjedinjuje.\nS jedne strane, već iz međunarodnog uspeha Vašeg eseja može se zaključiti da je knjiga i danas veoma važan artefakt, ali u svetu u kojem se veštačka inteligencija nezaustavljivo razvija, kakvu budućnost knjige možete da naslutite i vidite?\nInsistiram na optimizmu. Verujem u opstanak knjiga i čitanja u svetu u kojem ekrani menjaju naš pogled. Uopšte, insistira se na rivalstvu tradicionalnog i digitalnog formata; retko se spominje plodan kreativan odnos koji ih sjedinjuje. Sav tehnološki napredak nastaje iz otkrića iz prošlosti, a inovacije doprinose poboljšavanju starih predmeta i praksi. Kao istraživačicu me zanima bogatstvo saživota – ne takmičenja – tradicija i sadašnjosti. Aleksandrijska biblioteka bila je prvi pokušaj da se samo na jednom mestu okupi univerzalno znanje. Postoji nit knjiga i stranica koja sjedinjuje glavni grad Aleksandra Velikog sa našom tehnološkom sadašnjošću. Knjige i biblioteke su bile modeli inspiracije za kreatore interneta, kako objašnjava Timoti Berners-Li, poznat kao otac World Wide Weba.\nMislim da će veštačka inteligencija razvijati svoj potencijal uvek u savezu sa ljudskom kreativnošću. Mašine nam sve olakšavaju, računar nam omogućuje pristup izvoru informacija koji je samo pre koju godinu bio nezamisliv. S druge strane, umetnost se hrani kvalitetima koji su, za sada, dokazali da su ljudsko nasleđe: psihološka dubina, iskorištavanje dualnosti, smisao za humor, nepredvidljivost. Opažam plodnu saradnju koja će obogatiti naše čitalačko iskustvo bez potrebe da zamišljamo istrebljenje knjige ni zamenu pisca tehnologijama programiranim za pisanje.\nStare knjige su potrebnije nego ikada pre kako bi se uravnotežili rizici koje bi nosilo, i za mlade i stare, naše okretanje isključivo internetu i društvenim mrežama. Napuštamo nasleđe strpljenja. Taj nedostatak kognitivnog strpljenja možemo imenovati krizom gubljenja fokusa. Gi Debor je ustvrdio da nas naše vreme tera da budemo više gledaoci nego čitaoci; naime, da ublažimo čitalačku tenziju usredsređenošću gledaoca. Čitanje nije tako pasivno kao slušanje ili gledanje; ono predstavlja ponovno stvaranje i mentalnu gorljivost. Čitamo po našem sopstvenom ritmu, menjamo brzinu, usvajamo ono što želimo a ne ono što nam bacaju tako intenzivno i često da nas zbunjuju. U ovo ubrzano doba knjige se pojavljuju kao saveznici povratka zadovoljstvu koncentrisanosti, intimnosti i spokoja. Čitanje stoga može da bude čin otpora u razdoblju napadnutom nervoznim i nasrtljivim informacijama.


GARSING ČIZME RANGER MEN a48725 | Sportizmo - Online prodavnica\nPočetna GARSING ČIZME Ranger Men\nKlikni na slike sa leve strane za uvećanje. -7%\nOdaberite veličinu41 42 43 44\nOvaj artikal je poslednji put naručen iz mesta Kaћ.\nGarsing Shoot su duboke "taktičke čizme" crne boje, izuzetnog kvaliteta, namenjene za korišćenje u ekstremnim uslovima. Najviše ih koristi policija i vojska. Obezbeđuju odličnu pokretljivost i stabilnost, kao i zaštitu stopala u svim vremenskim uslovima. model čizme odlikuje pre svega udobnost.\n- materijal: prirodna hromirana koža, unutrašnjosti čizme poznati su kao Cambrelle/Super Royal® kvalitetan materijal otporan na abraziju, postava poseduje antibakterijske i anti gljivične osobine. Ovi materijali se brzo suše i omogućavaju cirkulaciju vazduha, tako da su Vam noge suve i udobne čitav dan.\n- đon: čvrsta guma otporna na habanje, sa žljebovima protiv proklizavanja.\nČizma je veoma lagana – 980 grama (velična 42).\nRanger Men 9.300 din 9.990 -7%


Pripremna radionica za SBF 2017 održana u Tešnju | Bosna Bank International\nSarajevo Business Forum je odlična prilika za kompanije da otvore izvozna tržišta\nBBI VIP biznis klub u saradnji sa TRA – Agencijom za razvoj Općine Tešanj organizirali su danas u ovom gradu radionicu za pripremu projekata za Sarajevo Business Forum (SBF) 2017, međunarodnu investicijsku konferenciju koja će se 22. i 23. maja održati u glavnom gradu BiH.\n“Sarajevo Business Forum je prozor u svijet i način da se poslovne ideje prezentuju investitorima iz prijateljskih država i da se da šansa svim izvodivim projektima „od ideje do realizacije“. Smatram da više ne postoji osoba u poslovnom svijetu BiH, ali i regionu koja nije čula za SBF. TRA Agencija godinama ima dobru saradnju sa BBI bankom u organizaciji SBF-a. Vrijeme u kojem živimo je već uveliko kročilo u „četvrtu industrijsku revoluciju“ i samo ekonomije koje budu sposobne da svoju konkurentnost grade na znanju kao putu do uspjeha, imaju šansu da opstanu i dalje se razvijaju“; izjavio je Ismar Alagić, direktor TRA, pozivajući privrednike da iskoriste priliku koju im nudi Sarajevo Business Forum.\nJedan od učesnika na radionici bio je i vlasnik kompanije „Ssamplast“ iz Tešnja Semir Kantić.\n„Ssamplast je lider u BiH i treća kompanija u regionu u industriji teške konfekcije. Proizvodimo kamionske cerade i sada imamo namjeru širiti proizvodnju na autoindustriju i transportne palete. Prijavili smo se za učešće na Sarajevo Business Forum jer smatramo da je to odlična prilika za kompanije koje žele proširiti svoja tržišta izvan BiH. Mi smo malo tržište i Sarajevo Business Forum je izvrsna prilika da otvorimo mogućnost za izvoz. Smatram da je ovakva konferencija, kao što je SBF, naročito dobra za mlade kompanije koje imaju dobre proizvode ali se ne usuđuju izaći izvan BiH“, kaže Kantić.\nU sklopu priprema i u namjeri da bh. privrednici što bolje iskoriste prilike na Sarajevo Business Forumu Bosna Bank International (BBI) širom BiH organizira radionice za kompanije i pojedince, na kojima ih upoznaje sa postupkom prijave i izrade projekata koji bi mogli biti prezentirani i ponuđeni stranim investitorima na SBF-u, kao i najboljem načinu prezentacije proizvoda za izvoz.\nRadionice su do sada održane u Banja Luci, Mostaru, Bihaću, Zenici, Goraždu, Posušju i Beogradu gdje je privrednicima predstavljena metodologija izrade projekata po međunarodno priznatim standardima. Podršku pružaju i krovne i lokalne privredne komore, a planirano je održavanje radionice u Zagrebu i Ljubljani.\nViše informacija o Sarajevo Business Forumu, prijavi projekata i registraciji učešća možete pronaći na web stranici: http://sarajevobusinessforum.com/


Nova terapija uspela da zaustavi razvoj smrtonosne bolesti - Smedia\nBez rizične operacije koštane srži pre pojave prvih simptoma, deca obolela od retke bolesti mozga - adenoleukodistrofije (ALD), koja uglavnom pogađa dečake - ranije nisu mogla da žive duže od pet godina.\nOva opaka bolest dovodi do odumiranja nervnih ćelija u mozgu i oboleli gubi sposobnost kretanja, govora i razmišljanja. Čak i uspešne transplantacije dovodile su do trajnih invaliditeta.\nUpravo zato je nova studija, čiji su rezultati objavljeni u "New England Journal of Medicine", tako posebna. Po prvi put lekari su uspeli da izleče ALD i to uz pomoć genske tarapije.\nNakon dve godine genske terapije, tretmana koji bi trebalo da košta na stotine hiljada dolara, 15 od 17 dečaka sa mutacijom gena koja izaziva ALD, nije razvilo simptome. Jedan od preostale dvojice, koji je umro, bio je u uznapredovalom stadijumu bolesti kada je počeo da...


"Do tada ćemo videti kako se stvari razvijaju, ali imamo planove i prostor da izgradimo još dve fabrike poput ove koju smo završili", rekao je Nilsen.\n"Izuzetno smo zadovoljni počecima poslovanja u Srbiji i čak smo ispred poslovnog plana koji smo sebi postavili. Naročito smo zadovoljni pruženim uslovima i saradnjom koju smo imali sa Opštinom Inđija, agencijom SIEPA i VIP Fondom", kazao je Nilsen.


Napulj, Italija: Rim - 6 dana / 3 noći, autobusom - Metropole | Aladin\nRim - 6 dana / 3 noći,...\nRim - 6 dana / 3 noći, autobusom\nRim - Vatikan- Napulj - Pompeja\n6 dana (3 noćenja u hotelu kategorije 3* u Rimu) - autobusom\n- 01.11.2017. - 06.11.2017.;\n- 29.12.2017. - 03.01.2018.;\n- 05.04.2018. - 10.04.2018.;\n- 27.04.2018. - 02.05.2018.\nLacio sa glavnim gradom Rimom poznat je kao Srce Italije. Oblast drevnog Lacijuma koja se poklapa sa današnjim Lacijom, bila je centar starorimske države i matično područje latinskog jezika. Glavni grad Italije Večni grad - Caput Mundi, najmoćniji grad u istoriji civilizacije koji vekovima ne gubi primat evropskog i svetskog centra umetnosti, kulture, religije, politike, bogatstva. Nalazi se u centralnom delu zapadne obale Apeninskog poluostrva na reci Tibar, prostire se na čuvenih sedam brežuljaka. Šira gradska zona Rima ima oko 3,8 miliona stanovnika. U Rimu se nalazi i jedinstvena nezavisna papska država Vatikan, što ga čini i jednim od najvećih svetskih centara hodočašća. Arheološki ostaci velikog antičkog Rima svakako su prvi i najstariji razlog poseta ovom gradu. Simboli antike uklopljeni su u urbani gradski ambijent - Koloseum, Panteon, Forum Romanum... Centar grada udaljen je svega 24 km od obale Tirenskog mora koje čitavoj oblasti daje predivnu, prijatnu i blagu klimu - još jedan od mnogih razloga da proverite da li zaista svi putevi vode u Rim.\n1. dan Beograd - Novi Sad - Ilok (oko 140 km)\n2. dan Ilok - Rim (oko 1232 km)\n3. dan Rim - Pešačko razgledanje: Forum, Koloseum, Rim\n4. dan Rim - Pompeja - Napulj - Rim (oko 491 km) Nastavak »\n5. dan Rim - Vatikan - Rijeka (oko 741 km)\n6. dan Rijeka - Novi Sad - Beograd (oko 627km)\n- 01.11. (jesen) - 179 evra , doplata za jednokrevetnu sobu - 75 evra ;\n- 29.12. (Nova godina) - 189 evra , doplata za jednokrevetnu sobu - 80 evra ;\n- 05.04. (Uskrs) - 189 evra , doplata za jednokrevetnu sobu - 80 evra ;\n- 27.04. (1. maj) - 189 evra , doplata za jednokrevetnu sobu - 80 evra ;\n- Autobuski prevoz na navedenoj relaciji (visokopodni ili dabldeker sa audio i video opremom, bez obuhvaćenih usluga pića, hrane i dr. tokom putovanja);\n- 3 noćenja sa doručkom u dvokrevetnoj sobi u hotelu sa tri zvezdice u Rimu (ime konkretnog hotela biće poznato 10 dana pre početka putovanja);\n- Umanjenje za sopstveni prevoz 75 evra po osobi (Važno: putnici sa sopstvenog prevoza nemaju razgledanje grada po dolasku i fakultativni izleti zavise od raspoloživosti mesta u autobusu)\n- Dodatni boravak u hotelu za sopstveni prevoz – 35 eur po osobi po noćenju\n- Doplata za dodatno sedište: 90 evra\n- Transfer – Postoji mogućnost transfera kombijem ili minibusom uz doplatu na sledećim relacijama: - Kruševac, Jagodina, Paraćin, Kragujevac, cena povratnog transfera: 20 € - Čačak, Kraljevo, cena povratnog transfera: 20 € - Niš, cena povratnog transfera: 20 € - Šabac, Loznica, cena povratnog transfera: 15 €\n- Hotel Alba Rome*** , Rim, Viale di Torre Maura, 81, Tel: +39 06 90282887, www.hotelalbaroma.com\nHotel se nalazi na jednom od glavnoh pravaca koji vode u centra Rima, gde se Via Casalina ukršta sa Grande raccordo Anulare. U blizini hotela nalazi se stanica Anagnina na metro liniji A koja ide direkto do stanice Termini. Hotel ima recepciju, aperitiv bar, restoran, wi – fi internet. Sobe su dvokrevetne sa kupatilom i fenom, standardno opremljene telefonom, televizorom i klimatizacijom. Doručak je kontinentalni – samoposluživanje.\n- Poludnevni fakultativni izlet Forum i Koloseum: Cena izleta: 35 evra. U cenu je uklučen odlazak autobusom (povratak je individualan), rezervacija, ulaznica za Koleoseum, Forum, Palatino, usluge vodiča.\n- Celodnevni izlet Pompeji i Napulj: Cena izleta: 50 evra. U cenu je uključen prevoz autobusom, rezervacija, ulaznica, usluge vodiča i razgledanje prema programu.\n- Poludnevna fakultativna poseta Vatikanu: Cena izleta: 45 evra odrasli / 35 evra deca do 12 godina. U cenu je uključen odlazak metroom, (povratak je individualan), rezervacija, ulaznica i usluge vodiča.\n- Potrebno je najmanje 40 putnika za realizaciju ovog putovanja\n- Uz blagovremeni upit u poslovnicama Organizatora, postoji mogućnost smeštaja u jednokrevetnim ili dvokrevetnim sobama sa pomoćnim ležajem.\n- Cena putovanja iskazana je u evrima, a plaćanje je u dinarskoj protivvrednosti, po prodajnom kursu za efektivu Banke Intesa, na dan uplate. Prilikom prijavljivanja i zaključivanja ugovora o putovanju, uplaćuje se akontacija u iznosu od 40% cene a najkasnije 15 dana pre polaska na putovanje uplaćuje se preostalih 60% do punog iznosa cene putovanja\n1) Avansno: a) gotovinom, b) čekovima, c) uplatom na račun Organizatora ili d) platnim karticama (Visa, Master, American Express, Maestro i Dina).\n3) Platnim karticama do 6 mesečnih rata bez kamate (Visa, Master, American Express od Banca Intese).\nPutnicim se preporučuje da pre polaska na putovanje pribave polisu međunarodnog putnog zdravstvenog osiguranja. Moguće je uz fotokopiju prve strane pasoša pribaviti polisu osiguravača Uniqa.\nHotel Colfoscood 505 €\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Napulj, Italija: Rim - 6 dana / 3 noći, autobusom - Metropole.


Sećate li se Doris Dej? | Mondo Portal\nSecate li se Doris Dej\nSećate li se Doris Dej? 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMuzika 04.06.2011. / 16:49 16:57\n04.06.2011. / 16:49 16:57\nSnimila je 39 filmova, objavila više od 650 pesama, sada ima 87 godina i na jesen će, posle 17 godina pauze, da izda novi album "My Heart".\nPoslednji album glumica i pevačica je objavila 1994. godine, a na novom studijskom projektu biće i nekoliko obrada njenih starih hitova, četiri nove pesme i tri rok obrade.\n"Ove pesme mi mnogo znače jer u meni bude lepe uspomene na moje prijatelje, životinje i naravno mog sina Terija", izjavila je Doris koja je 1987. osnovala Fondaciju za zaštitu životinja.\nNjen sin Teri Melčer, koji je umro 2004. bio je jedan od najperspektivnijih producenata, a svetsku slavu je stekao radeći album grupe Beach Boys "Pet Sounds".\nNeke od njegovih poslednjih pesama biće uvrštene na album "My Heart" koji će u prodavnice diskova stići 5. septembra.\n05.06.2011. / 10:17\nSamo, tesko da vam je ono na prvoj slici Doris Day...\n05.06.2011. / 01:59


Hrvatski mediji bruje o beogradskom zatvoru u kom su huligani sa derbija: Iz zloglasnog CZ-a beg je nemoguć, a ćelije su pune miševa - Telegraf.rs\n16/12/17 | 13:18\n- Moraš držati jezik za zubima, ne smeš verovati nikome i moraš imati puno sreće - prenose komšijski mediji informacije koje su prikupili o CZ-u, a očigledno je da su se dobro informisali\nHrvatski mediji puni su tekstova o, kako kažu, "zloglasnom Centralnom zatvoru", u kom su pritvoreni njihovi huligani koji su izazvali nerede na 156. Večitom derbiju u Beogradu. Očigledno su se dobro informisali jer šestorici Hrvata preti kazna i do 12 godina zatvora.\nPortal "24 sata" piše da će oni biti u "zloglasnom Okružnom zatvoru, popularno zvanom Centralni zatvor ili CZ".\n- Reč je o zatvoru u Beogradu poluotvorenog tipa otvorenom 1953, a u proseku se u njemu stalno nalazi oko 700 pritvorenih i 50 osuđenih. Prema svedočenjima onih koji su prošli kroz CZ, boravak tamo nije nimalo lagodan - navodi se u tekstu i dodaje:\n- Kada dođeš u sobu, odmah vođi sobe daješ papire na uvid. To su papiri koje dobiješ pri ulazu u zatvor, a na kojima piše razlog zbog kojeg si tu. I tu je jako važno šta si izjavio na policiji jer ako si priznao zločin, ne piše ti se dobro. Moraš držati jezik za zubima, ne smeš verovati nikome i moraš imati puno sreće.\n"ĆELIJE SU LEDENE I BEZ VAZDUHA, PUNE MIŠEVA I VLAGE"\n"Index" ide još detaljnije u svom tekstu i opisuje ćelije u kojima borave zatvorenici, ali dodaju i da je iz Centralnog zatvora nemoguće pobeći. Kažu i da je to najveći istražni zatvor na Balkanu, površine od preko 60 hiljada metara kvadratnih, u kom su hodnici dugi oko 14 kilometara.\n- Blokovi ovog zatvora, gledani iz vazduha su u obliku rešetke, pa je nemoguće pobeći. Kopanjem tunela dolazi se u susednu ćeliju, hodnik zatvora ili u najboljem slučaju, šetalište okruženo visokim zgradama.\n- U zatvoru vladaju teški uslovi i, naravno, stroga nepisana pravila među pripadnicima tog sveta. Kršenje ili nepoštovanje pravila najstrože se kažnjava i to ne od strane čuvara, nego "vođa soba", kako se zovu najugledniji, ali i najbrutalniji zatvorenici - piše Index.hr.\n- Zatvorenici se greju kroz male otvore na vratima ćelija, kroz koje prolazi topao vazduh iz grejalica u hodniku. Ali hladnoća i nasilje u natrpanim ćelijama i nisu toliki problem u poređenju sa samicama. Prostorije u kojima završavaju oni koji remete formalna pravila u zatvoru, prema svedočenjima onih koji su bili u samicama CZ-a, posebno su jeziva mesta, puna vlage i miševa.\nNeredi u Beogradu glavna su tema i u Splitu među ljudima. Oni su besni što se zbog nekolicine huligana sada dovode svi Splićani dovode u negativan kontekst.\nHULIGANI SE BRANE ĆUTANJEM\nPodsećamo, nakon svega što se desilo na stadionu JNA, hrvatski državljani su se branili ćutanjem u Višem javnom tužilaštvu. Na teret im se stavlja nasilničko ponašanje na sportskoj priredbi.\n18. decembar 2017 | 10:07\nBiće im dobro naučili su na te uslove :)\n17. decembar 2017 | 11:16\nSamo jos Hrvati da kazu kako su oni nevini,slucajno prolazili pored stadiona, pa svratili da odgledaju utakmicu. Bagra!!!! Imaju srece sto navijaci nisu znali da su Hrvati inace ne bi oni izasli sa stadiona\n17. decembar 2017 | 00:01\nInace nisu svi splicani takvi,ima i mnogo gorih...


Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević | AUTOBIOGRAFIJE I BIOGRAFIJE | Prosveta\nSelect ratingGive Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 1/6Give Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 2/6Give Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 3/6Give Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 4/6Give Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 5/6Give Mileva Marić Ajnštajn: život sa Albertom Ajnštajnom – Radmila Milentijević (ćirilica, tvrdi) 6/6\nIz sačuvanih pisama progovara njen snažan i odlučan glas, dok Ajnštajnova pisma obiluju brojnim dokazima njihove bliske saradnje. Ta životna priča je obimna, dramatična i potresna. Utisak koji ostavlja je nezaboravan..\nMatija - rovačka ontologija i post-postmodernizam – Željko Simić\nNikola Tesla je imao impozantnu listu dostignuća, a rani biografi okarakterisali su ga kao asketu, introvertnog i opsednutog.


Istra poziva Austriju i Sloveniju da uvedu selektivne mjere: 'Možemo osigurati sigurno okruženje' - Komentari | Večernji.hr\n16. rujna 2020. 9519\n16. 9. 2020. u 22:51\n16. 9. 2020. u 12:42


Naslovna Košarka Evropa DABOVIĆ: Svi su odustali od nas, ali mi smo verovale!\nAna Dabović je istakla da su devojke verovale u uspeh (FOTO: Pedja Milosavljevic / STARSPORT)\nGotovo je nestvarno kako su košarkašice Srbije preokrenule meč protiv Italije. O velikoj pobedi se i dalje priča, a Ana Dabović ističe da su devojke verovale do poslednjeg trenutka.\nIskusna košarkašica je istakla da je Srbija do kraja verovala u trijumf što je na kraju presudilo da se slomi otpor vrlo nezgodne Italije.\n– Po ko zna koji put smo pokazale da smo tim. Verovale smo do kraja. Verovatno su svi već bili odustali od utakmice, ali mi nismo. Bila je ovo dosta teška utakmica, kao i svaka prva na prvenstvu. Italija je stvarno dobar tim. Došlo je do smene generacija. Presudilo je naše iskustvo, vera do kraja. Iz ovoga učimo.\nIstiče Dabović da je bilo i puno grešaka, ali da će one poslužiti za nauk i izvlačenje pouka.\n– Znamo da smo pravile i dosta grešaka, ali pravi tim uči iz grešaka. Drago mi je da nismo krenule porazom, već pobedom. Nemamo mnogo vremena da se spremimo. Najvažnije je da se odmorimo i da budemo spremne da odigramo bolje nego danas – rekla je Ana Dabović.\nNajbolja igračica u taboru “orlica”, Sonja Vasić je podvukla da će naša selekcija morati mnogo stvari da ispravi sa prve utakmice.\n– Bilo je mnogo loših stvari. To je i posledica toga što nismo imale mnogo utakmica u pripremama. Bukvalno je bilo, hajde da odigramo prvu utakmicu da vidimo gde smo. Sad vidimo da nismo baš na dobrom mestu. Ali, barem znamo da imamo mnogo stvari da ispravimo.\nMoraće Srbija da podigne nivo igre ukoliko misli da slavi protiv isto tako neugodne selekcije Grčke…\n– Svaka devojka je dala poslednji atom snage, svaka je bila spremna kada bi ušla sa klupe. Izvukle smo nemoguće. Zato se nadam da nam je ovo neki vetar u leđa i da smo u ovom trenutku porasle kao tim još više. Stvarno imamo mnogo stvari na kojima treba da radimo. Barem da se sada pet minuta radujemo što smo pobedile. Pokazale smo toliko slabosti da će svako pomisliti da može da igra sa nama. Protiv Grčke sve moramo da damo jedan korak više, da pokušamo da što više devojaka uključimo u igru – zaključila je Petrović.\nBOMBA: Zvezda naciljala NBA asa i nekadašnjeg drugog pika sa drafta!\nPrethodni tekstBOMBA: Zvezda naciljala NBA asa i nekadašnjeg drugog pika sa drafta!\nSledeći tekstSAMO U MERIDIANU: Za vrelo sportsko leto stiže sjajan bonus!\ngoki 18/06/21 15:31 At 18/06/21 15:31\nMorale su da se zagreju dovoljno 😀\nTeodora 18/06/21 15:07 At 18/06/21 15:07\nBez vere u sebe nema ni rezultata! Bravo devojke!!! 👏\nMaximumlife 18/06/21 14:57 At 18/06/21 14:57\nNikad mi nismo odustali od nasih lavica….Sjajan preokret i pobeda u produzetku,apsolutno savrseno,mocno i zasluzeno!!!!\nDi maria 18/06/21 12:59 At 18/06/21 12:59\nNije bas tako svi mi moji smo gledali utakmicu do kraja nadali smo se preokretu do kojeg je i došlo ,imamo ozbiljan kvalitet ekipe\nSrbin 18/06/21 12:38 At 18/06/21 12:38\nKo kaže da smo odustali od njih? 🤔 Verujemo da će lakši posao imati protiv Grčke a onda ozbiljniji protiv Crne Gore, meč koji moraju da dobiju!\nOdin 18/06/21 15:32 At 18/06/21 15:32\nOne kazu kako cuju,nema tu greske da nasi vole da pljuju.


NLO akcija: 'Lezbejke vam žele dobar dan'\nVOX FEMINAE FESTIVAL 2012USLUGEČLANSTVOIMPRESSUM I KONTAKTRSSENGLISH\tSrijeda, 19 Lipanj 2013\tWomen have been taught that, for us, the earth is flat, and that if we venture out, we will fall off the edge. Andrea Dworkin VjesticaVjesticeKalendar događanjaumjetnicaKnjiževniceLikovna umjetnostGlazbaNovi medijiFilm, video, fotografijaPrimjenjena umjetnostScenska umjetnostTrebaTreba poslušatiTreba pitatiTreba pogledatiTreba pročitatiStrašna ženaPoduzetniceInicijatoriceStrašne danasStrašne inačeCunterviewmagazin sa stavomPravednostpoduzetnostKulturaVideo prilozi\tSrp01\nTweetNa Međunarodni Dan Ponosa LGBTIQ osoba, aktivistkinje Novosadske Lezbejske Organizacije (NLO) provele su uličnu akciju "LEZBEJKE VAM ŽELE DOBAR DAN" te je građanke i građane dočekala istoimena poruka na ulazu u novosadske institucije- Gradsku kuću, Kulturni centar Novog Sada, Crkvu, kod Matičara, i druge.\nAktivistkinje su tim činom željele još jednom podsjetiti građanstvo i institucije da su lezbijke aktivne građanke ovog društva. NLO postoji od 2004. godine i okrenuta je osnaživanju LGBT zajednice i promoviranju lezbijske kulture.\nDan Ponosa obilježava se od 1969. godine kada su se u New Yorku, LGBT osobe po prvi put pobunile protiv policijskog terora. U državama kakva je Srbija, Parada Ponosa kao jedan od načina obilježavanja ovog dana, politički je protest koji je teško, odnosno nemoguće održati.\nOd 2001. godine pa do danas, kada dođe vrijeme za održavanje Parade Ponosa u Beogradu, izvještava NLO, sigurnosnih mjera nema te postaje vrlo jasno da više od deset posto stanovništva (koliko čini LGBT populacija) ne može izraziti svoje nezadovoljstvo. „Institucije Srbije manipuliraju s ljudskim pravima općenito i s pravima LGBT osoba u svrhu političkih poena, te zaboravljaju na odgovornost prema svim građanima i građankama ove države i na elementarni moral.\nZbog ponašanja države Srbije, NLO ni jedne od prethodnih godina, kao ni ove godine, ne sudjeluje u pokušaju organiziranja Parade Ponosa te ne pristaje na kompromis s državom koja duboko krši ljudska prava, prije svega grupa i pojedinaca s manje moći u društvu, a tu naravno ubrajamo gay, biseksualne, transseksualne i transrodne osobe.“ Tweet\nNasljeđe Mary Wollstonecraft Kako je putovati svijetom kao žena?\nEve Arnold - sjećanje na vrsnu fotografkinju\nJeste li vidjeli pandu na listi žena 2011.?\nŠvedska sterilizacija transeksualnih osoba\nDo kraja godine odvajanje otpada u kućanstvima\nPoveznice: Kofein, žene i depresija Najnoviji tekstovi


Pileće rolnice sa blitvom i parmezanom - Milin Kuvar\nPiletina i blitva se vole, samo to mogu da vam kažem! Obožavaju se i poštuju. Ja blitvu nit’ volim nit’ poštujem ali joj nekako uvek dajem prostora da me zavede. Nismo je mnogo često ni spremali osim u krompir salati tj. pireu sa belim lukom i maslinovim uljem. Tu je uvek prolazila, ali me nikada nije ostavila bez daha. Za piletinu uvek ima lepih ideja i novih načina pripreme… Pre neki dan sam za jedan vrlo specijalni roštilj pripremila rolnice od belog mesa na ražnjićima u kari marinadi – bile su fantastične! Pileći file stvarno podnosi svakave akrobacije pa ga zato i ne napuštam već godinama 🙂\nOvog puta sam pravila rolnice sa blanširanom blitvom i parmigiano reggiano, pekla sam na roštilju, zalila maslinovim uljem i balzamikom sa ukusom kruške i dobila uber kul letnje rolnice. Sa druge strane sam se ulenjila za skoro sve što su mi bile dnevne aktivnosti… Više ni facebook ne posećujem tako često a to stvarno je znak da me je lenjost poptuno opsela.\nČekam devojke koje su bila na Adi u nedelju da objave tekstove sa utiscima i baš sam nestrpljiva. Mene je moja i organizacija dragih ljudi dobro izmaltretirala tog dana, tako da sam u poslednjem trenutku morala da odustanem, nažalost. Verujem da je druženje bilo super veselo 🙂\nTaj nedostatak je nadomestilo jedno fino večernje druženje u mom dvorištu… Duuuugo nismo bili svi na jednom mestu i zaista u neke ljude veruješ do kraja života iako nisu stalno tu. Svako ode na svoju stranu, putevi nam se možda potpuno raziđu ali kada smo za jednim stolom… osećaj je neprocenjiv!\nSrce veliko kao kuća <3\nparmezan po želji (3-4 komadića po rolnici)\n3-4 kašike balzamskog sirćeta\nkrompir po želji, za prliog\n10 neoljuštenih čenova belog luka\nPileći file isecite na tanke šnicle pa ih istucite lupalicom? za meso. Blitvu operite pa odstranite peteljke i blanširajte 3-4 minuta i kipućoj posoljneoj vodi. Kada je blitva izblanširana ostavite je da se delimično ocedi. Šniclu mesa posolite i pobiberite pa je prekrijte listovima blanširane blitve i pospite listićima parmezana. Urolajte pa zavežite kuhinjskim koncem ili probodite čačkalicama i odlažite u dublju posudu. Kada ste iskoristili svo meso i svu blitvu, prelijte rolnice maslinovim uljem po želji i balzamskim sirćetom i ostavite da odmara barem 30 minuta pre pečenja. Za to vreme krompir kuvajte u posoljenoj vodi, tek da provri. Rernu uključite na 250 a u tepsiju ulijte maslinovog ulja po želji, stavite čenove belog luka i grančice ruzmarina pa stavite u vrelu rernu da se ulje dobro zagreje. Krompir ocedite pa tako vrelog stavite u tepsiju sa vrelim maslinovim uljem ali izvadite grančice ruzmarina ako ne želite previše jak miris bilja. Dobro posolite i protresite tepsiju da se krompir svuda obloži uljem. Pecite 30-ak minuta na jakoj vatri, dok fino ne porumeni. Pileće rolnice pecite na dobro zagrejanom električnom roštilju ili gril tiganju. Okrenite nekoliko puta i pecite slobodno duže da bi se fino ispekle i u samoj sredini – oko 20 minuta u zavisnosti od jačine vatre. Od paradajza i krastavca koje sitno isečete napravite salsu, začinite maslinovim uljem, solju i biberom. Rolnice servirajte preko pečenog krompira isečene na šnite i posute salsom i listićima parmezana.\nOrahovača u MEZZE-u\n8 thoughts on “Pileće rolnice sa blitvom i parmezanom”\n19 June, 2012 at 4:13 pm\nRolnice su super, a i novi blog. 🙂\nOduševio me novi blog, odlična ideja! Zarolana piletina ima odličan nadjev.\nSavršeno, svi sastojci i okusi su upravo po mom guštu Milice! 🙂\n19 June, 2012 at 8:52 pm\nSuper, super… volim tvoje “igranje” sa hranom :), pratim projekat sa fotkama i sama nestrpljivo očekujem “izveštaj” sa Ade 😉\n20 June, 2012 at 5:43 am\n20 June, 2012 at 1:05 pm\nOdlične rolnice 🙂 Odlična i ideja o projektu, svakako ću svratiti do novog bloga i pratiti jer mi fotografiranje nije jača strana 🙁 🙂\n20 June, 2012 at 6:38 pm\nAh kako deluje ukusno…. definitivno cu isprobati ovaj recept!\n21 June, 2012 at 7:05 am\nodlična ideja za blog, pratiti ću i nadam se naučiti puno toga!!\nrolice su odlične a posebno lajkam druženje!


Općinski sud Zenica sa smanjenim brojem sudija ostvario odlične rezultate - Direktno.ba\nHome » Općinski sud Zenica sa smanjenim brojem sudija ostvario odlične rezultate\nOpćinski sud Zenica sa smanjenim brojem sudija ostvario odlične rezultate\nOpćinski sud Zenica u ovu godinu je ušao s 136.020 neriješenih predmeta i hroničnim nedostatkom sudija, a proteklu je godinu okončano s riješenih 66.301 predmet, te dostignutih 136,6 posto izvršenja kolektivne norme i s 94,4 posto zacrtanog kvaliteta rada sudija.\nNajviše prenesenih neriješenih predmeta, čak 125.554 predmeta, je iz komunalne oblasti vezanih za dugovanja računa grijanja, vodovoda, odvoza otpada i televizijske takse.\nRezultatima u protekloj godini predsjednica Općinskog suda Zenica Dijana Ajanović, je izuzetno zadovoljna, jer bi prema normativima Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, Sud trebao da ima još osam uposlenih sudija.\n“Ovakav rezultat je vrijedniji jer je ostvaren sa 33 uposlena od 40 nosilaca pravosudnih funkcija. Neki su otišli na druge poslove, nekoliko kolegica je bilo na porodiljskom odsustvu, tako da nas je 33 radilo i ostarilo ovakve rezultate”, navodi Dijana Ajanović.\nOva ustanova već šest godina traži za to potrebna sredstva od Zeničko-dobojskog kantona, koji je ovogodišnjim budžetom planirao za rad Općinskog suda još manje sredstava u odnosu na prethodnu godinu. U Sudu planiraju da u 2016.godini završe jednak broj slučajeva kao protekle godine i okvirno očekuje se rješavanje više od 65.000 predmeta.


Škola za astronaute u Kelnu | Panorama | DW | 20.05.2016\nEvropska svemirska agencija ESA obučava u Kelnu svoje astronaute na modelima kosmičkim letjelica u prirodnoj veličini. A u dubokom bazenu oni se pripremaju za bestežinsko stanje…\nEvropska svemirska agencija (ESA) od 1990. godine obučava astronaute u Evropskom centru za astronaute (EAC), na prostoru njemačkog Centra za vazduhoplovstvo i svemirske letove (DLR) u Kelnu. Svi astronauti prolaze kroz program koji se sastoji iz tri dijela. Osnovna obuka pruža saznanja iz oblasti avio i elektrotehnike, kao i naučnih disciplina. U fazi usavršavanja, polaznici simuliraju svemirske šetnje pod vodom i treniraju upravljanje svemirskim brodovima. Oni takođe uče ruski.\nU poslednjoj fazi obuke, astronauti se pripremaju za konkretnu misiju u svemiru: planiraju naučne eksperimente i simuliraju predvidljive popravke. Taj dio treninga skrojen je po mjeri svakog astronauta.\nOd osnivanja Evropskog astronautskog korpusa 1998. godine, EAC širom Evrope organizuje konkurse za kandidate za astronaute. S obzirom na to da astronauti na Međunarodnoj svemirskoj stanici (ISS) međunarodno sarađuju, obuka podrazumijeva i boravke u inostranstvu u jedinicama za obuku drugih velikih svemirskih agencija, NASA i Roskosmos – između ostalog i zbog vježbanja jezika.\nObuka u bazenu\nEAC takođe pruža podršku članovima porodica astronauta – jer, astronautska karijera zahtijeva mnogo i od najbližih. Astronauti su često u izolaciji prije leta u svemir. Pritom, tri duža boravka u svemiru tokom života danas nisu rijetka pojava. Pored toga, tu je i dug period naučnih i medicinskih kontrola poslije svakog leta.\nPodrška na Zemlji\nEAC ne obučava ne samo ljude koji na kraju lete u svemir, već i osoblje na zemlji za svemirske misije. To su recimo i stručnjaci za tehničku kontrolu. Međutim, oni ne treniraju u Kelnu, već u kontrolnom centru „Kolumbo“ u Minhenu.\nAstronautima je neophodna dobra tehnička podrška. Ako dođe do problema na Međunarodnoj svemirskoj stanici, astronauti često ne mogu sami da ih riješe. Zato je stalna i pouzdana komunikacija sa Zemljom od životnog značaja. Tu sjede inženjeri i drugi stručnjaci koji su konstruisali opremu na ISS. To je „European Capsule Communicator“ ili skraćeno „EuroCom“. Ti stručnjaci predstavljaju astronaute na Zemlji i zajedno s njima prolaze obuku.\nSvaki potez se uvježbava do savršenstva\nKod EAC u Kelnu, astronauti vježbaju na ATV-modulu – kopiji svemirskog transpotera ESA. Astronauti tako još na Zemlji vježbaju bezbjedno pristajanje uz Međunarodnu svemirsku stanicu i to na šta moraju da obrate pažnju prilikom istovara svemirskog broda. Zbog ograničenog prostora na ISS, istovar mora da se odvija po precizno određenom rasporedu. Svaki pokret mora biti perfektno uvježban.\nEnvihab - simulacija skoro svih faktora životne sredine\nU EAC je i tačna replika modula „Kolumbo“, evropske svemirske laboratorije na ISS. Tu astronauti mogu da se upoznaju sa svim karakteristikama modula i vježbaju kao piloti na simulatoru. Tu je, između ostalog, laboratorijska oprema za biološke, medicinske i fizičke eksperimente. Sve ima svoje tačno određeno mjesto.\nBestežinsko stanje pod vodom\nSvemirske šetnje astronauti vježbaju u velikom rezervoaru za vodu. Oni nose posebna svemirska odijela koja se automatski uravnotežavaju – astronauti na to ne mogu da utiču, za razliku od ronilaca koji rone sa posebnim uređajima. Osim otpora vode, to su najbolji uslovi za treniranje bestežinskog stanja na Zemlji.\nOdmah pored EAC je i novoosnovani Institut za medicinska istraživanja „Envihab“ koji pripada DLR. Tu se detaljno pregledaju i nadziru svi astronauti prije i poslije svemirskog leta. „Envihab“ vrši istraživanja za avio i svemirske letove i sa drugim subjektima.\nU „Envihabu“ se nalaze prostorije u kojima se mogu mijenjati skoro svi faktori životne sredine: svjetlost, sastav atmosfere i vazdušni pritisak. U jednoj ogromnoj centrifugi astronauti su izloženi visokim silama ubrzanja – dok im za to vrijeme ljekari ultrazvukom kontrolišu funkciju srca.\nSajam vazduhoplovstva i svemirske tehnologije\nBerlinski aerodrom nije dovršen, ali i pored toga je dobro poslužio kao izložbena površina za sajam vazduhoplovstva i svemirske tehnologije ILA. Sajam traje do 25. maja, a predstavlja se 1.200 izlagača. (21.05.2014)\nProteklog vikenda ruski kosmonauti na Međunarodnoj svemirskoj stanici imali su važan zadatak koji su sa uspjehom obavili. Popravili su toalet. Odlazak u toalet ili na tuširanje u svemiru ni danas nije jednostavna stvar… (23.01.2015)\nTagovi astronauti, kosmonauti, mozaik


Bezbednost hrane u Srbiji - maxipek pekara\nMaxipek Pekara , Maxipek proizvodi , Sokobanja . Domace kore za pite ,bele i integralne kore\nHleb novog sveta\nDomaci hleb recept\nPassion raspberry cake\nHleb na severu evrope\nGluten protiv dijabetesa tipa2\nMoc drustvenih mreza\nKako cuvati sladoled\nOdrzavanje svezine pekarskih proizvoda\nHome / Bezbednost / hrana / Srbija / Bezbednost hrane u Srbiji\nBezbednost hrane u Srbiji\nmaxipek 14:54 0\nIstrazivaci FINS_a predstavili inovativni bezglutenski keks na evropskom takmicenju Ecotrophelia Europe 2016.\nInovativni potencijal istrazivaca naucnog institute za prehrambene tehnologije ( FINS) okupljenih oko projekta “ Funkcionalni proizvodi na bazi zita namenjeni osobama sa metabolickim poremecajima “ Ministarstva prosvete , nauke I tehnoloskog razvoja , demonstriran je na evropskom takmicenju inovativnih prehrambenih proizvoda ECOTROPHELIA EUROPE 2016.\nTakmicenje je odrzano 16.i 17. Oktobra 2016. Godine u okviru medjunarodnog sajma hrane SIAL u Parizu .\nIstrazivaci FINS a , student doktorskih studija , na takmicenju su predstavili prehrambeni proizvod My Berry Cookie – bezglutenski keks formulisan na bazi tropa borovnice I maline .\nU tamicarskoj konkurenciji je , pored proizvoda My barry cookie , predstavljeno je jos 14 inovativnih proizvoda razvijenih na univerzitetima u Belgiji , Hrvatskoj , Danskoj , Francuskoj , Nemackoj , Grckoj , Madjarskoj , Islandu , Italiji , Holandiji , Rumuniji , Sloveniji , Spaniji I Velikoj Britaniji.\nTrendovi koji su obelezelili ovo takmicenje pokazuju potrebu za volorizacijom sporednih proizvoda prehrambene industrije , istrazivanjima u cilju obezbedjenja posebnih nutritivnih potreba , kao I razvojem inovativnih kulinarskih pomagala .\nOkrugli sto sa temom Bezbednost hrane u Srbiji naucna saznanja I buduci izazovi u organizaciji naucnog instituta za prehrambene tehnologije u Novom Sadu ( FINS) odrzan je 17. Maja 2017. Godine za vreme trajanja 84. Medjunarodnog sajma u Novom Sadu . Organizovan je sa ciljem da se uspostavi cvrsca saradnja izmedju nauke I privrede po pitanju bezbednosti hrane .\nUvodna saopstenja o novim zahtevima bezbednosti hrane , kao I o stanju u srpskoj prehrambenoj industriji pre I posle primene HACCP koncepta izneli su prof.dr. Ilija Djekic I prof.dr. Igor Tomasevic sa Katedre za upravljanje bezbednoscu hrane Poljoiprivrednog falkuteta Univerziteta u Beogradu .\nDr. Jovan Kos , naucni saradnik Naucnog instituta za prehrambene tehnologije dala je pregled rizika I opasnosti od mikotoksina po bezbednost hrane , dok je mr. Zoran Miloradovic , menadzer za bezbednost hrane u koncernu Bambi izneo iskustva jednog od vodecih proizvodjaca konditorskih proizvoda u regionu u oceni dobavljaca I obezbedjivanju bezbednosti konditorskih proizvoda .\nIzneta saopstenja posluzila su kao uvod u konstruktivnu diskusiju tokom koje su apostrofirani problem u obezbedjivanju kvalitetne I bezbedne hrane za domace I medjunarodno trziste sa kojima su prehrambeni sektor susrece , a iznete su I neke od ideja za njihovo prevazilazenje .\nOkrugli sto je organizovan u okviru Inovativni ciklus razvoja prehrambenih proizvoda : Okvir za unapredjenje istrazivacke izvrsnosti FINS_a – Food star koji se realizuje u okviru programa Horizont 2020 Evropske komisije.\nBezbednost hrana Srbija\nMaxipek proizvodnja kora za pite , gibanice i baklave . Nalazimo se u Vrbovac bb , Sokobanja Dve godine potpunog zadovoljstva , dve godine sa vama #maxipek\nHleb osnova ishrane\nHleb osnova ishrane Hleb osnova ishrane Hleb , vec 30 000 godina deo ljudske ishrane , obezbedjuje energiju u obliku ugljen...\nNasi Proizvodi Proizvodimo bele kore visokog kvaliteta , po najpovoljnijim cenama . Maxipek bele kore Nasi proiz...\nDomaci Hleb- recepti\ndomaci hleb recepti Domaci hleb – Recepture Nema nista lepse od mirisa domaceg hleba.Nikad ga ne secem . Postovani ljubitel...\nSta kazu drugi o nama\nOdlican sajt Preporuka za sve uglavnom sve sto vidim na drustvenim mrezama ja podelim i jako mi se dopada\nSvideo mi se vas tekst o fransifi i know-how konceptu ima dosta interesantnih tekstova . Bravo za Maxipek\nCak sam i probala vase integralne kore kada sam bila u Sokobanji odlicne su i preporucujem ih svima\nhttps://www.maxipek.in.rs 1 0.5\nMleko i testa\nMleko I njegovo tehnolosko znacenje u proizvodnji finih kvasnih proizvoda Mleko I mlecni proizvodi imaju u pekarstvu I pos...\nCrafted with by Maxipek | Distributed by Maxipek tema


Zakon o državljanstvu Republike Srbije\n("Sl. glasnik RS", br. 135/2004, 90/2007 i 24/2018)\nObrasce uverenja o državljanstvu Republike Srbije tehnički izrađuje i štampa Narodna banka Srbije - Zavod za izradu novčanica i kovanog novca - Topčider.\nNadležni organ je obavezan da drugim korisnicima dostavi podatke iz jedinstvenog registra samo ako su zakonom ovlašćeni da koriste te podatke ili na zahtev, odnosno uz saglasnost lica na koje se ti podaci odnose.\nJedinstvena evidencija o državljanima Republike Srbije uspostavlja se na osnovu podataka iz člana 48. stav 2. Zakona o državljanstvu Republike Srbije ("Službeni glasnik RS", br. 135/04 i 90/07).\nIzdavanje uverenja na obrascu koji štampa Narodna banka Srbije - Zavod za izradu novčanica i kovanog novca - Topčider otpočeće od 1. januara 2019. godine.


Ruksak – univerzalno.com\nHomeShopProizvodi označeni “Ruksak”\nRuksak HAMA TREKKINGTOUR za kameru\nRuksak HAMA LISMORE za kameru\nKada ste u pokretu sa fotoaparatom, na putu ili dugom izletu, mnogo je lakše nositi opremu na leđima. Nema potrebe da ostavljate opremu iza sebe kada tražite savršeni snimak.\nRuksak za sigurno prenošenje SLR kamera s dodatnom opremom i tabletom, s dodatnim pretincem za osobne stvari.


REBT - Psihoterapija ONLINE\nREBT je terapijski pravac usmeren na ostvarivanje jasno postavljenih ciljeva klijenta na kojima se radi uz precizno praćenje terapijskih efekata. Rad na problemima odvija se uz direktivan pristup terapeuta, ali i angažovanost klijenta koji pored rada u okviru seanse, na svom problemu radi i krozdomaće zadatke čime se promena ubrzava i učvršćuje. Između terapeuta i klijenta postoji ravnopravan i saradnički odnos. Osim toga, REBT svoj repertoar intervencija dosta bazira i na humoru. Iskustvo REBT terapeuta ukazuje na to da ovakav metod rada pogoduje najvećem broju klijenata u rešavanju njihovih emotivnih i psiholoških problema.\nREBT pripada grupi kognitivno-bihejvioralnih intervencija, čija efikasnost je više puta dokazana u radu sa različitim psihološkim problemima. To je za posledicu imalo širenje ovog terapijskog pravca terapije u celom svetu i milione zadovoljnih klijenata koji su pomoću REBT-a uticali na promenu svog života. Problemi i područja efikasne primene REBT psihoterapije su:\nGeneralizovana anksioznost i specifični poremećaji anksioznosti: panični napadi, opsesivno-kompulsivni poremećaj, agorafobija i druge specifične fobije\nVIDEO – Četvrti stub samopouzdanja


Poziv za prvu generaciju stanara SOCIAL IMPACT HUB-a u Crnoj Gori | EPALE\nContent > Poziv za prvu generaciju stanara SOCIAL IMPACT HUB-a u Crnoj Gori\nŠta je SOCIAL IMPACT HUB?\nTo je SREDIŠTE KREIRANJA PROMJENA U DRUŠTVU KROZ ODRŽIVI BIZNIS\nSocial impact hub je jedinstveni ekosistem resursa, inspiracije i saradnje kako bi se povećali pozitivni uticaji tvoga rada. Sastoji se od tri komponente: edukativnog inputa (radionice, prezentacije), kreativnog radnog ambijenta (co-working prostora) i što je najbitnije - to je živa zajednica strastvenih preduzetnika, kreativaca koji imaju jedinstvenu osnovnu namjeru da donose pozitivne promjene, djeluju zajedno i razvijaju zajedničke biznis ideje i proizvode. Ovo je mogućnost i prilika za povezivanje i kombinovanje kreativnih i zainteresovanih pojedinaca/timova koji uz osmišljeni sadržaj i design thinking metodologiju mogu da rade na stvaranju idealnog prostora za učenje i razvoj biznis ideje.\nSocial impact hub u testnom periodu će imati 12 stanara.\nZašto trebaš da se prijaviš?\nSuočeni smo sa sve većim problemom nezaposlenosti u Crnoj Gori. Nudimo ti mogućnost da razviješ svoju ideju i kreiraš posao za sebe. Možda tebi zvuči idealistički ili suviše jednostavno! Nećemo da te razuvjeravamo, već ti postavljamo izazov! Pozivamo te da se prijaviš! Ovo je tvoja prilika ako:\n- imaš znanja i vještina iz oblasti dizajna, ekonomije, matematika, psihologije, programiranja, sociologije ili neke druge oblasti koju voliš da izučavaš;\n- voliš da istražuješ, razmišljaš i učiš;\n- imaš ideju, ali i ne moraš;\n- imaš svoj tim, ali nije obavezno.\nPrijavi se! Bićeš dio tima koji će provjeriti održivost jedne biznis ideje.\nPopuni prijavu koju možeš da pronađeš na linku https://goo.gl/TT8hNm. Bitno je da znaš ZAŠTO se prijavljuješ, šta želiš da postigneš tokom ovog procesa. Pozovi svoje prijatelje ili kreativne nepreijatelje, od kojih bi sebi mogao/la da napraviš uspješnog saradnika/cu. U aplikaciji ćeš vidjeti da ne treba ništa više od volje i emocije. Možeš da se prijaviš sam ili sama. Ostalo je naša briga. Mi ćemo kreirati tim za tebe!\nGdje se realizuje program?\nADP-Zid za potrebe testne faze Social Impact HUB-a kreira novi radni prostor od 30 m2 u sklopu svoje kancelarije, koji će tokom procesa biti na raspolaganju učesnicima.\nŠta dobijaš kroz SOCIAL IMPACT HUB?\nDobijaš mogućnost da razviješ ideju i od ideje kreiraš plan za razvoj svog radnog mjesta. Ovaj program ti nudi da kreiraš radni ambijent koji je u skladu sa tvojim potrebama. Tokom test perioda u trajanju od 4 mjeseca naučićeš kako da koristiš designe thinking metodologiju za kreiranje rješenja koji će te dovesti do ideje prototipa ili posla koji želiš da razvijaš. Kroz ovaj proces imaćeš mentorsku podršku u fazi istraživanja, kreiranja, razvoja,... Osim mentorske podrške imaš priliku da se povežeš sa drugim mladim ljudima koji su kreativni, inovativni, otvoreni za saradnju, koji vjeruju da se ideje razvijaju a ne prepisaju. Biće eksternih predavača. Dobićeš finansijsku podršku za troškove provjere održivosti razvijene ideje.\nŠta ćemo se truditi, ali ne obećavamo?\nPotrudićemo se da obezbijedimo podršku za izradu kreiranog prototipa i njegovu aksceleraciju kroz definisane odnose u narednom periodu, ali ne obećavamo.\nŠta nije SOCIAL IMPACT HUB?\nOvo nije kviz! Nije takmičenje niti nagradni konkurs! Na kraju procesa nećeš dobiti novčanu nagradu!\nKonkurs je otvoren od 01.juna do 01. jula 2017.\nJuli je rezervisan za selekciju kandidata.\nPrva sedmica avugusta rezervisana je za objavu selektovanih kandidata.\nPočetak testne faze SOCIAL IMPACT HUB-a je druga sedmica septembra.\nDecembra je mjesec u kojem ćemo mjeriti šta smo kreirali.\nOdržana konferencija: "Znaš li što je SOCIAL IMPACT HUB?"\n"Zaaagooglajte" uz AdWords edukaciju\nZnačaj sticanja visokog obrazovanja za mlade sa invaliditetom u Crnoj Gori\nPosljednje ažuriranje: 20/01/2020 11:44:28


SKANDALOZNA ODLUKA: Srpkinja koja je OBEZBEDILA vizu za Tokijo mora ponovo da prođe KVALIFIKACIJE! | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.05.2020. • 14:56 SrbijaDanas\nBivši kapiten Srbije raskinuo ugovor posle brojnih trofeja\nIpak, u sredu je stigla informacija da su olimpijske licence ukinute i da se sledeće godine nastavljaju kvalifikacije, što znači da će Jovana ponovo morati na borilište.\nSa odlaganjem Igara u Tokiju za sledeće leto, došlo je do promena u kalendaru olimpijskih kvalifikacija u brojnim sportovima, ali je preovladalo načelo MOK, da se izborene olimpijske norme neće dovoditi u pitanje. Svetska karate federacija je baš to učinila.\nNema sumnje da će ovakva odluka izazvati buru negodovanja među samim sportistima, najavljuju se tužbe, već su angažovani advokati u pojedinim Federacijama, pošto vlada mišljenje da sve ovo nije u duhu olimpizma i fer-pleja.\nKarate kao sport debituje na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nJovana Preković Olimpijske igre


Lalić: Uskoro održavanje seoskih puteva koje smo zapostavili tokom leta\nZbog prezauzetosti mašina na održavanju javnih zelenih površina u gradu, prema rečima Viceta Lalića v.d. direktora JKP “Timok održavanje” Zaječar uređenje lokalnih seoskih puteva je u prethodnim mesecima bilo zapostavljeno, ali kako naglašava u dogovoru sa Gradskom upravom taj posao će biti urađen do kraja godine.\nLalić ističe da uređenje zelenih površina u selima nije odrađeno zbog velikog obima posla tokom letnjih meseci i nabujale vegetacije i gradskog zelenila.\n“Imamo multifunkcionalnu mašinu koja održava lokalne putne pravce tokom letnje sezone, ali zbog nabujale vegetacije u gradu mašina je bila prezauzeta za neke druge poslove.\nTako da ćemo do kraja godine više pažnje usmeriti na održavanje lokalnih puteva”, kaže Lalić.\nKako ističe Vice Lalić v.d. direktora JKP “Timok održavanje” već postoji desetak zahteva koji su uputili predstavnici seoskih mesnih zajednica, a koji se odnose na uređenje lokalnih seoskih puteva.\n“Već postoje zahtevi od nekih seoskih mesnih zajednica, sigurno nekih desetak putnih pravaca je neophodno srediti do kraja godine”, rekao je Lalić.\nPrema Lalićevim rečima pomenuto preduzeće biće zaduženo za sadnju drvoreda u rekonstruisanim ulicama i u onim koje će se tek raditi.\n“Javno komunalnog preduzeća “Timok održavanje” već radi na formiranju novih drvoreda kako u ulicama koje će se rekonstruisati do kraja godine tako i u nekim postojećim ulicama koje su rekonstruisane u prethodnom periodu”, obrazložio je Lalić.\nVećnici dali saglasnost na 2. izmenu plana poslovanja JKP “Timok održavanje”\nGradski većnici na zasedanju 16. oktobra dali su suglasnost na drugu izmenu poslovanja pomenutog preduzeća za ovu godinu koji se odnosi na sledeće:\nJKP “Timok održavanje ” Zaječar prihodovalo je u 2019. godini 6 miliona dinara više nego od planiranog za održavanje zelenih javnih površina (sadnju cveća, košenje trave…), pa su umesto 45 miliona dinara zaradili 51 milion.\nMeđutim za održavanje javne rasvete i sportskih objekata prihodi su smanjeni.\nI to, za održavanje javne rasvete za 4 miliona, pa je od planiranih 40 miliona dinara preduzeće ostvarilo zaradu od samo 36 miliona dinara, dok je za održavanje sportskih objekata zarada manja za 2 miliona dinara, odnosno umesto 10 miliona prihodovali su 8 miliona dinara.\nNa sednici Gradskog veća, v.d. direktora JKP “Timok održavanje” Zaječar je obrazložio i rashodnu stranu.\nZa električnu energiju rashod je povećan sa 4 ipo miliona na 5 miliona, dok je smanjen za gorivo i građevinske radove. Za gorivo za milion dinara (sa 4 miliona na 3 miliona dinara), a za građevinske radove sa 4 na 2 miliona dinara.\nČlanovi Gradskog veća na zasedanju koje je održano 16. oktobra dali su saglasnost na drugu izmenu programa poslovanja JKP “Timok održavanje”, pa će se pomenuti nacrt rešenja pred odbornicima naći na narednom zasedanju Skupštine grada.\nčišćenje gradsko jkp timok održavanje lalic prihodi rashodi veće vice zelene površine\n17.10.2019. u 21:37\nOvaj Vicko kao da je pao sa Marsa, seoski putevi su zapostavljeni već 20 godina od kako je Boško Ničić na vlasti u Zaječaru i njegovi nepismeni direktori poput Vickastog.\n18.10.2019. u 08:57\nNije bre Vickast nego Vicekast !!!\n18.10.2019. u 08:59\nNeka mu Boško da lopatu i kramp jer to jedino zna da drži.\n18.10.2019. u 08:03\npa to boškova familija sve.mora da se drze.pa dao mu i sluzbena kola da se vozika po ceo dan.i noc.i da obilazitasta,prevozi pljeskavice.ma lopovluk na sve strane.šuraci.\n18.10.2019. u 09:01\nOvi Boškovi SNSovci su kao korov, svugde se šire a nema nikakve koristi od njih.


Fortenova prodaje Frikom i Ledo – The PRESTIGE\nGoogle ukida podršku za telefone proizvedene 2010. i 2011. godine prije 18 satiHSBC i Standard Chartered u opasnosti od kolapsa Evergrandea prije 18 satiGlobalna zaduženost nikad nije bila veća prije 18 satiAmazonov proboj u Afriku prije 18 satiBrian Chesky, CEO Airbnb: Slijedi novo zlatno doba putovanja prije 18 satiOni su napustili Google i osnovali ove društvene mreže prije 18 satiNagli oporavak vrijednosti na tržištu kriptovaluta prije 19 sati“Burnout” na poslu postaje dijagnoza prije 19 satiPumpe u Britaniji ostale bez goriva zbog panične kupovine prije 19 satiPoznato kada izlaze Apple AR naočare i koliko će koštati juče\nOčekuju da bi do kraja marta pregovori mogli da budu uspješno okončani, a sama transakcija zaključena tokom ljeta ove godine, nakon pribavljanja odobrenja regulatora, piše Jutarnji list.\nIznos obavezujuće ponude koji je sada “na stolu” nije objavljen, ali se prošle jeseni u medijima kalkulisalo da je u pitanju potencijalna transakcija decenije, te da bi ciljana valuacija Leda mogla da iznosi oko 600 miliona eura, odnosno između 10 i 12 puta dobiti prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA), kada je Fortenova primala neobavezujuće ponude zainteresovanih kompanija, navodi list.\nU prethodnom dubinskom snimanju Poslovnog područja zamrznute hrane Fortenova grupe, koje čine zagrebački Ledo, Ledo Čitluk i beogradski Frikom, učestvovalo je prošle godine norveška Orkla, češko-slovački konzorcijum investicionih fondova, a Nomad fuds je na kraju izabran za pregovore, podsjeća se u tekstu.\nU prethodnoj fazi istraživanja tržišta bilo je zainteresovanih i domaćih kompanija, poput Atlantik grupe, ali njihove ponude nisu bile toliko atraktivne, pa je sada izvjesno da će dio Fortenovinog biznisa naći kupca u inostranstvu.\nU pitanju je kompanija sa sedištem u Velikoj Britaniji, koja na evropskom tržištu smrznute hrane drži udio od oko 15 odsto, a u svom portfelju trenutno uopšte nema sladolede. Preuzimanje Fortenovinih kompanija je u skladu s upravljačkom strategijom Nomad fudsa, objavili su danas iz te kompanije, koja kombinuje snažan organski rast svojih osnovnih djelatnosti i preuzimanje vodećih brendova smrznute hrane u Evropi.\nFortenova grupa je, podsjeća Jutarnji, osnovana 1. aprila 2019. prenosom poslovne cjeline pod vanrednom upravom Agrokora, kao rezultat nagodbe povjerilaca.\nSlovenci počeli izvoziti Melanijinu pitu u SAD


Politika i ekonomija Arhive - Page 2 of 5 - Smash Magazin\nU Srbiji od 1. aprila jeftinije životne namjernice\nObjavljeno: 27.03.2013. | Kategorija: Istaknuto, Politika i ekonomija | Autor: Nina Kunić\nCijene osnovnih životnih namirnica i kućnih potrpština od 1. aprila bi trebale da budu jeftinije za 10%. ”Ovo je tek početak akcije u kojoj su trgovci i proizvođači pozvani da sami odrede koje će proizvode u svojim radnjama prodavati građanima …\nEvropa 2013 ponovo u recesiji\nObjavljeno: 25.03.2013. | Kategorija: Istaknuto, Politika i ekonomija | Autor: Nina Kunić\nOčito je da su ekonomske trzavice u Evropi ostavile velike posljedice na njene stanovnike. U posljednje vrijeme najčešće se negoduje zbog oštrih mjera štednje, koje nameću MMF, Evropska Centralna Banka i Evropska Komisija. Iako su ekonomski savjetnik MMF-a Olivier Blanchard …\nSrbija je ekonomski bolesnik Evrope\nObjavljeno: 22.12.2012. | Kategorija: Istaknuto, Politika i ekonomija | Autor: Nina Kunić\n“Loše vesti nastavljaju da stižu iz Srbije sa izveštajem Svetske banke, koja je snizila svoju procenu privrednog rasta za zemlju najgoreg ekonomskog učinka u 2012. godini”, ovako je američki sedmičnik The Economist opisao prognoze i stanje Srbije viđeno očima stranih …


11.05.2020 u 11:36\nU požaru izgorela kuća predsednika Sindikata „Sloga” u Vojsci Srbije\nKuća u Surčinu u kojoj kao vojni zakupac živi Dejan Pavlović, predsednik Sindikata „Sloga” zaposlenih u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, izgorela je u požaru juče oko 1.45 časova. U trenutku izbijanja požara Pavlović je bio u kući i samo pukom srećom ostao je nepovređen jer ga je probudio jak lavež pasa, saopštili su iz Sindikata, a prenosi Beta. Ministarstvo odbrane je saopštilo da nadležni tužilac i drugi istražni organi utvrđuju uzrok požara u Rekreativnom centru „Surčin”, odnosno u objektu koji koristi stariji vodnik prve klase Dejan Pavlović. Kako je precizirano, po pozivu Pavlovića vatrogasna jedinica MUP-a je brzo stigla na lice mesta i lokalizovala požar, u kome nije bilo povređenih. Ministarstvo odbrane najavilo je tužbe protiv svih koji uznemiravaju javnost\n27.04.2020 u 10:08\nVojni sindikat traži da se ispita sposobnost ministra odbrane za tu funkciju\nVojni sindikat Srbije javno je pitao predsednika Srbije ko je dozvolio vlasniku kompanije Pink Željku Mitroviću da u petak 24. aprila, privatnim helikopterom sleti u krug kasarne u Novom Pazaru, da se po kasarni neometano kreće i rukuje se sa pripadnicima vojske deleći im zaštitne maske. Iako su, kako su naveli u saopštenju, „navikli da aktuelni ministar odbrane i kum Željka Mitrovića, svakodnevno bruka časnu srpsku vojsku, i da svojim estradno-patriotskim istupima poštene srpske vojnike stavlja na stub srama da im se smeju u regionu i širom sveta... ovim činom otišlo se korak dalje iza crvene linije”, prenela je Beta. Vojni sindikat je u pismu pitao ko je dao dozvolu civilu da sa civilnom letelicom sleti u krug kasarne u kojoj važe posebna pravila pristupa naročito u vanrednom\n30.03.2020 u 17:25\nSindikati traže pune naknade medicinarima na bolovanju zbog korone\nSavez samostalnih sindikata Srbije zatražio je od Vlade Srbije da zdravstveni radnici koji se nalaze na bolovanju zbog korona virusa, primaju naknadu u punom iznosu. U saopštenju se navodi da zdravstveni radnici koji odu na bolovanje zbog bolesti izazvane koronavirusom, primaju naknadu u visini 65 odsto od zarade, a da ona mora biti 100 odsto, pošto je, kažu, njihova privremena nesposobnost za rad u neposrednoj vezi sa obavljanjem radnih zadataka. Osnov za to se, kako se navodi, nalazi u Zakonu o radu, prenosi Tanjug.\n17.03.2020 u 15:17\nSindikat „Nezavisnost” predlaže mirovanje radnog statusa u vanrednom stanju\nPredsednik sindikata UGS „Nezavisnost” Zoran Stojiljković rekao je danas da treba uvesti moratorijum na radni status radnika bar na 90 dana dok traje vanredno stanje usled epidemije koronavirusa. „Kada se proglasi vanredno stanje najvažnije je misliti na sigurnost ljudi, u ovom slučaju u zdravstvu, carini i javnim preduzećima jer su oni najizloženiji epidemiji”, rekao je Stojiljković na konferenciji za novinare u Vladi Srbije posle vanredne sednice Socijalno-ekonomskog saveta (SES). Drugo najvažnije pitanje je, prema njegovim rečima, opšta sigurnost građana i izrada projekcija o posledicama na ekonomiju i formiranje kompenzacionih fondova za pomoć onim granama privrede koje su već ugrožene. Istakao je da društvo treba da pokaže da je solidarno i da poslodavci ne daju otkaze radnicima\n12.03.2020 u 15:43\nSindikati traže prekid rada u školama i vrtićima\nTri reprezentativna sindikata u obrazovanju uputila su danas dopis Vladi Srbije i Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja kojim su zatražili privremeni prekid rada u svim vaspitno-obrazovnim ustanovama zbog koronavirusa, prenosi Beta. U dopisu koji su potpisali Sindikat obrazovanja Srbije, GSPRS „Nezavisnost” i Sindikat radnika u prosveti Srbije traži se da rad bude privremeno prekinut zbog bezbednosti dece, studenata i zaposlenih. „U vezi s tim, tražimo da se privremeno obustavi rad u svim vaspitno-obrazovnim ustanovama dok se ne steknu uslovi za normalno funkcionisanje. Izgubljeni časovi će se nadoknaditi po preporuci Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja”, naveli su sindikati u dopisu.


NINE LEGENDO! Miloš Ninković dao 80.000€ za pomoć maloj Uni! - Utakmica.rs\n12.02.2014. | 20:12\nNINE LEGENDO! Miloš Ninković dao 80.000€ za pomoć maloj Uni!\nDa novac nije najznačajnija stvar svakom fudbaleru, još jednom je dokazao miljenik navijača Crvene zvezde i nekadašnji reprezentativac, Miloš Ninković! Kako portal Telegraf.rs saznaje, Nine je na račun dvogodišnje Une uplatio neophodnih 80.000 eura! Iako je Ninkovićeva izričita želja bila da bude anoniman, “dobar glas daleko se čuje”… Svaka čast Nine!\nZa malu Unu je bilo potrebno što pre sakupiti novac za transplantaciju koštane srži, koja treba da se uradi na klinici u Italiji. Lekovi na mesečnom nivou koštaju 275.000 dinara, a samo za lečenje i transplataciju je potrebno sakupiti 180.000 eura… Novac je prikupljen pomoću velikog broja ljudi koji su uplaćivali različite svote novca, zavisno od mogućnosti, i Miloša Ninkovića, velikog čoveka i fudbalera. Nine je skoro dobio ćerku, tako da veoma dobro zna šta predstavlja roditeljska ljubav, te je uplatio novac čim je čuo vapaje tužnih roditelja male Une.\nPomozimo Uni da pobedi leukemiju! Molimo sve koji su u mogućnosti da pomognu, da to učine uplatom novca na račun Komercijalne banke na ime Una Savić. DINARSKI 205-9011005219862-38, DEVIZNI SWIFT – BIC: DEUTDEFF, SWIFT – BIC: KOBBRSBG, IBAN/ Account Number: 9031019889411 RS 35205903101988941194 ili slanjem prazne poruke na SMS broj 2205. Važi za sve tri mreže (TELENOR, MTS I VIP). Cena poruke 100 dinara. Pomozimo Uni da pobedi leukemiju!\nNelson u Olimpijakosu, Micić u Zvezdi!?\nUspeh Srpksih klubova u Evrokupu


F1Srbija | Hamilton odneo pobedu u Monci\nHamilton odneo pobedu u Monci\nautor: Miladin Sudimac | datum objave: 06.09.2014.\nLuis Hamilton je odneo pobedu u Monci i tako uspeo da smanji bodovnu razliku između njega i Rozberga.\nNije sve tako dobro pošlo za Hamiltona. Loše je startovao zbog kvara na elektronici za start i pao na četvrto mesto iza Magnusena i Mase ali je nakon nekoliko krugova uspeo da povrati dve pozicije i nastavi pritisak na vodećeg Rozberga. Pored Rozberga loš start su imali i Botas i Rikardo koji su pali za više pozicija.\nNakon prvog servisa Hamilton je i dalje bio iza Rozberga ali je Nemac napravio grešku na kočenju u prvoj krivini i prepustio vođstvo Hamiltonu.\nTrećeplasirani Masa je nakon preuzimanja druge pozicije od Magnusena i gubitka iste od Hamiltona još u ranoj fazi imao najmirniju trku. Ostali rivali, kao i klupski kolega Botas su se borili za pozicije dok je Brazilac gradio prednost za svoj prvi podijum u sezoni.\nNasuprot njemu Botas je imao puno posla. Probijao se iz sredine nakon lošeg starta i do kraja trke ipak uspeo da se probije do četvrtog mesta.\nSlično njemu i Rikardo se probijao u zonu bodova, a na samom kraju trke uspeo je da pretekne i klupskog kolegu Fetela koji je dugo držao petu poziciju.\nSedmi kroz cilj prošao je Magnusen ali je kažnjen zbog kontakta sa Botasom. U prvoj krivini Danac iz Meklarena izgurao je vozača Vilijamsa, pa su mu sudije nakon pregledanog snimka još u toku trke dodelili kaznu od 5 sekundi, što ga je na kraju koštalo ostvarene pozicije, pa se morao zadovoljiti jednim bodom i desetim mestom.\nIza njega se našao Serhio Perez u Fors Indiji. Nakon servisa Meksikanac se probio ispred Batona sa kojim je do kraja trke vodio veliku borbu. Svi pokušaji Britanca su odmah imali kontranapad i povraćaj pozicije tako da je Perez ostao "eniigma" za prošlogodišnjeg klupskog kolegu.\nDeseti kroz cilj prošao je Raikonen ali je nakon kazne za Magnusena napredovao na poziciju devet. Čini se da je ovo krajnji domet Ferarija u Monci i da bi i Alonso koji je odustao sredinom trke zauzeo sličnu poziciju.\nPrvi van zone bodova je Danil Kvjat iz Toro Rosa. Rus je imao solidnu trku i jednu grešku na samom kraju koja ga je ipak jeftino koštala. Na kočenju pred prvu krivinu izleteo je van staze ali je ipak uspeo da iskontroliše STR9 i vrati u trku bez većih posledica.\nHilkenberg je završio na poziciji 12, a iza njega je Vern u drugom bolidu Skuderije Toro Roso.\nMaldonado je odvozio solidnu trku i izgleda izvukao maksimum iz nekonkurentnog Lotusa E22 od koga je tim digao ruke bar što se tiče daljih unapređenja.\nPetnaestu poziciju zauzeo je Zutil u Zauberu praćen Grožanom u drugom Lotusu. Francuz je imao kontakt sa Gutijerezom koji se završio kobno po Meksikanca. Naime, pri pokušaju preticanja Gutijerez je dokačio svojim pneumatikom Grožanov Lotus, probušio ga i obišao čitav krug na tri točka. To ga je koštalo dve pozicije pa su Kobajaši i Bjanki napredovali na pozicije 17 i 18.\nPoslednji od vozača koji je završio trku je Erikson iz Kejtrema.\nPored Alonsa trku nije završio Maks Čilton koji je nakon greške na kočenju naleteo na ivičnjak koji ga je lansirao u vazduh. Nakon izgubljene kontrole vozač Marusije završio je zaglavljen u peščanoj zamci.\nNakon trke Gutijerez je dobio kaznu od 20 sekundi zbog kontakta sa Grožanom pa je pao u plasmanu na poslednju poziciju iza Eriksona iz Kejtrema.\n1 44 Luis Hamilton Mercedes 53 Pobednik 1 25\n2 6 Niko Rozberg Mercedes 53 +3.1 secs 2 18\n3 19 Felipe Masa Vilijams - Mercedes 53 +25.0 secs 4 15\n4 77 Vateri Botas Vilijams - Mercedes 53 +40.7 secs 3 12\n5 3 Danijel Rikardo Red Bul - Reno 53 +50.3 secs 9 10\n6 1 Sebastijan Fetel Red Bul - Reno 53 +59.9 secs 8 8\n7 11 Serhio Perez Fors Indija - Mercedes 53 +62.5 secs 10 6\n8 22 Dženson Baton Meklaren - Mercedes 53 +63.0 secs 6 4\n9 7 Kimi Raikonen Ferari 53 +63.5 secs 11 2\n10 20 Kevin Magnusen Meklaren - Mercedes 53 +66.1 secs 5 1\n11 26 Danil Kvjat Toro Roso - Reno 53 +71.1 secs 21\n12 27 Niko Hilkenberg Fors Indija - Mercedes 53 +72.6 secs 13\n13 25 Žan-Erik Vern Toro Roso - Reno 53 +73.0 secs 12\n14 13 Pastor Maldonado Lotus - Reno 52 +1 Krug 16\n15 99 Adrijan Zutil Zauber - Ferari 52 +1 Krug 14\n16 8 Roman Grožan Lotus - Reno 52 +1 Krug 17\n17 10 Kamui Kobajaši Kejtrem - Reno 52 +1 Krug 18\n18 17 Žil Bjanki Marusija - Ferari 52 +1 Krug 19\n19 21 Esteban Gutijerez Zauber - Ferari 51 +2 Kruga 15\n20 9 Markus Erikson Kejtrem - Reno 51 +2 Kruga 22\nOdu 14 Fernando Alonso Ferari 28 +25 Krugova 7\nOdu 4 Maks Čilton Marusija - Ferari +48 Krugova 20


ZAVRŠEN ČASOPIS „SRPSKI PČELAR“ ZA OKTOBAR 2018. | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nZAVRŠEN ČASOPIS „SRPSKI PČELAR“ ZA OKTOBAR 2018.\nDanas je završen časopis „Srpski pčelar“ za oktobar 2018. godine.\nČasopis će se štampati u utorak i sredu, 25. i 26. septembra, a pakuje se i šalje u četvrtak 27. septembra i već od 28. septembra stizaće na adrese pčelara širom Srbije i inostranstva.\nDominantna tema u ovom broju je analiza pčelinjih paša u Srbiji u ovoj godini, u kojoj je objavljen veći broj izveštaja o ostvarenim prinosima na pojedinim pašama, iz skoro svih krajeva Srbije.\nEksluzivno, u ovom broju, objavljujemo rezultate istraživanja istraživačkog tima sa Katedre za biologiju, Fakulteta veterinarske medicine u Beogradu, o akaricidnom efektu dva litijumova jedinjenja u obaranju varoe i njihov uticaj na preživljavanje pčela.\nU rubrici „Iz sveta pčelarstva“ saznaćete, kome i zašto se Grupacija Bayer žali na odluku EU o zabrani neonikotinoida zbog pčela, zašto italijanski pčelari zahtevaju zabranu uvoza meda iz Kine i zašto je francusko pčelarstvo na ivici opstanka.\nU ovom broju objavljujemo i veći broj važnih informacija: zatvorena je finansijka konstrukcija za izgradnju Pogona za prikupljanje i plasman meda pčelara SPOS-a „Naš med“ doo, podsećamo vas na proceduru prijave stanja na pčelinjaku u oktobru i odluku o visini članarine SPOS-a i pretplatu na časopis Srpski pčelar u 2019. godini. Tu je i Izveštaj o radu SPOS-a, u kojem je veliki broj aktuelnih informacija o aktivnostima i programima koje realizuje SPOS.\n< 30% POPUSTA! USLOVI UČEŠĆA NA DRUGOM PČELARSKOM SAJMU DUNAVSKOG REGIONA\nPREMINUO BUDIMIR PETROVIĆ >


Gradu Klanjcu petica i priznanje za transparentnost u trošenju javnog novca | Grad Klanjec\nHome » Featured Articles » Gradu Klanjcu petica i priznanje za transparentnost u trošenju javnog novca\nGradu Klanjcu petica i priznanje za transparentnost u trošenju javnog novca\nsrp. 5, 2017 by urednik\nPrema istraživanju Instituta za javne financije koji je i ove godine analizirao i ocijenio transparentnost u trošenju proračunskog novca svih županija, gradova i općina u Hrvatskoj, Grad Klanjec je za otvorenost i pristupačnost građanima gradskih odluka o trošenju javnog novca ocijenjen najvišom ocjenom – ‘peticom’, čime se smjestio na listu najtransparentnijih gradova u Hrvatskoj.\nTransparentnost uprave podrazumijeva objavu potpunih, točnih, pravovremenih i razumljivih informacija o proračunima, jer se time poboljšava i komunikacija s građanima i potiče povjerenje i odgovornost.\nGradonačelnik Grada Klanjca Zlatko Brlek primio je u utorak, 4. srpnja 2017. na prezentaciji rezultata istraživanja koje je održano u Kući Europe u Zagrebu prestižno priznanje, ali i predstavio klanječki dobar primjer. Grad Klanjec, naime, javno je objavio sve svoje proračunske dokumente na službenim mrežnim stranicama zbog čega je i dobio izvrsnu ocjenu, ali i izradio proračunski korisnik za građane koji je dostupan zajedno sa svim ostalim gradskim odlukama i dokumentima vezanim uz gradski proračun na službenim web stranicama Grada Klanjca ( www. klanjec.hr). Proračunski vodič koji je izradilo gradsko računovodstvo omogućuje građanima Klanjca da se lakše snađu u brojnim proračunskim stavkama te na jednostavan način vide kako se troši gradski novac. Gradonačelnik Brlek istaknuo je uz transparentnost i važnost pažljivog raspolaganja gradskim proračunom s izrazitim naglaskom na štednju što je Gradu Klanjcu omogućilo uravnotežen proračun bez obzira na porezne reforme koje nisu išle u prilog jedinicama lokalne samouprave.\nVijest o ovom važnom priznanju Gradu Klanjcu kao odličnom primjeru za druge gradove i općine u Hrvatskoj objavljena je i u sinoćnjem Dnevniku Nove TV, a prilog možete pogledati na https://novaplus.dnevnik.hr/product/emisije/30462-dnevnik-04-07-2017\nUz klanječkog gradonačelnika na predstavljanju u Zagrebu govorili su i ministar financija Zdravko Marić i ministar uprave Lovro Kuščević, Manica Hauptman, ekonomska savjetnica u predstavništvu Europske komisije u RH, Goran Pauk predsjednik Hrvatske zajednice županija i šibensko-kninski župan, Štefica Sirutka, načelnica općine Đelekovec te Mihaela Bronić, znanstvenica u Institutu za javne financije i Katarina Ott, ravnateljica Instituta za javne financije.\n“Sljedeći korak svakako ide u povećanje transparentnosti, ne samo lokalnih jedinica u smislu gradova, općina i županija, nego i njihovih pojedinih tijela, pa tako i trgovačkih društava u njihovu vlasništvu”, rekao je ovom prilikom ministar financija Zdravko Marić.\n“Svi mi dužnosnici, državni, lokalni i regionalni, mi se plaćamo iz hrvatskog proračuna i svi mi moramo transparentno našim sugrađanima – poreznim obveznicima i poduzetnicima – jasno predočiti naše poslovanje”, istaknuo je je Lovro Kuščević, ministar uprave.\nPriznanje Instituta za javne financije dobila je i Krapinsko-zagorska županija kao jedna od najtransparentnijih županija u Hrvatskoj.\n27. svibnja 2018., 6:58 am


Džon Malkovič: Majka mi je rekla da sam Crnogorac - Vijesti.me\nPOZNATI GLUMAC U ZAGREBU\nHolivudski glumac Džon Malkovič stigao je u petak u Zagreb gdje je otvorio koncertnu sezonu u dvorani “Vatroslav Lisinski“.\nMalkovič, koji glumi u preko 70 filmova, stigao je u petak u Zagreb kako bi otvorio koncertu sezonu, a pojavio se i kao narator u solo muzičkom performansu mlade pijanitskinje Anastasije Terenkove.\nNa konferenciji za novinare Džon je priznao novinarima da je odgajan kao Amerikanac, ali da je ponosan na svoje korijene. I to ne samo hrvatske.\n“Moj otac je za svog oca tvrdio da je bio najveći lažljivac, tako da ne mogu znati pouzdano. Majka mi je nakon njegove smrti jednom čak rekla i da sam Crnogorac“, prenosi HRT.\n“Osjećam se delom kao Hrvat, jer su roditelji mojih roditelja umrli dok sam bio malen i nisu željeli da učim njihov jezik, tako da sam Hrvatsku otkrio veoma kasno."\nSvijetu je tek 1990. godine otkrio da je Hrvat u pjesmi Nenada Baha “Can We Go Higher“ u kojoj je citirao hrvatske stihove.\nHenry 1 godinu\nMajka najbolje to zna...\nMakar se za to zna sto je bilo...Milos je OSLOBIDIO Srbiju od Turaka...valjda ti je jasno kolko ih je volio..Borba za vlast...Karađorđevici..pa Obrenovici...pa opet Katađorđevići...Tako su se smjenjivali...Ne mozes pljuvati na Srbiju a da te ne zakači makar dio tog...I Miloš je bio Crnogorac drute...Moras da čitas da bi znao ko si i da bi se sprdao nekom...posebno Srbima..pusti priče...čitaj druže...\nRagnarok 1 godinu\nBas on i slicni njemu citaju.Oni su poceli da citaju kad je Šerbo poceo da kroji istoriju.Tako da je dug put pred njima.\nBaranin_2017 1 godinu\nJos reci i da si Montenegrin ili Dukljanin ,onda smo sigurni da si Hrvat,i to crveni.


Štenećak - Veterinarska ambulanta IVAVET\nVeterinarska ambulanta IVAVET > Štenećak\nŠtenećak predstavlja veoma kontagiozno virusno oboljenje od koga oboljevaju najčešće mladi psi uzrasta od 3 do 8 meseci, međutim od štenećaka mogu da obole i stariji psi koji nisu vakcinisani. Radi se o pantropnom virusu koji napada epitelne ćelije koje se nalaze na površini različitih tkiva. Štenećak se javlja u više formi jer se radi o virusu koji napada skoro sva tkiva. Najčešće forme štenećaka su digestivna, respiratorna i nervna forma koje se javljaju kod mladih ne vakcinisanih životinja, takodje postoji I kožna forma bolesti koja se javlja kod starijih jedinki.\nKlinički simtomi bolesti počinju da se javljaju od 5 do 15 dana od infekcije i praćeni su apatijom, inapetencom, gubitkom apetita, vodenastim iscetkom iz očiju i nosa, sledećih nekoliko dana iscedak počinje da se menja, postaje žućkast, lepljiv i gust. Takođe dolaze do izražaja i respiratorni simptomi kao sto su kašalj, dispnoja i gnojni iscedak iz očiju i nosa. Dešava se da ne dolazi do povećanja telesne temperature. Digestivna forma štenećaka najčešće je praćena povraćanjem, prolivom i kao posledica toga jakom dehidracijom. Dve do tri nedelje od infekcije dolazi do razvoja nervne forme bolesti koja je praćena sledećim simptomima mioklonusom, epileptičnim napadima i gubitkom vida. Psi koji ispolje nervnu formu bolesti ne preživljavaju, a i ako prežive ostaju trajne posledice. Treba napomenuti da kod nekih pasa mogu da budu primećeni samo neki simptomi kao što su atrofija čeonih mišića koja može da bude toliko izražena da izgleda kao da u tom delu nema uopšte mišića. Kod mladih jedinki kod kojih se odvija faza rasta stalnih zuba dolazi do nedostatka gleđi na delovima zuba koji su izrasli nakon infekcije, tako da se formira takozvano štenećakovo zubalo. Postoji još jedna forma štenećaka, takozvana kožna forma koja se ispoljava orožavanjem kože šapa i nosa gde na nosu dolazi do pojave orožalih pečurkastih promena.\nDijagnostika štenećaka u ambulantnim uslovima postavlja se na osnovu anamneze, kliničke slike i brzih testova koji se baziraju na ELISA metodu za antitela specifična za štenećak i na taj način se brže dolazi do dijagnoze nego sa nekim laboratorijskim metodama. Terapija štenećaka usmerena je prevashodnu u sprečavanju razvoja sekundarnih bakterijskih infekcija iz raloga što virus dovodi do duboke imonusupresije kod pasa, pa onda oni postaju podložni razvoju bolesti izazvanih bakterijama naročito pojavi teških pneumonija. Terapija podrazumeva upotrebu antibiotika širokog spektra i intravenska nadoknada tečnosti infuzijama. Preventiva predstavlja najvazniji vid zaštite od štenećaka. Preventiva podrazumeva izolaciju infektivnih jedinki i vakcinaciju zdravih jedinki. Vakcinacija štenadi se obavlja sa 6 do 7 nedelja starosti, drugu vakcinu štene treba da primi sa 10 nedelja starosti, a treću vakcinu sa 14 nedelja starosti. Prognoza za štenećak je oprezna kod razvoja akutne nervne forme prognoza je loša, dok kod ostalih oblika bolesti ishod u mnogome zavisi od brzine reagovanaja vlasnika i sposobnosti psa da odgovori na infekciju. Treba napomenuti da vakcinacija treba da se sprovodi kod svih starosnih kategorija pasa, zato što i odrasli stariji psi mogu da obole od ove bolesti


MEGA ODLIČNA: Pao i AEK, sledi meč sa Partizanom u Super kupu - Jadranska liga, Košarka, Vesti\nHotSport»Jadranska liga, Košarka, Vesti»MEGA ODLIČNA: Pao i AEK, sledi meč sa Partizanom u Super kupu\n| 2019-09-20T22:26:37+02:00\t20. sep 2019. 22:26|0 komentara\nKošarkaši Mega Bemaxa su u poslednjoj proveri pred ABA Super kup savladali grčki AEK sa 90:73\nIzabranici Dejana Milojevića su odigrali odličan meč u Hali sportova „Ranko Žeravica“ na Novom Beogradu gde su imali prednost tokom celog toka meča. Gosti iz Atine su uspeli da smanje razliku na samo 3 poena sredinom treće četvrtine, ali je Mega odgovorila serijom 13:2, posle koje gosti do kraja meča nisu uspeli da ugroze pobedu Mege.\nU poslednjoj četvrtini Mega nijednog trenutka nije dozvolila gostima da ugroze pobedu da bi konačan rezultat postavio Čarapić trojkom iz ugla za 90:73 (26:13, 15:19, 26:19, 23:22).\nTAGOVI: ABA liga, AEK, Mega Bemaks


Električni automobil – Istorija\nŠkotski pronalazač Robert Anderson stvara prve jednostavne električne kočije pokretane uz pomoć ne obnovljivih osnovnih ćelija.\nAmerikancu Tomasu Davenportu se pripisuje izrada prvog električnog vozila upotrebljivog u praktične svrhe (mala lokomotiva).\nFrancuski fizičar Gaston Planté pronalazi obnovljivu bateriju na bazi olova i kiseline. Godine 1881. njegov zemljak Camille Faure je unapredio mogućnosti te baterije kao izvora struje i razvio osnovnu bateriju na bazi olova i kiseline koja je mogla da se koristi u automobilima.\nWilliam Morrison, iz Ajove, pravi prvi uspešan električni automobil u SAD.\nNekoliko različitih modela električnih automobila\nizloženo u Čikagu.\nPrva električna taksi vozila izlaze na ulice grada Njujorka početkom godine. Pope Manufacturing kompanija iz Konektikata postaje prvi industrijski proizvođač električnih automobila.\nUveren da će električna energija u budućnosti pokretati automobile, Tomas Alva Edison pokreće svoju misiju za stvaranje dugotrajnih, snažnih baterija za industrijski proizvedene automobile. Iako su njegova istraživanja rezultirala izvesnim poboljšanjima alkalnih baterija, on posle deset godina napušta taj svoj rad.\nElektrični automobil doživljava svoje najbolje dane. Od 4.192 automobila proizvedena u SAD te godine 28 procenata pokreće električna energija, a električni automobili čine jednu trećinu svih automobila na ulicama Njujorka, Bostona i Čikaga.\nHenri Ford iznosi na tržište masovno proizveden Model T sa benzinskim pogonom, što je ozbiljno uticalo na tržište automobila u SAD.\nČarls Ketering pronalazi prvi upotrebljivi električni starter za automobile. Njegov pronalazak čini automobile na benzinski pogon primamljivijim za potrošače zato što eliminiše nezgrapnu ručnu kurblu.\nU toku 20-tih godina XX veka električni automobil gubi svojstva industrijski isplativog proizvoda. Propast električnog automobila se može pripisati većem broju faktora, uključujući i želju za posedovanjem vozila podobnih za prelaženje većih razdaljina, nedostatku konjskih snaga motora, ali i postojećoj izrazitoj pristupačnosti benzina.\nKongres SAD donosi prva zakonodavna akta preporučujući korišćenje električnih vozila kao načina za smanjenje zagađivanja vazduha. Galupovo istraživanje pokazuje da je 33 miliona Amerikanaca zainteresovano za električna vozila.\nZabrinutost zbog visokih cena nafte, koja dostiže vrhunac s arapskim naftnim embargom 1973, i sve jači pokret za ekološku zaštitu rezultiraju obnovljenim interesom za električne automobile i među potrošačima i među proizvođačima.\nVictor Wouk , „kum hibridnog vozila”, razvija prvo u potpunosti hibridno vozilo, modifikujući 1972 „buick skylark” model Dženeral Motorsa (GM), predstavljen prvobitno u okrivu državnog programa za podsticanje ekološki „čistih” autobomila.\nKompanija Vanguard-Sebring City Car po prvi put izlazi u javnost na simpozijumu o električnim vozilima u Vašingtonu. To vozilo je dostizalo brzinu od skoro 50 km/h i pouzdano je po lepom vremenu moglo da pređe oko 65 km pre ponovnog punjenja.\nDo 1975. ta kompanija je postala šesti po veličini proizvođač automobila u SAD, ali je prestala s radom svega nekoliko godina kasnije.\nNacionalna pošta SAD je, u okviru jednog probnog programa, nabavila 350 električnih džipova za isporučivanje pošiljaka.\nKongres SAD je usvojio zakon o istraživanju i razvoju električnih i hibridnih vozila. Namera zakona je bila da podstakne razvoj novih tehnologija, uključujući i unapređivanje baterija, motora i drugih hibridno-električnih komponenti.\nRodžer Smit, izvršni menadžer „Dženeral Motorsa”, saglasio se da finansira istraživačke napore za stvaranje električnog automobila namenjenog svakodnevnim potrebama potrošača.\nTa kompanija se udružuje sa kompanijom „AeroVironment” iz Kalifornije da bi razvili vozilo koje će postati poznato kao EV1, a koje je jedan od njihovih zaposlenih nazvao „ vozilo s najefikasnijim postupkom proizvodnje na svetu”. Neki od entuzijasta pribojavali su se da EV1 nikada nije ozbiljno shvaćen kao masovan industrijski proizvod od strane samog proizvođača.\nKalifornija usvaja propis o potpunom uklanjanju štetnih izduvnih gasova. Tim aktom se utvrđuje da do 1998. 2 procenta, a do 2003. 10 procenata vozila u toj državi treba da izbegnu emisiju štetnih gasova. Taj zakon je, tokom naredne decenije, u više navrata gubio na snazi i na taj način je smanjen broj ekološki „čistih” automobila koje je prvobitni tekst tog akta iziskivao.\n„Toyota” predstavlja „prius” - prvi na svetu masovno proizveden hibridni automobil, lansiran na tržište uz odgovarajući marketing. Gotovo 18.000 vozila prodato je u Japanu te prve godine.\nVeliki proizvođači automobila proizvode nekoliko hiljada čisto električnih automobila (kao Hondin EV Plus, GM-ov EV1, Fordov Ranger pickup EV, Nissan Altra EV, Chevy S-10 EV i Toyota RAV4Ev). Većina tih automobila može se uzeti samo na lizing. Svi veliki proizvođači obustaviće već razvijene programe proizvodnje čisto električnih automobila početkom 21. veka.\n„GM” i „DaimlerChrysler” podnose tužbu protiv državne agencije Kalifornije za očuvanje kvaliteta vazduha i traže da se povuče zakon prethodno usvojen 1990. Bušova administracija se pridružuje toj tužbi.\n„GM” najavljuje da neće obnavljati lizing aranžmane za svoje EV1 automobile s obrazloženjem da ne može više da isporučuje rezervne delove za ta vozila i da namerava da traži da joj se sva vozila vrate do kraja 2004.\nPolovinom februara, pristalice električnih vozila počinju protest u želji da spreče „GM” da uništi 78 povučenih EV vozila u Burbanku, Kalifornija. Danonoćni protesti obustavljeni su posle 28 dana kada je „GM” uklonio automobile sa te lokacije. U filmu „Ko je ubio električni auto”, glasnogovornik „GM”-a izjavljuje da će EV1 vozila biti reciklirana a ne jednostavno smrskana.\n„Tesla Motors” u novembru javno predstavlja svoj ultra sportski „tesla roadstar” na međunarodnom sajmu automobila u San Francisku. Prvi proizvedeni automobili tog modela biće prodati 2008. po osnovnoj ceni od 98.950 dolara.\nIzraelska vlada najavljuje podršku projektu za promovisanje korišćenja električnih automobila u Izraelu. Radi se o zajedničkom poduhvatu kompanije „Better Place” i nove kompanije koju su osnovali kalifornijski ekspert za softver Shai Agassi i francuski proizvođač automobila „Renault-Nissan”. Agassi je planirao da uspostavi veliku mrežu stanica za punjenje i da vozačima EV automobila prodaje kilometražu na način kako se prodaje minutaža za mobilne telefone.\nPrvi električ- ni „Renault” automobili trebalo je da se pojave na ulicama Tel Aviva i drugih gradova u toku 2011. Kompanija „Better Place” najavljuje svoju partnersku podršku projektima vezanim za električne automobile u Danskoj, Kanadi, Japanu, Australiji i SAD.\nCene benzina su rekordno visoke, više od 4 dolara za galon, a prodaja automobila pada na najniži nivo u toj deceniji. Američki proizvođači automobila počinju da pomeraju proizvodnju vozila i drugih velikih automobila ka vozilima koja troše manje benzina.\nU toku svoje predizborne kampanje, predsednički kandidat Barak Obama izjavljuje da će nastojati da se do 2015. na američkim putevima kreće milion hibridnih i električnih vozila.\nBoreći se da ostanu profitabilni u vreme ekonomske krize, menadžeri tri najveća američka proizvođača odlaze u Vašington da zatraže 25 milijardi dolara federalne pomoći za američku automobilsku industriju.\nBYD, kineski proizvođač baterija koji se okrenuo proizvodnji automobila, iznosi na tržište prvu masovno proizvedenu hibridnu limuzinu na svetu „f3dm”, koja je mogla dodatno da se puni na servisnim utičnicama. Iako omogućavaju manje energije nego konvencionalne litijumske baterije, BYD se opredeljuje za stabilnije baterije na bazi litijuma i fosfata gvožđa. BYD planira da plasira „f3dm” na američko tržište u toku 2011, ali u redovima tog proizvođača nisu sigurni da je taj automobil spreman za to tržište. Iako je prodaja automobila mala, kompanija Berkshire Hathaway kupuje 10 % deonica kineske kompanije.\nZakon o obnovi i reinvestiranju izdvaja 2 milijarde dolara za razvoj baterija za električ- na vozila i prateću tehnologiju. Ministarstvo energetike SAD dodaje još 400 miliona dolara za finansiranje izgradnje neophodne infrastrukture za servisno punjenje električnih vozila.\nPremijer Gordon Braun najavljuje da će britanska vlada pomagati korišćenje električnih vozila u toj zemlji nudeći kupcima po 2.000 funti subvencija. Visoko rangirani vladin zvaničnik procenjuje da bi 40% svih automobila u Britaniji morali da budu električna ili hibridna vozila da bi ta zemlja mogla da dostigne svoj cilj i za 80% smanji emisiju ugljen dioksida do 2050. Chrysler podnosi zahtev za bankrot kompanije. U okviru restrukturiranja Chrysler uspostavlja partnerstvo sa italijanskim Fijatom.\nPredsednik Obama najavljuje novu politiku potrošnje benzina po kilometru koji od proizvođača zahteva da poštuju minimalni standard efikasne potroš- nje goriva od 57 km po galonu do 2016.\nMinistarstvo za energetiku SAD dodeljuje kredite u vrednosti od 8 milijardi dolara kompanijama „Ford”, „Nissan” i „Tesla Motors” kao podršku razvoju energetski efikasnih vozila.\nOvi krediti proizvođačima automobila su prvi iz većeg fonda od 25 milijardi dolara uspostavljenog na osnovu zakona o energetskoj nezavisnosti i bezbednosti, usvojenog 2007. „Dženeral Motors”, vodeći proizvođač automobila tokom najvećeg dela 20. veka, podnosi zahtev za zaštitu od bankrota. Dok jaki brendovi „GM” („Chevrolet”, „Cadillac” i „GMC”) bivaju pokriveni da bi mogli da nastave s radom, manji brendovi („Saturn”, „Hummer” i „Pontiac” su prodati ili zatvoreni. Savezna vlada SAD će od tog trenutka držati 61 procenat deonica novouspostavljenog „GM”-a.\n„Nissan” predstavlja novi električni automobil „leaf”, što je akronim za „vodeći, ekološki, pristupačan porodični auto”. „Leaf” može da razvije maksimalnu brzinu od 150 km/h, može da pređe 160 km bez dodatnog punjenja i ima bateriju koja se za 30 minuta može dopuniti do 80% njenog kapaciteta. Slično izraelskoj „Better Place” inicijativi, „Nissan” planira da sarađuje sa japanskom vladom i sa privatnim kompanijama na uspostavljanju mreže stanica za punjenje u nekoliko država. Prva proizvedena „leaf” vozila našla su se u prodaji u Japanu, Evropi i SAD, tokom jeseni 2010.\nNekoliko modela električnih i hibridnih automobila je dostupno na tržištu a veći broj novih modela uključujući (Nissan) „leaf”, (Chevrolet) „volt” i (Mitsubishi) MiEV trebalo bi da se pojave na putevima u najskorijoj budućnosti. „Toyota”, proizvođač popularnog hibridnog modela „prius”, za sada ne planira da proizvede čisto električno vozilo


Na Filozofskom fakultetu u Nišu će 25. i 26. septembra biti održani XI Dani primenjene psihologije. Plenarni predavači će biti dr Lutz Wittman, sa Internacionalnog psihoanalitičkog instituta u Berlinu, i dr Siniša Lakić, sa Filozofskog Fakulteta u Banja Luci.\nСтрана 46 од 77