Hibrid Kerbanis prilagodljiv na stresne uslove - Ratarstvo | Agroklub.rs\nTicket Info je dodao oglas pre 36 minuta\nTomas Man je lajkovao video na KLUB-u pre 43 minuta\nHibrid Kerbanis prilagodljiv na stresne uslove\nKerbanis je hibrid koji pripada grupi Climacontrol3 hibrida odnosno hibridima koji su tolerantniji na sušu, visoke temperature i na nedostatke vode u zemljištu.\nKada se od mnogobrojnih hibrida koji se testiraju sa ciljem uvođenja na tržište izdvoji jedan kao što je Kerbanis, selekcioneri obično govore o punom pogotku. Kerbanis je hibrid sredine pete grupe zrenja, pripada FAO grupi 540.\nPogodan je za setvu u svim proizvodnim uslovima, od peskovitih pa do teških i hladnih zemljišta. Ima izražen rani porast, i zbog toga izbegava probleme u oplodnji i formira veći broj redova zrna na klipu. Listovi imaju izrazito veliku površinu, a cela biljka je visoko tolerantna na bolesti kako stabla i listova tako i klipa, što rezultira sigurnijim i kvalitetnim prinosom. Klip je prilagodljiv različitim gustinama setve, ima 18 do 20 redova zrna a masa 1.000 zrna je od 300 do 340 grama, što dovoljno govori o njegovom kapacitetu za prinos.\nListovi imaju izrazito veliku površinu\n"Kerbanis je hibrid koji pripada grupi Climacontrol3 hibrida odnosno hibridima koji su tolerantniji na sušu, visoke temperature i na nedostatke vode u zemljištu. Ono što je karakteristično za hibrid Kerbanis jeste da je to biljka srednje visine sa niže postavljenim klipom koji omogućava lakšu vršidbu u zrnu. Predstavlja najatraktivniji hibrid kompanije KWS sa visokim potencijalom prinosa, o tome govore rezultati iz prošle sezone koja je bila loša za kukuruz", poručuju iz kompanije KWS Srbija.\nTabela 1: Prinos i vlaga zrna hibrida Kerbanis u strip ogledima P.S.S u 2018. godini\nHibrid Kerbanis se na svim ogledima nalazio na poziciji od prvog do trećeg mesta. U tabeli 1 prikazan je prinos hibrida Kerbanis na određenim lokalitetima, zaključuak je da je ovaj hibrid u toku protekle godine dao prinos od 10 do 13 t/ha i da je najveće prinose imao na lokalitetima Bačke Topole, Subotice i Vrbasa. Prosečni prinos ovog hibrida je preko 12 t/ha u protekloj sezoni na teritoriji Bačke, Srema, i Banata. "Kako stoje stvari hibrid Kerbanis će i u ovoj sezoni biti visoko pozicioniran i u ogledima i u proizvodnji. Naša preporuka za međuredni razmak u setvi hibrida Kerbanis kreće se od 20-22 pa čak i do 23 cm u zavisnosti od potencijala parcele na kojoj se hibrid seje", zaključuju iz KWS-a.\nKWS Kukuruz Hibrid Kerbanis Prinosi Ogledi


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Zbogom, Makedonijo": Zapad prelazi na sledeću zemlju\nPanos Kamenos, grčki ministar odbrane, napisao je: "Ko bi mogao da pomisli da u evropskom sistemu vrednosti i demokratiji oni koji ne glasaju po naređenjima bivaju uhapšeni, a poslušni za glasanje dobijaju bonus od dva miliona evra prljavog novca".\nNa kraju, u poslednjoj etapi, odluka o promeni imena države, naroda i brisanju dela istorije košta toliko: dva miliona evra. Za Amerikance i njihove EU prijatelje to su smešne pare. Za naše uslove, a s obzirom na važnost donete odluke, ništa spektakularno, piše Sputnjik.\nObavešteni izvori kažu da su neki od osam "preletača" zahvaljujući kojima je namaknuta većina u skopskom Sobranju prošli bolje, zgrabili veći deo od tog dvomilionskog kolača. Neki su prošli lošije, kupljeni su simboličnim svotama, ali su zato amnestirani. Neće se vraćati u zatvor. Protiv njih će biti obustavljene dalje krivične istrage.\nAmerički ambasador u Skoplju demantovao je navode da je sedeo u zgradi parlamenta i dirigovao celim procesom glasanja, ali ne treba da začudi i ako je ta informacija tačna. U referendumsko "preumljenje" Makedonaca uloženo je daleko više od dva miliona, a Zoran Zaev nije uspeo da završi posao. Ovoga puta ništa nije smelo da se prepusti slučaju.\nNaravno, sa Zapada stižu čestitke. Razni zvaničnici čestitaju, praveći se da nisu pročitali šta je Kamenos napisao. Jeftini vodvilj proglašava se vrhunskim delom. Na tom talasu je i nekoliko telegrama podrške iz Beograda, poslatih pod naslovima kao što su "Putuj, Makedonijo“ ili "Makedonska lekcija za Srbiju". Zaboravile se kolege, pa propustile da napišu "Putuj, Severna Makedonijo" i "Severnomakedonska lekcija za Srbiju".\nMakedonije više neće biti. Neće biti ni Makedonaca. Već Severne Makedonije i Severnomakedonaca. I nemojte se sa tim igrati, nastavlja Sputnjik.\nGrci će ozbiljno braniti svoju poziciju, kao i prethodnih decenija, reagovaće na svaku zloupotrebu pojma Makedonija. Vreme će pokazati, i to pre nego što možemo i zamisliti, da Severna Makedonija nigde "ne putuje", niti da je Srbija očitana bilo kakva "severnomakedonska lekcija“.\nZapravo, i pre severnomakedonizacije Makedonci su pristajali na sve što je od njih traženo. Od gluposti poput uspostavljanja diplomatskih odnosa sa Tajvanom, preko ozbiljnih stvari kakvo je implementiranje Ohridskog mirovnog sporazuma, do samoubistvenih, poput sekvencijalne primene "tiranske platforme", koja se pred našim očima odigrava.\nNa svu tu neizvesnost i nesigurnost, sada treba dodati novo, oštro sukobljavanje oko identitetskog pitanja. Jasno je da većina građana neće prihvatiti severnomakedonsko određenje. Neoliberalizam potcenjuje čoveka. Misli da je to biće bez srca i mozga, samo sa debelim crevom. Zato dva miliona "rešava stvar". Ispostaviće se, ne rešava ništa. U simulakrumu se može živeti kratko. Nekada ni toliko.\nOvo je veliki udar na Makedonce i makedonsko, to je pitanje dostojanstva i integriteta za svakog pojedinca. Ako na ovo pristanu, onda bi trebalo napisati: "Zbogom, Makedonijo". U svakom pogledu. I toga su ljudi u Makedoniji svesni, navodi Sputnjik.\nKažu u Srbiji: ne kara majka sina što se kladi, već što se vadi. Umesto da se posle "klađenja" na referendum, kada je ubedljiva većina Makedonaca poslala poruku šta misli o Severnoj Makedoniji, međunarodna zajednica malo zamisli i pokrene novi krug konsultacija, zapadne zemlje su htele da se "vade". I napravile veliki presedan.\nIma još kandidata za "makedonski presedan"\nKandidata je onoliko, ne možemo ih ni prebrojati. Jer, više nema veze da li je većina stanovništva izašla na referendum, nema više veze ni ako ne postoji kvalifikovana parlamentarna većina, sve se to može urediti kreativnim tumačenjem propisa i sa dva miliona nečega, tvrdi Sputnjik.\nNedelja 28.10.2018. 06:10\nSta predlazete kad nema nigde "zakon o preletacima".\nNedelja 28.10.2018. 03:20\nVostani Makedoniju dugo si spavala.... .\nNedelja 28.10.2018. 08:48\nČak i ako je “Sputnik” u pravu, nekako je “zaboravio” prethodnu, duboko korumpiranu vlast u Makedoniji? Da li bi oni bolje branili ime? Uzgred, Srbija je više puta menjala ime za poslednjih 20-tak godina, a bogami i sama - Rusija!


- Naš zadatak nije samo da gradimo auto-puteve, brze pruge i infrastrukturne projekte, već je naš zadatak da se uključimo i rešavamo sve probleme koji ne mogu biti rešeni iz različitih razloga - zbog nedostatka resursa, nedostatka kapaciteta na lokalu ili određenom regionu - izjavio je ministar Momirović.\nSa resornim ministrom ugovor je potpisala gradonačelnica Užica Jelena Raković Radivojević koja je istakla da je ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prepoznalo ozbiljnost i hitnost problema i na sebe preuzelo obavezu obezbeđivanja sredstava kako bi se problem na sanaciji klizišta rešio trajno.\nKlizište u Ulici Svetozara Markovića u Užicu je višegodišnji problem. Trenutno je ugroženo 30 kuća, koje su bez vode i kanalizacije. Ugovorom o prenosu finansijskih sredstava između MGSI i Grada Užice, ministarstvo se obavezuje na realizaciju projekta sanacije klizišta i finansira ukupni iznos od 110.000.000 dinara. Grad Užice je sproveo javnu nabavku za izbor izvođača na sanaciji klizišta i izabrani izvođač je kompanija „Jedinstvo Užice“.\nNakon potpisivanja ugovora, ministar Tomislav Momirović govorio je o svim aktuelnim pitanjima, održao je i radni sastanak u Gradskoj kući u Užicu, a zatim će obići radove na renoviranju železničke stanice Užice. Radni dan nastaviće obilaskom deonice Kokin Brod – Pribojska banja, gde se radovi izvode intenzivno i odvijaju se planiranom dinamikom.\nRadovi na rekonstrukciji državnog puta Kokin Brod – Pribojska banja, u ukupnoj dužini od 25,81 km. započeti su septembra 2021. godine i uključena su dva izvođača: „Novi Pazar put“ i „Putevi Užice“.\nVrednost ugovorenih radova koje izvodi „Novi Pazar put“ je 451.186.142,44 din. za trasu u dužini 10,04 km. Do sada je urađeno preko 75 odsto vrednosti radova. Predračunska vrednost radova koje izvodi AD „Putevi“ Užice iznosi 369.607.044,95 din. za trasu u dužini 8,157 km. Do sada je realizovano oko 55 odsto vrednosti radova\nUžice klizište Tomislav Momirović


Objavio JovanaMilivojevic, 10/26/2012 - 16:08 Zidovi boje srebra Objavio Jovanica, 07/19/2012 - 12:51 Stolnjak kao ukras trpezarijskog stola Početna strana\nuređenje teraseterasadekoracija terase\nTerasa će ako je imate biti prelazni prostor između kuće i bašte, u slučaju da živite u kući. Ako živite u stambenoj zgradi i imate terasu, možete je preurediti u najlepšu oazu mira i relaksacije.Pročitaj više\nuređenje stazeuređenje dvorištaokućnica\nKada ste jednom odredili najvažnije delove svoga vrta, trebaće vam ideja kako ga na najbolji način popločati i napraviti stazu.Pročitaj više\nkucni aksesoaridizajn enterijeradizajn aksesoara sa brkovimadekorativni predmetidekoracija brkovimabrkovi u enterijeruaksesoari\nUkoliko ste obožavalac ovog trenda, kao i mnogi od nas, pogledajte razne ideje kako da motive brkova primenite i u svom domu.Pročitaj više\nPravilno osvetljenje je jako važno. Evo nekoliko korisnih saveta za izbor i postavljanje rasvete.Pročitaj više


I Vojska će pomagati u slučaju prirodnih katastrofa i zaštite državne granice od ilegalnih migranata\nSavjet za odbranu i bezbjednost donio je Odluku o angažovanju jedinica Vojske Crne Gore radi pomoći Ministarstvu unutrašnjih poslova u sprovođenju zadataka koji se odnose na podršku prilikom prirodnih i vještači izazvanih katastrofa i drugih nesreća.\nTizer: Savjet za odbranu i bezbjednost donio je Odluku o angažovanju jedinica Vojske Crne Gore radi pomoći Ministarstvu unutrašnjih poslova u sprovođenju zadataka koji se odnose na podršku prilikom prirodnih i vještači izazvanih katastrofa i drugih nesreća.\nU Vili Gorica u Podgorici danas je održana sjednica Savjeta za odbranu i bezbjednost kojom je predsjedavao predsjednik Milo Đukanović, u radu je učestvovala predsjednica Skupštine Danijela Đurović i predsjednik Vlade Dritan Abazović, a po pozivu i ministar odbrane Raško Konjević.\n„Članovi Savjeta informisani su o aktivnostima koje se preduzimaju kako bi državni organi spremno dočekali sezonu požara i pružili adekvatan odgovor u zaštiti i spašavanju ljudi, materijalnih i kulturnih dobara i životne sredine. Vojska Crne Gore u okviru treće misije predviđene Strategijom odbrane angažuje svoje snage i sredstva u cilju jačanja državnih kapaciteta za integrisani odgovor na krizne situacije u miru“, navodi se u saopštenju Služba za informisanje Predsjednika Crne Gore.\nSavjet je, kako je saopšteno, razmotrio i donio Odluku o angažovanju pripadnika Vojske Crne Gore radi ispomoći Upravi policije na aktivnostima zaštite državne granice od ilegalnih migranata.\n„Trenutna situacija i raspoložive informacije ukazuju na mogućnost povećanja broja ilegalnih migracija prema zemljama Zapadnog Balkana, posebno aktiviranjem migrantskog pravca koji vodi preko Crne Gore. Pripadnici Vojske Crne Gore će biti angažovani na zadacima zajedničkog patroliranja sa graničnom policijom duž područja uz granicu, koja su do sada bila okarakterisana kao ugrožena od strane nezakonitih migranata“, navodi se u saopštenju.\n06.06.2022 - 19:35 | *\n06.06.2022 - 19:35\nSjednica Savjeta za odbranu i bezbjednost\nTagovi: Milo Đukanović, Dritan Abazović, migranti, Vojska Crne Gore, sjednica Savjeta za odbranu i bezbjednost\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave granične policije, zaustavili su uz graničnu liniju u okolini Tutina i priveli četrdesetpetogodišnjeg mještanina, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična djela nedozvoljen prelaz državne granice i krijumčarenje ljudi i neovlašćeno bavljenje određenom djelatnošću.


(VIDEO) NEREALNO: SNS doveo botove da glume “okupljenje građane” na otvaranju spomenika?! – Gerila\nGerila > Društvo > (VIDEO) NEREALNO: SNS doveo botove da glume “okupljenje građane” na otvaranju spomenika?!\nobjavljeno na Oct. 16, 2018 u 6:20 pm\nTrg Slavija. Kada ste poslednji put čuli te dve reči a da niste prevrnuli očima ili da vas nije uhvatio blagi osećaj mučnine, što zbog rekonstrukcije tog trga, što zbog nove rekonstrukcije (pošto prva nije bila baš uspešna) što zbog saobraćajne gužve, što zbog svetleće fontane koja peva…i da ne nabrajamo dalje…\nPovrh svega toga SNS je odlučio da danas upravo na Trgu Slavija upriliči performans “Spontano okupljanje građana na otvaranju spomenika Dimitriju Tucoviću”.\nŠta je bilo poenta ovog skupa naprednjaka – ostaje nejasno. Verovatno predstava za publiku Pinka, RTS-a, Studija B i ostalih propagandnih mašina koje će u svojim vestima javiti kako su se građani srećni okupili oko nove biste Dimitrija Tucovića.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO) DRUGI KOSOVSKI BOJ NIJE NIŠTA PREMA GLUPOSTIMA KOJE JE IVONA JEVTIĆ IZVALJIVALA U DNEVNIKU!\nUglavnom, slika govori više od hiljadu reči, a video snimak i više od toga. Zato, pogledajte snimak ispod koji je napravio tviteraš pod imenom Operativac iz Zemuna, uporni borac za ispravljanje mnogih “krivih Drina” u ovom društvu.\nDOVELI BOTOVE DA GLUME SPONTANO OKUPLJENE GRADJANE,KOJI SE SLIKAJU ISPRED SPOMENIKA!\nSpomenik Dimitriju Tucovicu je svecano otkriven(skinuto mu je crveno cebe sa glave)!\nPogledajte botove i kako im komanduju da stanu ispred spomenika i slikaju se! pic.twitter.com/rU4XJqHObb\n— Marko Dragoslavic(Operativac iz Zemuna) (@tamodaleko) October 16, 2018\nI na kraju, predlažemo opkladu – da pitamo sve ove koji su se okupili na Slaviji danas “ko je bio Dimitrije Tucović”, da li bi ijedan od njih znao odgovor?!\nPROČITAJTE JOŠ: AFERA “OTKRIVANJE SMRTI” KOŠTALA JE MNOGO HRABROG DOKTORA, ALI JE PAKAO PROŠAO I NJEGOV SIN!\nTagovibeogradbeogradska vlastbistabotovidimitrije tucovicgluponeverovatnootkrivanje bistepinkpropagandartssendvičarislavijasmešnosnssrpska napredna strankastudio b


Skupština usvojila predlog: Formira se Komisija za istragu posledica NATO bombradovanja | (Vesti - 18.05.2018) Novi Sad\n18.05.2018 u 18:42h\nIzvor: Radio televizija Srbije (RTS) / Fotografija: Ilustracija/sr.wikipedia.org\nSkupština usvojila predlog: Formira se Komisija za istragu posledica NATO bombradovanja\nSkupština Srbije je sa 156 glasova "za" usvojila predlog Maje Gojković o formiranju Komisije za istragu posledica NATO bombardovanja. Niko nije bio protiv niti uzdržan, dok jedan poslanik nije glasao. Oštra polemika poslanika DS-a Balše Božovića i Maje Gojković o osnivanju Komisije.\nNarodni poslanici su usvojili predlog o formiranju Komisije za istragu posledica NATO bombardovanja 1999. godine po zdravlje građana Srbije, kao i uticaj na životnu sredinu.\nZa predlog predsednice parlamenta Maje Gojković, glasalo je 156 poslanika, niko nije bio protiv niti sa uzdržao od glasanja, dok jedan poslanik nije glasao.\nPredsednik Komisije će biti poslanik SNS-a i predsednik Odbora za zdravlje Darko Laketić, a zadatak Komisije je da sagleda sve činjenice i okolnosti u vezi sa posledicama NATO bombardovanja 1999. godine, kao i uticaj na životnu sredinu, sa posebnim osvrtom na posledice koje je ostavila upotreba projektila sa osiromašenim uranijumom.\n19.03.2019. - ISTRAŽIVANJE: Deca rođena posle NATO bombardovanja podložna malignim bolestima\n28.04.2018. - Najavljeno istraživanje o posledicama NATO bombardovanja\nPovezane teme Maja Gojković NATO bombardovanje skupština beograda\nNOVI SAD - trenutno 25 oC (avg. 21, 23:00)\ngradsko groblje\tisključenje vode\talmaško groblje\thoroskopski znaci\tisključenja struje\tporodilište\tbetanija\tvremenska prognoza novi sad\tjkp lisje\thavarija na vodovodu\traspored sahrana novi sad\tservisne informacije novi sad\telektrovojvodina\tklinika za ginekologiju i akušerstvo\tservisne informacije Republički hidrometeorološki zavod\tnovorođenčad\tJKP Vodovod i kanalizacija\tmatična knjiga rođenih\tnovosadsko porodilište\tcentralno groblje u Futogu\tRHMZ\tsahrane\tbez struje\thoroskop\tbebe\tbez vode\traspored sahrana i ispraćaja\tjkp novosadska toplana\tradosne vesti


Jola počela da prima pretporudžbine za svoj tablet\nFinska kompanija Jola (Jolla) zvanično je objavila početak primanja pretporudžbina za svoj novi tablet.\nJedinstven među računarima tog tipa, taj tablet se razlikuje od drugih modela po operativnom sistemu pod kojim funkcioniše – „sejlfiš OS 2.0“, a koga je u potpunosti razvila finska kompanija.\nPredstavljen u martu, tablet firme Jola ima impresivne tehničke karakteristike u odnosu na veoma konkurentnu cenu.\nMali ekran tableta od 7,85 inča impresionira rezolucijom od 2.048X1.536 piksela, a uređaj ima i procesor Intela od 1,8 gigaherca i dva gigabajta RAM memorije.\nPonuđene su dve opcije, jedna sa skladišnim prostorom od 32 gigabajta i druga od 64 gigabajta.\nZainteresovani mogu da obave pretporudžbinu proizvoda na zvaničnom veb sajtu firme Jola, po ceni od 267 evra za model od 32 gigabajta i 299 evra za model od 64 gigabajta, objavljeno je na veb portalu geeko.lesoir.be.\nJedina zemlja u Evropi koja isplaćuje – nezaposlene!


Žur-Buvljak u CK13 | Autonomija\nŽur-Buvljak u CK13\nNovac je na ovom događaju bezvredan\nOmladinski centar CK13 organizovaće ovog vikenda Žur-Buvljak, na kojem će posetioci mooći da razmenjuju stvari. U toj organizaciji su poručili da je dobrodošlo sve što je ispravno, upotrebljivo i u dobrom stanju.\nU najavi Žur-Buvljaka se objašnjava da se može doneti bilo šta što više nije potrebno, a nekome može zatrebati – odeća, obuća, knjiga, društvena igra, disk, alat, vokmen i slično. Zbog kapaciteta takozvane „besplatne radnje“ u CK13 navode i da nisu u prilici da smeste kabaste stvari, kao što su fotelji ili ormari.\nOni su dodali i da je novac na ovom događaju bezvredan.\nBesplatna radnja u Omladinskom centru CK13 nastala je kao odgovor na sveprisutno štancanje svega, u svim veličinama, bojama, oblicima i materijalima, što rezultira gomilanjem i zatrpavanjem stvari koje će na kraju završiti u kontejnerima, umesto u nečijoj sobi, polici, ormanu. U uslovima ekonomske krize u svetu su sve zastupljeniji ovakvi alternativni ekonomski principi.\nU CK13 su ocenili da oni pokazuju da je moguća humanija ekonomija, zasnovana na solidarnosti, samoodrživosti i najširoj mogućoj dostupnosti.\nŽur-Buvljak će biti održan u subotu od 16 do 19 časova, u prostorijama te organizacije u ulici Vojvode Bojovića 13.


STOJANOVIĆ: Zdravstvena inspekcija utvrdila da lekar ima licencu | VRANJSKE\nSTOJANOVIĆ: Zdravstvena inspekcija utvrdila da lekar ima licencu\nPredsednik Novog sindikata u Zavodu za javno zdravlje (ZZJZ) u Vranju dr Jovica Stojanović, izjavio je da je krivična prijava protiv direktorke ZZJZ Milene Mišić neosnovana, jer je zdravstvena inspekcija ranije utvrdila da doktor koji je angažovan na privremenim i povremenim poslovima u decembru ima lekarsku licencu.\n- Doktor Milutin Djurić je verovatno lično pogođen što nije baš on angažovan, pa je posegao za krivičnom prijavom.\nNavodi iz prijave su neistiniti, jer je zdravstvena inspekcija proverama utvrdila da je sve urađeno po propisima - kazao je Stojanović u izjavi za portal Vranjskih.\nPodneta krivična prijava protiv direktorke ZZJZ\nOn je dodao da Novi sindikat ZZJZ „u potpunosti podržava postupak i motive direktorke“, tim pre što je ona na kolegijumu sa reprezentativnim sindikatima unapred obrazložila razloge za angažovanje lekara.\n- Ona se prilikom angažovanja tog lekara rukovodila racionalnim i stručnim razlozima i mi smo se kao sindikati sa njenom namerom složili.\nNaime, zbog priliva velikog broja migranata, imali smo povećani obim poslova prema resornom ministarstvu, a angažovani lekar je uzet sa biroa upravo iz razloga jer je već imao iskustva u radu sa migrantima u kampu u Preševu.\nTo ga je favorizovalo u odnosu na druge lekare, pa i na Djurića - naveo je Stojanović.\nU ZZJZ se kalkuliše da bi doktor Milutin Djurić mogao dobiti kontraprijavu zbog navodnog „lažnog prijavljivanja“.\nDjurić, inače lekar opšte prakse iz Vranja, podneo je krivičnu prijavu protiv direktorke ZZJZ Milene Mišić zbog navodne „zloupotrebe službenog položaja“.


Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu | Croatian Digital Theses Repository\nMarketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu\nKoprivnica: University North, 2019. urn:nbn:hr:122:996068\nDomislović, N. (2019). Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nDomislović, Nives. "Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu." Undergraduate thesis, University North, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nDomislović, N. (2019). 'Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu', Undergraduate thesis, University North, accessed 03 December 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nDomislović N. Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu [Undergraduate thesis]. Koprivnica: University North; 2019 [cited 2020 December 03] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nN. Domislović, "Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu", Undergraduate thesis, University North, Koprivnica, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:996068\nTitle Marketinška komunikacija: važnost interneta i društvenih mreža u turizmu\nAuthor Nives Domislović\nRazvojem tehnologije, dolazi do novih, suvremenih načina poslovanja. Tu počinje razvoj suvremene marketinške komunikacije koja podrazumijeva uključenost društvenih medija u uspostavljanju komunikacije s tržištem, uključenost interneta. Online traženje onoga što pružaju turističke destinacije, autoprijevoznici, mogućnost pronalaska najjeftinijeg odredišta je bio nezamisliv scenarij prije nekoliko godina, a danas je sveprisutan. U važnost i utjecaj tehnologije u turizmu nitko ne sumnja, tehnologija nastavlja oblikovati način na koji putujemo, od odredišta za odmor pa sve do onoga što radimo na odredištu, odnosno destinaciji. U završnom radu provedeno je istraživanje važnosti internet marketinga i društvenih mreža u marketing komuniciranju u turizmu, s ciljem da se dobije uvid u važnosti novog medija u turizmu kojeg danas koriste milijarde ljudi i bez kojeg bi život bio nezamisliv i u konačnici koliko je bitan u marketing komunikaciji. Može se reći da su mediji važan indeks društva kao pokazatelji promjena i procesa koji se u društvu odvijaju. Načini izručivanja medijskog sadržaja publici, ali i korištena tehnologija u vezi su s društvenim promjenama. Suvremeni mediji su urasli u svakodnevicu društva tako da više nije pitanje samog utjecaja medija na društvo već je riječ o stvaranju društvenosti oko medija. Rezultati istraživanja su potvrdili hipoteze da turisti internet smatraju glavnim izvorom informacija i tako potrebne informacije o turističkim destinacijama i uslugama pronalaze putem interneta. Također je potvrđena hipoteza važnosti komentara i recenzija drugih ljudi na internetu o destinacijama i uslugama.\nCreated on 2020-05-12 10:03:36


iCentar » Hakeri, Programeri i Developeri\nRacunari i oprema » Programirannje i baze podataka » Programiranje » Hakeri, Programeri i Developeri\nSubject: Hakeri, Programeri i Developeri\nOvi pojmovi se veoma često zloupotrebljavaju ili pogrešno shvataju.\nUopštena definicija je "ljudi koji se bave programiranjem".\nVazno je da razlikujete ova tri termina ako radite ovaj posao.\nAll times are GMT +01:00. Current time: 06.12.2019-21:36.


Nova rezolucija o prevozu prtljaga - Aviokarta.net\nVesti » Nova rezolucija o prevozu prtljaga\nNova rezolucija o prevozu prtljaga\nMeđunarodna organizacija za vazdušni saobraćaj – IATA, je donela rezoluciju 302, koja se odnosi na pravila prevoza prtljaga u slučaju kada se putovanje sastoji od letova više aviokompanija. Pravila se primenjuju od 1. aprila 2011. i odnose se na sve karte koje se od tog datuma izdaju.\nU saopštenju IATA-e ističe se da se dosta aviokompanija odlučilo da uvede neka svoja posebna pravila u prevoz putničkog prtljaga i da je to često unosilo zabune među putnicima. Nova pravila imaće uticaja samo na mali broj putnika.\nIATA je svet podelila u tri zone: T1, T2 i T3 a svaka zona je podeljena na podzone. Na osnovu saobraćaja između zona određivaće se "najvažniji avioprevoznik".\nPrva zona je "američka" (T1). U njoj se nalazi cela Amerika podeljana na četiri podzone: severnomameričku (Kanada, SAD, Meksiko), centralnoameričku (sve zemlje centralne Amerike osim Meksika i karipskih zemalja), karipsku (zemlje Kariba) i južnoameričku (cela Južna Amerika).\nDruga zona je Evroafrička (T2). Podeljena je na tri podzone: evropsku koju čine pored Evrope i evropski deo Rusije, kavkaski region, Turska, Tunis, Alžir i Maroko. Druga podzona je bliskoistočna i čine je Bliski Istok, Arabijsko poluostrvo, Iran, Egipat i Sudan. Treća podzona je afrička (ostatak Afrike).\nTreća zona je Azijsko-pacifička (T3) i sastoji se od: južne Azije (Indija, Pakistan, Afganistan, Nepal i Bangladeš), od japansko-korejske zone, australijsko-pacifičke četvrte zone u kojoj su i azijski deo Rusije, Kina i Indonezija.\nNova Rezolucija 302, jasno utvrđuje pravila po kojima će se prtljag putnika prevoziti na onim letovima koje obavlja više aviokompanija. U takvim slučajevima pored odrednica stvarnog i komercijalnog avioprevoznika uvodi se i nova odrednica – najznačajnijeg avioprevoznika (MSC, od engleskog Most Significant Carrier). Komercijalni avioprevoznik je ona aviokompanija koja je izdala kartu na svom dokumentu i prodala je po svojoj ceni, stvarni avioprevoznik je ona kompanija koja obavlja let dok je najvažniji prevoznik onaj čija će se pravila o prevozu prtljaga primenjivati ukoliko postoji bilo kakva nedoumica. Sve aviokompanije su počele da primenjuju ova pravila i svi avioagenti su upoznati sa novim načinom određivanja pravila za prevoz prtljaga. Ona su takođe integrisana u rezervacione sisteme tako da će se automatski pojaviti prilikom kupovine karte. Za putnike su ove promene značajne samo ukoliko imaju komplikovane letove i netipičan prtljag koji treba prevoziti. U tom slučaju treba da se pre kupovine karte dobro informišu kod svog agenta koja pravila će se primenjivati, kako bi mogli na vreme da se pripreme za put.\nIako pravila nemaju nekog direktonog značaja za putnike, predstavljaju revolucionarni korak u aviosaobraćaju zato što usmeravaju ovu delatnost ka jedinstvenim pravilima čime se postiže jednostavnost putovanja i bolje razumevanje putnika za same procedure i pravila.\nNova rezolucija skoro da gubi na značaju kada se zna da je većina aviokompanija tokom prošle godine počela sa primenom jedinstvenog koncepta za prevoz prtljaga poznatog pod nazivom "komadni koncept". Skoro sve kompanije sada, zahvaljujući ovakvom konceptu imaju ista pravila za prtljag a jedina razlika može biti oko nekih nestandardnih dimenzija i specijalnog prtljaga kao i u visini doplata.


Počeo rad na Half-life i Portal filmovima - PLAY!\nPočeo rad na Half-life i Portal filmovima\nJoš 2013. godine najavljena je saradnja između studija Valve i režisera JJ Abramsa (Star Wars Episode 7), ali je posla toga usledilo zatišje. Sve do sada nismo znali da li je uopšte počeo rad na najavljenim Half-Life i Portal filmovima, kao ni da li će ih uopšte biti.\nU nedavnom intervjuu Abrams nije otkrio puno toga, ali je potvrdio da ćemo definitivno videti Gordona Freemana i Chell na filmskom platnu. Trenutno su filmovi u fazi gde se još radi na priči tako da će proći dosta vremena pre nego što budemo imali nešto ”opipljivije”.\nOvaj režiser ovih dana inače promoviše film 10 Cloverfield Lane koji je delo Dan Trachtenberg, autor kratog filma Portal: No escape. Da li možda ovom promocijom nagoveštava neku moguću saradnju, ostaje još da vidimo.\nRelated Items:Half-Life, Portal, valve


Vesti online / Scena / Estrada / Brena u Areni 20. i 21. oktobra\nBrena u Areni 20. i 21. oktobra\nZa rođendance - GRATIS ULAZ!\nZa sve fanove rođene 20.oktobra poklanjaju se besplatne karte za koncerte u Areni.\nBrenin tim je i ovoga puta rešio da svim obožavaocima naše folk dive koji su rođeni kada i ona 20. oktobra omogući - besplatne karte. Potrebno je samo da se na vreme sa ličnim dokumentima dođe na prodajna mesta i po utvrđivanju tačnosti datuma rođenja, rođendanci će dobiti svoje karte.\nKada smo kod dva spektakla u Areni ono što smo saznali iz Breninog tima koji radi na projektu "Hajde da se volimo u Areni" postojaće čak dve bine, pista od 22 metra, a Sky produkcija potrudiće se da ovo bude nešto što vizuelno muzičko scenski Beograd do sada nije video.\nNa šuškanja da je ovo oproštajni koncert Lepe Brene, pevačica nam je samo kratko rekla:\n- Koncerte ovog tipa radim na šest do sedam godinaa i ne mogu da garantujem da ću moći da radim ovakve spektakle tamo negde 2025. godine. Ovo je ipak prezahtevan format. Trenutno u timu imamo preko 150 ljudi koji rade svako u svom segmentu delovanja i zaista ćemo se potruditi da ovo bude nešto fanstastično.\nDa podsetimo, najpopularnija regionalna pevačica ikada je psoel prve Arene koja je planula, zakazala još jedan koncert 21. oktobra u najvećoj dvorani u Beogradu kojom će proslaviti 35 godina rada na estradi.\nLepa Brena zakazala još jedan koncert u Beogradu\n"Hajde da se volimo u Areni"\nESTRADA Lepa Brena očarala i Sidnej (VIDEO)\nESTRADA Večeras počinje spektakl: Lepa Brena pred publikom u Areni!\nNastavlja se borba za vlast u Moldaviji: Žrtveno...\nPrekid prijateljskih odnosa će samo nakratko poljuljati raspoloženje. Posvetite više pažnje jednom članu porodice koji će vam za to biti zahvalan.\nPrebrzo reagujete, a to može uzrokovati probleme. Ceo dan kasnite i tapkate u mestu, pa trenutno neraspoloženje može prouzrokovati još veće komplikacije.


Život sa psorijazom - Janssen 4 Patients\nMogu li ići na bazen ako bolujem od psorijaze?\nKorišćenje bazena nije kontraindikovano kod psorijaze. Međutim, područja kože koja su zahvaćena psorijazom su osetljivija i podložna sušenju, posebno kada su izložena dejstvu hlorisane vode. Ali, možete da skratite vreme provedeno u vodi ili koristite sredstva za hidrataciju odmah nakon što izađete iz bazena.\nIpak, morate da budete spremni na različite reakcije ljudi. Neki će Vam postavljati neprijatna pitanja ili ćete čuti komentare ljudi koje sretnete na bazenu. Možda bi trebalo da obavestite nadležno lice na bazenu da bolujete od psorijaze koja je neprijatna za videti, ali nije zarazna.\nKoje godišnje doba je najprijatnije za pacijente?\nNema jednostavnog odgovora na ovo pitanje. Vremenski uslovi mogu u određenoj meri da pogoršaju simptome psorijaze, ali reakcije na iste vremenske uslove mogu da se razlikuju od osobe do osobe. Neki pacijenti imaju osećaj da im se simptomi poboljšavaju tokom leta zbog veće izloženosti suncu, a drugi pacijenti se osećaju bolje tokom zimskog perioda. U svakom slučaju, pacijenti mogu da preduzmu preventivne mere kako bi se uticaj faktora iz okoline na njihovo zdravlje sveo na najmanju meru.\nProleće i leto - ako se simptomi pogoršavaju tokom toplih godišnjih doba, trebalo bi da se:\nManje izlažete suncu. Svako može da dobije opekotine od sunca, ali su ljudi svetlije puti skloniji tome od ljudi tamnije puti. Zapamtite! Sunce prolazi kroz staklo, oblake, vodu i tanku odeću. Čak i ako ostanete u hladovini, niste potpuno zaštićeni od sunca, jer sunčevi zraci mogu da se reflektuju od vode, itd.\nBudite oprezni - neki lekovi mogu da povećaju osetljivost na sunce. Vodite računa da uvek pažljivo pročitate uputstvo za lek i da se posavetujete sa lekarom ili farmaceutom ako ste u nedoumici. Ako, prema priloženom uputstvu za lek, proizvod koji koristite povećava osetljivost na sunce, trebalo bi da ograničite vreme koje provodite na suncu.\nKoristite kremu za zaštitu od sunca sa minimalnim zaštitnim faktorom 30. Redovno je nanosite tokom dana.\nNapomena: hemikalije u bazenima i soli u morskoj vodi mogu da iritiraju ili isuše kožu. Osušite kožu i nanesite hidratantnu kremu i kremu za sunčanje.\nNosite široku i udobnu odeću da bi se omogućila cirkulacija vazduha i isparavanje znoja. Ako su Vaša stopala zahvaćena psorijazom, nosite udobne cipele ili sandale, dovoljno velike da se osećate prijatno ako su noge otečene tokom toplog vremena.\nZima i jesen - ako mislite da se psorijaza pogoršava tokom hladnih meseci, trebalo bi da:\nSmanjite grejanje prostorija noću (hladniji vazduh neće isušiti kožu).\nSvakodnevno pijete dosta vode (najmanje 2 l dnevno).\nNanosite hidratantni balzam za telo nakon tuširanja ili kupanja.\nKoristiti nežno sredstvo za čišćenje tela i, po mogućnosti, tuširati se kratko toplom vodom, umesto dugog kupanja u vrućoj vodi.\nVodite računa da se dovoljno odmarate i zdravo hranite. Obratite se svom lekaru ako Vam je potrebna vakcina protiv sezonskog gripa.\nKoristite kreme za sunčanje (minimalni zaštitni faktor 15) ako je koža izložena suncu, jakom vetru i niskim temperaturama. Zapamtite da zimi sunce može da bude opasnije nego leti, jer se sunčevi zraci odbijaju od sneg, zbog čega je zračenje intenzivnije.


U Srbiji niska participacija odraslih u formalnom ili neformalnom obrazovanju – Gradskibiro.rs\nU Srbiji niska participacija odraslih u formalnom ili neformalnom obrazovanju\nBEOGRAD, 3. decembar 2015. (gradskibiro.rs) – Srbija je daleko od evropskog proseka po učešću odraslih u formalnom ili neformalnom obrazovanju, dok mreža Univerziteta za treće životno doba jedva da postoji, jer je prepuštena tržištu.\nNikola Koruga iz Društva za obrazovanje odraslih naveo je da po anketi o participaciji u obrazovanju odraslih iz 2011. godine koju je sproveo Republički zavod za statistiku po metodologiji Eurostata učešće populacije od 25 do 64 godine u formalnom ili neformalnom obrazovanju u Srbiji iznosi 16,5 odsto.\nTo je među najnižim stopama u Evropi i daleko je od evropskog proseka od oko 40 odsto.\n“Strategijom o Razvoju obrazovanja u Srbiji do 2020. godine predviđeno je da se Srbija priključi PIAAC istraživanju, kojim bi se izmerile kompetencije odraslih u Srbiji i tako adekvatno planiralo usavršavanje stanovništva za potrebe tržišta rada na nacionalnom, regionalnom i globalnom nivou,” rekao je Koruga za portal Gradski biro (gradskibiro.rs).\nOn je objasnio da, zbog “nedostatka političke volje Srbija nije uključena u treći krug ovog globalnog istraživanja”, kao i da je naredni krug istraživanja planiran nakon 2020. godine.\nObrazovanje odraslih u Srbiji regulisano je posebnim zakonom, koji se primenjuje od prošle godine, kao i pratećim pravilnicima.\nGodišnjim planom o obrazovanju odraslih predvidjeno je da se iz budžeta izdvajaju sredstva samo za potrebe Funkcionalnog osnovnog obrazovanja odraslih.\nDruštvo za obrazovanje odraslih uz podršku DVV International i Instituta za pedagogiju i andragogiju Filozofskog fakulteta u Beogradu razvilo je mrežu Univerziteta za treće životno doba 2004 godine.\n“Taj sistem postao je uzor mnogim organizacijama u Evropi, ali danas u Srbiji mreža jedva da postoji jer je prepuštena tržištu”, rekao je Koruga.\nPrema njegovim rečima, neformalno obrazovanje u Srbiji odlikuju programi koji nisu dostupni široj populaciji zbog cena koje moraju da budu konkurentne na tržištu.\n“U planu je da se uvede sistem kvaliteta u obrazovanju. Do tada gradjani moraju sami da procenjuju kvalitet obrazovnih programa u koje se uključuju. S druge strane nevladin sektor nudi besplatne programe iz oblasti ljudskih prava, unapredjenja zdravlja i slično. Medjutim, kompetitivnost za dobijanje sredstava na nivou EU i povlačenje stranih fondova značajno umanjuje broj pomenutih programa”, kazao je on.\nKoruga je istakao da najveći potencijal za povećanje dostupnosti obrazovanja postoji u andragoškoj podršci institucijama javnog i civilnog sektora poput Gerontološkog centra, Crvenog krsta, neformalnim grupama građana koji sa minimalnim sredstvima ili volonterski realizuju obrazovne programe za mlade, satrije, marginalizovane grupe…\n“Najveća prepreka za uključivanje odraslih u obrazovni proces, odnosno vraćanje obrazovanju, je nerazvijena kultura učenja i skeptičnost u pogledu toga da je obrazovanje vrednost u aktuelnim društvenim okolnostima. Siromaštvo je takodje prepreka za uključivanje najugroženijih u sistem obrazovanja odraslih”, naveo je on,\nKoruga je naveo i da Društvo za obrazovanje odraslih ima dobru komunikaciju sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n“Sa Institutom za pedagogiju i andragogiju u partnerstvu sa DVV International pružali smo Ministarstvu ekspertsku, tehničku i materijalnu podršku za uspostavljanje inovativnog sistema Funkcionalnog osnovnog obrazovanja odraslih, koncipiranje Zakona o obrazovanju odraslih, sastavljanje izveštaja za UNESCO, odnosno njegov Institut za celoživotno učenje”, dodao je on.\nKoruga je ocenio i da “još nije obezbedjena podrška za uspostavljanje stabilnog, kvalitetnog i održivog sistema neformalnog obrazovanja odraslih, koji se bazira na politikama zasnovanim na rezultatima medjunarodnih istraživanja”.


Upis Roma na Više škole i fakultete | Kancelarija za ljudska i manjinska prava\nU Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja 03.06.2013. godine održan je sastanak predstavnika Kancelarije za ljudska i manjinska prava i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja o primeni mera afirmativne akcije za upis studenata romske nacionalnosti na više škole i fakultete čiji je osnivač Republika Srbija.\nSastanku su pristustvovali pomoćnik ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Slobodan Stupar, načelnica odeljenja za visoko obrazovanje Mirjana Vesović, zamenik direktora Kancelarije Dragoljub Acković, asistent zamenika direktora Emanuela Stanković, Anita Alić iz Misije OEBS-a u Srbiji i Slavica Vasić iz Grupe za unapređenje položaja Roma Kancelarije za ljudska i manjinska prava.\nKriterijumi za upis na više škole i fakultete su da kandidati romske nacionalnosti, koji prijemni ispit za upis u prvu godinu studija na više škole i fakultete čiji je osnivač Republika Srbija, odnosno ispit za proveru sklonosti i sposobnosti, ako je polaganje takvog ispita predviđeno konkursom, polože prema propisanom postupku.\nKandidati romske nacionalnosti kao i lica sa invaliditetom, školske 2013/2014. godine, biće upisivani u statusu studenata koji se finansiraju iz buxeta, a u okviru broja utvrđenog Odlukom Vlade RS o broju studenata za upis u prvu godinu osnovnih akademskih studija koji se finansiraju iz buxeta za visokoškolske ustanove čiji je osnivač Republika i Odlukom Vlade RS o broju studenata za upis u prvu godinu osnovnih strukovnih studija koji se finansiraju iz buxeta za visoke škole strukovnih studija čiji je osnivač Republika.\nSvaka visokoškolska ustanova u Republici Srbiji čiji je osnivač Republika je obavezna da za ove namene predvidi 2% od broja studenata koji se finansiraju iz buxeta.\nKancelarija za ljudska i manjinska prava je u obavezi da nadležnom ministarstvu dostavi spiskove studenata do 25. jula 2013. godine, za prvi, a do 23. septembra 2013. godine za drugi upisni rok. Prvi upisni rok je 18. jula 2013. godine, a drugi 2. septembra 2013. godine.


titula | Tuzlanski.ba | Page 5\nBombarder sa Neretve Damir Beljo odbranio titulu prvaka Evrope\nBombarder sa Neretve Damir Beljo u njemačkom Greifswaldu odbranio je večeras titulu prvaka Evrope u kruzer kategoriji po WBO verziji. Beljo je savladao domaćeg boksera, Maika Kurzweila nakon što je Nijemac predao borbu u pauzi…\nTalentovani bokser Alem Begić koji gradi uspješnu karijeru u Njemačkoj, gdje ima veliki broj fanova među ljubiteljima borilačkih sportova, nedavno je bio sparing partner Arthuru Abrahamu, njemačkom bokseru armenijskog porijekla. Begić je uveliko doprinjeo pobjedi…\nOve djevojke se bore za titulu najsexy sponzoruše godine (VIDEO)\n“Ambiciozna” skupina žena koje traže sponzore koji će se brinuti o njima i financirati ih odlučila se baciti u borbu. I to ne bilo kakvu, već borbu za najljepšu i najsexy sponzorušu godine. Takmičenje organizuje…\nLudnica u Titovoj: Navijači Sarajeva uz pjesmu i bakljadu proslavljaju titulu prvaka (FOTO)\nViše hiljada navijača Fudbalskog kluba Sarajevo okupilo se večeras u centralnoj sarajevskoj ulici Maršala Tita kako bi proslavili osvajanje titule prvaka Bosne i Hercegovine, javlja Anadolu Agency (AA). Igrači, rukovodstvo i stručni štab Sarajeva stigli…\nNapokon rasplet u Premijer ligi BiH: Danas odluka o prvaku, putniku u Evropu i opstanku\nPremijer liga Bosne i Hercegovine najzanimljiviji je nacionalni fudbalski šampionat pod okriljem UEFA u ovoj sezoni. Do posljednjeg 30. kola gužva je na vrhu, ali i dnu tabele. Rasplet, napokon, desit će se danas. Poslije…\nHiljade navijača Chelseaja u Londonu slavilo titulu prvaka Engleske (FOTO)\nHiljade navijača fudbalskog kluba Chelsea danas su na ulicama zapadnog Londona slavili petu titulu prvaka Engleske. Iako je ekipa karizmatičnog portugalskog stručnjaka Jose Mourinha titulu prvaka Engleske osigurala tri kola ranije, svečana parada i proslava…\nPjesme, veselja i piva nije nedostajalo: Navijači i igrači Bayerna u centru grada proslavili titulu prvaka (FOTO)\nFudbaleri i fudbalekre Bayern Munchena osvojili su duplu titulu prvaka Njemačke, a danas je u centru ovog bavarskog grada upriličena javna proslava na kojoj su prisustvovale hiljade navijača i simpatizera kluba, javlja Anadolu Agency (AA).…\nAncelotti: Real Madrid ove sezone teško će do titule prvaka Španije\nBarcelona šest kola prije kraja španskog prvenstva zauzima prvo mjesto sa 78 bodova, dva više od Real Madrida Trener Real Madrida Carlo Ancelotti izjavio je da će njegova ekipa teško osvojiti titulu u Španiji. “Veoma…\nBerlin: Više od 250 hiljada ljudi proslavilo titulu (VIDEO)\nViše od 250 hiljada ljudi proslavilo je na platou ispred Brandeburške kapije u Berlinu titulu svjetskog nogometnog prvaka reprezentacije Njemačke. Navijači sjmešteni u “fan zoni” burno su proslavili pogodak Marija Gotzea u 113. minutu, kojim…\nPioniri Slobode odbranili titulu prvaka BiH\nPionirska selekcija FK Sloboda najbolja je ekipa Bosne i Hercegovine! U uzvratnoj utakmici finala bh. pionirskog prvenstva na stadionu Tušanj pred oko 500 gledalaca Crveno – crni su savladali vršnjake Zrinjskog iz Mostara rezultatom 2:0 i…


Koga glumi glumac ili Kurićeva Vizija za sadašnjost?\nKOMENTAR Sve nešto para, a jedino su pare bitne\nGdje je zdrav razum kad dijeliš 200.000 bivšim saradnicama iz ministarstva, suprugama svojih funkcionera? Zar to nije čista podobnost?\nEdin Forto i Mirvad Kurić\nKao u staroj, dobroj priči o Muji, kocki i karanju, Vlada Kantona Sarajevo jutros je objasnila zašto se odlučila nedavno osnovanom Institutu za kulturu i umjetnost dati 200.000 KM.\nDa ne ostanemo zakinuti za informacije, eto, sarajevska je Vlada odlučila dati nam činjenice i kratak historijat. Doduše, obzirom da Institut zvanično postoji tek šest mjeseci, historijat i ne može biti duži. Uglavnom, kreiran je, reći će nam vrli pisac saopćenja, kao „nasušna potreba da se zbog nedostatka državnog resora koji se bavi kulturom“.\nTaj Institut ima misiju da napravi mehanizam (šta god to značilo) za zajedničko djelovanje svih u kreiranju boljih prilika za sektor kulture u BiH i tako dalje. Sve neki visokointelektualni izrazi, koji nas trebaju uvjeriti da je istina što pišu. Da je na primjer „vizija“ ministra kulture i sporta Mirvada Kurića bila objedinjavanje kulturnog prostora iz cijele BiH.\nKad se sve analizira, a teško se provući kroz šumu nemuštih objašnjenja, ostaje pitanje: Koga glumi ministar Kurić? Kohezivni faktor, kako to kaže premijer Kantona Edin Forto? Je li moguće da niko u aktualnoj Vladi Kantona Sarajevo nije vidio ništa sporno što je 200.000 maraka dodijeljeno bivšim zaposlenicama Kurićevog ministarstva, jednoj aktuelnoj supruzi visokopozicioniranog funkcionera Naše stranke?\nS pravom se pita javnost na osnovu čega je odlučeno da se toliko novca dodijeli tek osnovanoj nevladinoj organizaciji, koja osim mrtvog slova na papiru iza sebe nema nikakvih rezultata, referenci i uspjeha. Možda je dovoljno za parainteresnu koaliciju Kurića i Naše stranke imati „viziju“. Možda je Kurić pomiješao uloge, one iz Vize za budućnost i ove Vizije za sadašnjost sa vladarima Kantona Sarajevo?\nNije šija nego vrat, pa se sad Kurić, Forto i predsjednica Insituta Alma Jusufbegović Bečić (donedavna savjetnica u Kurićevom ministarstvu), te potpredsjednica Nerma Vukasović (supruga Marija Vukasovića, člana GO Naše stranke, također donedavna saradnica u Kurićevom ministarstvu) vade da ništa nije gotovo dok sve ne bude gotovo i da su u pitanju samo planovi. Eto, k'o biva Vlada je mislila gospođama dati novac, ali insistiraće na transparentnosti i k'o biva neće uplatiti ni jednu marku ako ne bude opravdano.\nLako je Forti, gospođe zatraže, on odobri, no Kuriću je već malo teže, jer kako saznajemo niko iz Saveza za bolju budućnost nije konzultiran oko dodjele ovolike sume novaca No name Institutu.\nS druge strane, od jutros i naši telefoni zvone. Prepričavamo kratak razgovor s jednom od članica humanitarne organizacije koja okuplja preživjele pacijentice oboljele od najtežih bolesti. Kucale su na Kurićeva vrata (dobro, dobro, poslale mu nekoliko upita) za par hiljada, kojim bi njihova nakana da pomognu heroinama postala realnost. Odgovor nisu dobile, nema ih na spisku, nisu ni razmatrane. Nisu valjda kohezivni faktor!\nIz ovog saopćenja s početka priče treba još istaći kako nam Forto poručuje da radi za sve nas, jer njegova Vlada vodi politiku zdravog razuma, a ne podobnosti.\nBahato, bezobrazno, netačno. Gdje je zdrav razum kad dijeliš 200.000 bivšim saradnicama iz ministarstva, suprugama svojih funkcionera? Zar to nije čista podobnost? Zar nije sramotno braniti se od očitoga?\nI ko je od Kurića tražio da spašava kulturu na državnom nivou? Osniva neku parainstituciju, s parapartnerima, paralelni sistem i daje naše pare za tuđe izmišljene projekte?\nSve nešto para... a jedino su pare bitne!\nMirvad Kurić Vlada KS Edin Forto


#Generation99: Srpski i kosovski studenti zajedno u Kumanovu | Politika | DW | 27.06.2019\nPogledajte video 62:46\nTrajni link https://p.dw.com/p/3L7nE\nDvadeset godina nakon rata, generacija rođena 1999. u Srbiji i na Kosovu prvi put je imala priliku da razgovara. U okviru DW-projekta #Generation99 na jednom mestu su se našli studenti iz Beograda i Prištine. I pokazali da mogu da razgovaraju i da se razumeju.\nSusret je organizovao Dojče vele (DW) na 20. godišnjicu potpisivanja Kumanovskog sporazuma.\nTokom diskusije u Kumanovu, koju je za DW zabeležila ekipa Radiotelevizije Kosova (RTK), bilo je reči o tome kako godina rođenja oblikuje njihov život, kakvi su im planovi i ciljevi, kako vide budućnost?\nSa nekim od dvadesetogodišnjaka sa Kosova i iz Srbije razgovarali smo i pre toga. Njihova razmišljanja možete čuti OVDE.\nTrajanje 62:46 minuta.\nKljučne reči Kosovo, Srbija, #Generation99, studenti, 1999., rat, rat na Kosovu, bombardovanje, Skoplje, Kumanovo, Kumanovski sporazum


Naš brat - život kapetana Flore Sends - Luiz Miler - Online knjiž\nBr. str.: 535\nCena: 1.161,00 RSD\nCena na sajtu: 1.044,90 RSD\nUšteda: 116,10 RSD\nBiografija žene koju su srpski vojnici zvali „naš brat“. Engleskinja Flora Sends, jedina žena iz zapadne Evrope koja je učestvovala kao vojnik u Prvom svetskom ratu, postala je heroina i medijska senzacija zbog svoje borbe u srpskoj vojsci i istaknute vojne karijere. Ova knjiga govori o njenom neverovatnom životu, o detinjstvu muškobanjaste devojčice u blagoj viktorijanskoj Engleskoj, o njenom odlasku u Srbiju kao dobrovoljca Crvenog krsta i kasnijem stupanju u vojsku, o turnejama i predavanjima koje je držala kad se proslavila, o braku s kolegom oficirom, o boravku u gestapovskom zatvoru tokom Drugog svetskog rata i o njenim poslednjim godinama u Safoku.\nFlora Sends, opčinjujuća ličnost svog doba i nadahnuće ženama širom sveta, oživljava i zauzima svoje pravo istorijsko mesto u ovoj knjizi nastaloj uz pomoć njene porodice i na osnovu do sada neobjavljivanih privatnih dokumenata i fotografija.


Partizan dobio licencu: Crno-beli mogu da igraju u Evropi naredne sezone! | Telegraf - Najnovije vesti\n18. april 2019 | 13:12 » 08:12\nOvo je zajednički i integrisani uspeh svih zaposlenih u Partizanu, čitave administracije, finansijske službe, Uprave kluba i pravnog tima, pred kojim su novi izazovi, kaže potpredednik Vladimir Vuletić\nBorba Partizana za evropsku licencu okončana je – uspešno! To je danas potvrdila i Komisija za licenciranje Fudbalskog saveza Srbije, koja je razmatrala inicijativu crno-belih, ali i ostalih klubova Superlige koji su konkurisali, i zaključila da su ispunjeni svi uslovi i da klub iz Humske, ukoliko to obezbedi plasmanom ili preko Kupa Srbije, naredne sezone može da konkuriše za neko od evropskih takmičenja.\nTo za Telegraf potvrđuje i potpredsenik crno-belih Vladimir Vuletić, koji je na pomenutom zasedanju, zajedno sa zamenikom generalnog direktora Miloradom Nikolićem, zastupao interese Partizana.\n- Komsija za licencitranje FSS donela je danas jednoglasnu odluku da fudbalski klub Partizan ima pravo učešča u svim evropskim takmičenjima pod okriljem UEFA i istovremeno u narednom izadnju Superlige Srbije. Delegacija Partizana bila je pohvaljena za izuzetno kvalitetan pravni, administrativni i finasijski rad, da je ove godine rad stručnih stružbi u klubu bio na veoma zavidnom nivou. Ova činjenica dobija na snazi i značaju budući da se predsednik Komisije Miljko Valjarević izjasnio da ove godine nijedan klub ne bi i neće moći da dobije evrolticencu ukoliko ne sipuni sve stroge uslove koje UEFA postavlja – kaže Vladimir Vuletić posle zasedanja.Potpredsednik crno-belih ističe junake iz senke koji su doprineli u dobijanju licence, u godini koja je finansijski bila veliki izazov za klub.\n- Dobijenjem evrolicence stavlja se tačka na sve višemesečne spekulacije u vezi sa dugovanjima Partizana, poslovnom likvidnošću kluba i sposobnošću da odgovorimo izazovu teškog trenutka. Partizan je klub od nacionalnog interesa, a sinergijski nastup svih stručnih službi kluba, uz podršku i u saradnji sa nadležnim državnim i javnim službama, doveo je do ovog značajnog rezultata, u finansijski jako izazovnoj godini za naš klub. Ovo je zajednički i integrisani uspeh svih zaposlenih u Partizanu, čitave administracije, na čelu sa zamenikom generalnog direktora Miloradom Nikolićem, finansijske službe, na čelu sa direktorom finansija Snežanom Petrović; Uprave Partizana i najzad pravnog tima, pred kojim su i dalje veliki pravni izazovi. To su, iako ih javnost ne poznaje dovoljno, pravi, tihi junaci Partizana – zaključuje Vladimir Vuletić.\nVIDEO: FK Partizan se bori za vlasništvo nad stadionom\nPartizan bolji po tepihu, naša šansa teren u Nišu: Lalatović poručio crno-belima da će teško da slave na "Čairu" (VIDEO)\nŠta ti snimaš to? Krupni Crnogorac napao člana delegacije Zvezde (VIDEO)\nTagovi: FK Partizan, UEFA, Vladimir Vuletić\nPerke 18.04.2019 19:03\nOdlicna vest..uprava radi sjajan posao\nRZ—CZ 18.04.2019 18:26\nJa...RS 18.04.2019 18:18\nAjd sad gledajte da se plasirate da drzava ne baca pare uzalud.\nPotvrđena optužnica za Mamića: Bivšeg predsednika Dinama terete za 27 miliona evra!\nMilivojević najbolji "trkač" Premijer lige: Kapiten Kristal Palasa iza sebe ostavio sve zvezde sa Ostrva! (FOTO)


NovaEnergija.net » (Veliki HOW-TO) – Kako započeti e-commerce biznis (Veliki HOW-TO) – Kako započeti e-commerce biznis – NovaEnergija.net\n(Veliki HOW-TO) – Kako započeti e-commerce biznis\nwritten by Nevena Jovanović January 8, 2016\nTokom 2014. godine preko milion građana Srbije je platilo neku robu ili uslugu na Internetu što predstavlja povećanje u odnosu na prethodnu godinu od oko 30%. Predikcije za 2015. su još bolje. Naime, trendovi ukazuju da možemo očekivati dalji rast od blizu 50% u odnosu na 2014. To bi značilo da je prošle godine blizu dva miliona korisnika kartica iz Srbije potrošilo oko 180 miliona evra na Internetu. Povrh svega, očekuje se jednako dinamičan, ako ne i agresivniji rast u narednim godinama.\nOvi pokazatelji, logično, dovode preduzetnike, pre svega malih i srednjih preduzeća pred zaključak da je konačno došlo pravo vreme za pokretanje Internet prodaje. A prostora za to je više nego dovoljno. I nemojte verovati u priče da se građani Srbije plaše internet kupovine. To jednostavno nije tačno. Svi statistički parametri, ali i čista logika ovo negiraju.\nSa jedva oko 150 internet prodavnica u Srbiji, naše tržište, i još važnije – naši kupci, vape za ozbiljnim internet prodavnicama koje će kupcima omogućiti da željene proizvode kupuju u svojoj zemlji, umesto da, kao do sada, svoje potrebe zadovoljavaju kupujući na inostranim sajtovima, što, realno, drastično smanjuje opcije lokalne podrške i garancije na kupljenoj robi…. da ne govorimo o vremenu potrebnom za isporuku.\nDakle, ukoliko i vi pripadate ovoj kategoriji i trenutno razmišljate o pokretanju svog e-commerce biznisa i internet prodaje, nadam se da će vam ovaj post u tome pomoći.\nPOČNITE IZBOROM DOBROG NAZIVA\nPrva odluka koju je potrebno doneti (naravno posle odluke šta želite da prodajete na internetu) je izbor dobrog, lako pamtljivog naziva biznisa, koji još niko drugi ne koristi. Pretragom na sajtu Agencije za privredne registre, lako ćete saznati da li je neko ime već u upotrebi ili je rezervisano. Pored toga, Internet je pun odličnih sajtova koji vam mogu dati dobru ideju za zvučno ime za vaš biznis, a što je najbolje, ova usluga je obično i besplatna.\nOBEZBEDITE DOMEN ZA VAŠ SAJT\nDomen predstavlja adresu vašeg sajta. Domeni mogu biti internacionalni (.com .net .biz i drugi) ili nacionalni (.co .rs i slično). U idealnoj varijanti, registrovaćete domen koji nosi naziv kao i vaš biznis. Međutim, ukoliko taj domen nije dostupan, izaberite onaj koji je lak za izgovor i koji je povezan sa suštinom vašeg biznisa. Dakle, ukoliko se vaš biznis zove ‘Prodaja Cipela d.o.o.‘, a domen prodajacipela.com nije dostupan, probajte s nečim sličnim, kao što je cipele.com, prodaja-cipela.com, cipelezavas.com i slično. Naravno, domeni mogu biti i lokalni, što će vam olakšati izbor, tako da vam onda ‘igraju’ i cipele.co.rs, prodajacipela.co.rs itd. Više detalja o načinu i opcijama registracije domena možete naći na stranicama RNIDS-a.\nPOSTAVITE INTERNET PRODAVNICU\nDa bi prodavali na internetu trebaće vam sajt koji treba biti reprezentativan, razumljiv vašim kupcima, lak za navigaciju i jasno brendiran. Dizajn i razvoj vašeg e-commerce sajta predstavlja, verovatno, najveći poslovni izdatak koji ćete imati. Nemojte da vas ovo obeshrabri. Troškovi razvoja sajta, čak i onih najskupljih, daleko su ispod troškova opremanja jedne tradicionalne prodavnice, a za razliku od njih, vaša internet prodavnica pokriva ceo svet, a ne samo jedno mesto ili deo grada.\nDanas je na Internetu (a gde drugo) poprilično lako pronaći gotove, vrhunski dizajnirane i lako prilagodljive internet prodavnice… pogađate – besplatno! U slučaju da koristite njih, potrebno je samo ih prilagoditi brendu vašeg biznisa i izabrati vama potrebne funkcionalnosti, što vam trošak sajta umnogome smanjuje. Najpoznatija i najčešće korišćena besplatna rešenja su: Magento, WooCommerce, PrestaShop, Drupal, OpenCart, JigoShop… Sva ova rešenja su odlična i mogu podmiriti većinu potreba jednog internet trgovca.\nOdluka o tome da li koristiti besplatna rešenja ili razvijati sopstveno rešenje, pre svega zavisi od proizvoda koje nudite. Naime, moguće je da vaš biznis zahteva neke specifične funkcionalnosti koje nisu podržane u besplatnim rešenjima (vrlo malo verovatno, ali moguće). Ono što ćete u obe varijante, svakako želeti je da vaša internet prodavnica bude, ne samo vizuelno atraktivna, već pre svega i funkcionalna, odnosno laka za korišćenje vašim budućim kupcima.\nZa obavljanje internet trgovine, kao jednog od oblika trgovine potrebno je biti registrovan kao privredno društvo ili preduzetnik. Procedura nije previše komplikovana i većinu radnji je moguće odraditi online. Sve informacije o tome kako registrovati preduzeće se mogu pronaći na sajtu Agencije za privredne registre. Pored ovoga, vaš specifičan e-commerce biznis može zahtevati posebne sertifikate i dozvole. Proverite kod nadležnih državnih organa i agencija, kako bi bili spremni za nesmetano poslovanje.\nPouzdan i bezbedan sistem za online autorizaciju platnih kartica i drugih oblika internet plaćanja je verovatno najvažniji element od koga direktno može zavisiti uspeh vaše internet trgovine. Payment Gateway (IPG), veoma pojednostavljeno predstavlja ‘aparat za prihvat kartica’ vaše internet prodavnice. Naravno, dobar Payment Gateway nudi mnogo više. On smanjuje izgubljene prodaje tj. povećava ‘konverziju’ posetilaca u kupce, ubrzava i smanjuje inicijalne troškove integracije, daje vam stalni pristup podacima o vašim platnim transakcijama, nudi čitav niz alata za zaštitu od internet prevara itd.\nU ovom izboru, bilo da razgovarate sa Bankom ili sa nezavisnim IPG-om, uvek posebno obratite pažnju na sledeće karakteristike: brzina transakcija, podrška za više valuta plaćanja, podrška za što veći broj kartica i ostalih metoda plaćanja, brza integracija, kvalitetna tehnička podrška, podrška za mobilne uređaje, postojanje i funkcionalnosti ‘portala trgovca’, alati za zaštitu od internet prevara, kao i funkcionalnosti za unapređenje internet prodaje. Više o funkcionalnostima dobrog Payment Gateway-a u nekom od narednih tekstova.\nINTERNET RAČUN KOD BANKE\nPored svog poslovnog računa, koji ste otvorili prilikom registracije preduzeća, kao internet trgovac otvorićete i jedan zaseban (protočni) račun za potrebe vašeg internet biznisa. Taj račun otvarate u jednoj ili više banaka (u Srbiji postoji 5 banaka koje su licencirane za ove usluge), kao i drugim finansijskim ustanovama (npr. PayPal, Skrill i slično). Račun omogućava transakcije preko Interneta, tj. služi da se na njega prenose sredstva od prodaje ostvarene preko vaše internet prodavnice.\nOtvaranje ovakvog računa nije uvek jednostavan posao. On uvek uključuje posebnu proveru tehničkih i poslovnih aspekata internet trgovca i njegovog biznisa. Ovo se posebno odnosi na novoregistrovana pravna lica ili ona koja nemaju nikakvu istoriju poslovanja u datoj banci. Upravo zato se događa da u postupku aplikacije trgovac bude odbijen ili pak dobije neodgovarajuće uslove od banke, i što je najgore, često ostane bez razumnog objašnjenja o tome zašto je odbijen.\nBudite uvereni da ovaj česti nedostatak razumevanja između banaka i internet trgovaca nije rezervisan samo za našu zemlju. Isti problemi se sreću u državama sa mnogo razvijenijom internet trgovinom. Više o ovom problemu i načinima na koji se on rešava na drugim tržištima biće reči u jednom od sledećih postova.\nPored navedenog, obratite pažnju i na druge važne elemente e-commerce biznisa, kao što su:\nSlužba dostave – izaberite službu dostave preko koje ćete vršiti isporuku proizvoda\nOnline podrška kupcima – osigurajte stalnu liniju komunikacije sa vašim internet kupcima\nAžuriran inventar – Internet kupci su naročito osetljivi ukoliko im prodate nešto što nemate na stanju\nMobilna aplikacija/sajt – Uskoro će većina e-kupovina biti preko mobilnih uređaja. Budite spremni\nSSL Sertifikat – Instalirajte SSL sertifikat na svoj domen i pružite kupcima bezbedniju kupovinu\nKvalitetan Hosting – Izaberite kvalitetnog hosting provajdera za brz i stabilan rad vaše internet prodavnice.\nVerujem da će ova check lista možda na prvi pogled izgledati prekomplikovana za nekoga ko razmišlja o započinjanju internet prodaje. Međutim, to u stvari nije tako. Pogotovo kada se uporedi sa započinjanjem tradicionalnog biznisa. Svi koji su (kao i ovaj autor) imali prilike da osnivaju i vode klasične biznise u bilo kom segmentu industrije i bilo kojoj zemlji, složiće se sa tim….\nAli razlog za započinjanje e-commerce biznisa svakako nije to što je on jednostavniji, već to što nam on donosi nebrojeno mnogo prednosti. Više o tim prednostima, kao i o ostalim aspektima internet prodaje – u narednim tekstovima.\nNemanja Nikolić ima preko 17 godina iskustva u e-trgovini. U 1999. postao je suosnivač prvog Payment Service provajdera – E-Business Ltd (kasnije AllSecure Ltd) na Malti. 2005. se vraća u Srbiju i preuzima poziciju generalnog direktora AllSecure d.o.o. Narednih 10 godina je fokusiran na sprovođenje nezavisnih sistema elektronskog plaćanja.\nAutor: Nemanja Nikolić\n(Veliki HOW-TO) – Kako započeti e-commerce biznis was last modified: January 8th, 2016 by Nevena Jovanović\nKompanija Yahoo planira da otpusti 1000 radnika\nLenovo gasi Motorola brend\nBeogradska Startap akademija sa 100 preduzetnika i...\nPokrenut ICT Hub Venture – domaći fond...\nSlavko Pejovic January 8, 2016 at 11:48 pm\nKoristan članak, posebno za one koji se prvi put susreću sa ovom tematikom, ali po mom mišljenju u odnosu na naslov nezavršen. Dati su odredjeni tehnički elementi, ali je jako malo pažnje posvećeno razvoju same prodavnice odnosno internet marketing aktivnostima koje treba sprovoditi kontinuirano kako bi prodavnica zaista i proradila (ostavljam mogućnost da je autor želeo da tu tematiku proradi nekom narednom članku). Po mom mišljenju u vodiču je moralo biti reči i o seo, i o social medijima, o ppc kampanjama itd. a sve sa aspekta razvoja same internet prodavnice. Ovo pričam iz ličnog višegodišnjeg iskustva, gde sam se susretao sa brojnim nerazumevanjima klijenata koji su mislili da je dovoljnonpostaviti prodavnicu i da će ona raditi sama od sebe. U offline prodavnice su ulagali hiljade evra mesečno, i web shop nakon postavljanja skoro ništa, a očekivali su da radi kao offline. Jednostavno, na shopu mora da se radi, i samo postavljanje prodavnice je tek početak i tada kreće prava borba i izazovi, te zbog toga mislim da je zbog ukupne slike trebalo nešto više pažnje posvetiti marketing i razvojnim aktivnostima. Mi smo nedavno na našem blogu napisali jedan potpun vodič o tome kako u 2016toj iskoristiti internet za razvoj poslovanja sa težištem ne na tehničkim elementima ( jer ih u principu i rade sama tehnička lica ) već na marketing elemntima koje mogu sprovoditi svi, kao što su na primer seo i njegov značaj, fenomen impulsivne kupovine u funkciji internet prodaje, kako voditi nastup na društvenim mrežama itd. Svakako hvala autorima za sam članak jer svi koji smo u ovome treba da širimo svest i edukujemo privrednike i same stanovnike ove zemlje da internet nije bauk već šansa da svi živimo bolje.\nNevena Jovanović January 9, 2016 at 11:44 am\nHvala na opširnom komentaru. Ovaj post je samo uvod u širu priču o e-commerce-u koju ćemo u nastavcima objavljivati u narednim nedeljama, pa smo zato korigovali komentar (uklonili link). Pratite nas i dalje, a ukoliko imate nešto interesantno da nam napišete o ovoj ili sličnim temama, javite nam se na nenabk1@gmail.com kako bismo vas eventualno uvrstili u kontent sajta.\nHvala još jednom i pozdrav\nSlavko Pejovic January 9, 2016 at 4:13 pm\nsvakako sam voljan da pomognem. Dosta znamo o samim prodavnicama i njihovom razvoju, i imamo dobre primere iz same naše prakse kako razviti internet prodavnicu. Možda možemo pomoći sa nekim člankom o tome kako razviti internet prodavnicu sa akcentom na SEO aspekt kao generator organskih poseta samoj prodavnici koje su ujedno i najkvalitetnije posete, odnosno posee koje najčešće donose konverziju.\nNevena Jovanović January 9, 2016 at 4:29 pm\nSuper! Javite nam se onda putem maila, pa ćemo detalje da razradimo tamo 🙂\nMilan Stojanov January 9, 2016 at 11:53 am\nTekst predstavlja odlican uvod u e-commerce i hvala Vam puno na tome. Ono sto mene licno zanima jeste kako IPG funkcionise u Srbiji. Kako je to regulisano sa tehnicke strane (ko nudi ovu uslugu i po kojoj ceni) i pravne strane (kako je to regulisano zakonom i koja su ogranicenja)?\nNevena Jovanović January 9, 2016 at 2:50 pm\nBudite uz naš portal pošto ćemo u narednim nedeljama objavljivati nastavke ove velike teme.\nMonika Zlatkovic January 9, 2016 at 4:51 pm\nSuper članak, dosta korisnih informacija!\nZanima me da li može neko da mi odgovori na ovo pitanje. Na koji način je moguće legalno uvoziti robu (veću količinu), koja se kupi preko sajtova kao što su Aliexpress, Ebay, a zatim preprodati ovde? Da li postoji zakon koji sve ovo reguliše?\nNevena Jovanović January 9, 2016 at 5:42 pm\nBudite uz nas jer ćemo u narednim nedeljama malo po malo objavljivati nove tekstove koji sadrže odgovore na sva ova pitanja.\nPozdrav i hvala na interesovanju\nLuki January 9, 2016 at 6:29 pm\nnaravno da može ali isključivo kao pravno lice,\nkao fizičko lice opcija je isključena čak i za vrednost robe do dozvoljenog iznosa (ako se ne varam 70 EUR) u slučajevima ako je više komada istog proizvoda\nMilos January 9, 2016 at 5:55 pm\nNe znam zašto autor teksta od početka insistira da je naziv preduzeća bitan i da naziv biznisa treba da tražite na APR-u?! Kasnije u tekstu opet navodi:\n“Dakle, ukoliko se vaš biznis zove ‘Prodaja Cipela d.o.o.‘, a domen prodajacipela.com nije dostupan, probajte s nečim sličnim”\nŠto nema nikakve veze, samo može uneti zabunu kod nekog ko tek kreće sa biznisom ako je tekst već namenjen takvoj populaciji. Recimo jedan od uspešnih online biznisa u Srbiji Donesi.com je osnovala firme čiji naziv nema nikakve veze čak ni sa hranom dok ih nije kupila Food Panda.\nMarko Pavisic January 10, 2016 at 12:18 am\nMene zanima odakle autoru članka informacija da u Srbiji (na stranu što internet prodaja ničim nije geografski omeđena) postoji jedva 150 internet prodavnica? Molim vas navedite referencu za to. I šta je autor teksta koristio za determinisanje šta je internet prodavnica, a šta ne? To da li neki sajt ima mogućnost samo poručivanja preko sajta kao i shopping cart, a ne i mogućnost online plaćanja nije argument da se ne prizna za to da je web prodavnica. SEO friendly segment je potpuno zanemaren, a veoma je bitan. Razumem potrebu da se navedu i izreklamiraju referentne institucije ali smatram da je to potpuno suvišno i da je to moglo i malo diskretnije, pogotovu što se tiče registracije firme. Da bi se obavljalo internet poslovanje nije potrebno niti obavezno da imate registrovanu firmu, pogotovu ako niste građanin Srbije. Molim vas da ne širite neproverene informacije i na taj način zbunjujete posetice, jer nas koji svakodnevno radimo na edukaciji klijenata boli glava od takvih priča. I poslednje ne znam ko je u celoj priči gospodin Nemanja Nikolić koji se navodi u dnu teksta, niti sam čuo za njegovu platformu za online plaćanje. Koliko mi je poznato kao nekome ko se bavi web dizajnom i internet tehnologijama, godinama unazad u Srbiji postoji samo Intesin sistem plaćanja i eMS koji je razvio Asseco.\nNovaEnergija.net » (Veliki HOW-TO) – Kako započeti e-commerce biznis – part II January 27, 2016 at 8:00 pm\n[…] prethodnom članku pokušao sam da identifikujem najosnovnije elemente za započinjanje Internet trgovine. Kažem […]\nLeave a Reply to Slavko Pejovic Otkaži odgovor\nDirektor Huaveja uporedio firmu s teško oštećenim avionom\nUkinuta obaveza upotrebe pečata u postupcima javnih nabavki\nKako da postignete da vaš inboks ne bude zatrpan mejlovima?\nRadnici Amazona rade u nehumanim uslovima


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Putin stiže u Ankaru kod Erdogana\nPUTIN -ERDOGAN-ROHANI 03. 04. 2018. 14:45 >> 14:40 10\nRuski predsjednik Vladimir Putin stiže u Ankaru, gdje će se sastati s predsjednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom.\nJedna od glavnih tema razgovora biće prodaja ruskih sistema protivraketne odbrane S-400 Turskoj zbog čega Vašington Ankari prijeti sankcijama, navodi Tass.\nPrema ranijim medijskim navodima, SAD su zaprijetile sankcijama Turskoj ili odbijanjem prodaje lovačkih aviona F-35 ukoliko Ankara kupi ruske sisteme S-400, ali je turska vlada jasno stavila do znanja da od te transakcije neće odustati, podsjeća ruska agencija.\nRusija ulaže velike napore kako bi Tursku snabdjela sistemima S-400 do 2020. godine, napominje Tass, ali dodaje da je pomoćnik ruskog predsjednika Jurij Ušakov rekao, uoči Putinove posjete Ankari, da "ne zna u kom stepenu će ruska strana nastojati da zadovolji zahtjev Turske".\nInače, Putin boravi u Ankari u okviru svoje prve posjete nekoj zemlji otkako je ponovo izabran za predsjednika na izborima 18. marta. On će tamo učestvovati na Rusko-turskom samitu, ali i u trilateralnim razgovorima sa Erdoganom i predsjednikom Irana Hasanom Rohanijem. Ušakov je rekao da Putin sa sobom vodi impresivnu delegaciju zvaničnika ruske vlade i direktora velikih korporacija.\n"Niz kontakata bez presedana između predsjednika Rusije i Turske prethodio je samitu. Samo u 2017. godini, Putin i Erdogan održali su osam sastanaka i više od 20 telefonskih razgovora", naveo je Putinov pomoćnik.\nTema broj jedan razgovora u Ankari je početak radova na izgradnji nuklearne centrale u turskom mjestu Akuju, koju finansira ruska strana, a dva predsjednika će, kako se očekuje, putem video-linka uputiti pozdravne riječi učesnicima tog projekta, vrijednog 20 milijardi dolara, koji će se okupiti na gradilištu. Nakon video-konferencije, Putin i Erdogan imaće razgovore tet-a-tet, prije svega o ključnim pitanjima na bilateralnoj agendi, kao i o regionalnim i pograničnim međunarodnim problemima kao što je situacija u Siriji.\n"Ruske i turske vojne i obavještajne službe blisko sarađuju u tom domenu", rekao je Ušakov, dodavši da će dva lidera nastaviti potragu za zajedničkim političkim rješenjima u Siriji.\nPoslije razgovora, dva predsjednika će predsjedavati sastanku savjeta za predsjedničku saradnju, s fokusom na energetski sektor.\nAP je juče ocijenio da se veze između Rusije i Turske produbljuju više nego ikada, u trenutku kada Moskva srlja u diplomatski procjep velikih razmjera zbog skandala sa otrovanim kontrašpijunom, a Ankara sa zapadnim saveznicima pogoršava odnose zbog pitanja vezanih za ljudska prava i ofanzive na Kurde u Siriji.\n"Turska i Rusija su ostavile po strani tradicionalno rivalstvo i razilaženja po regionalnim pitanjima kako bi iskovale snažne ekonomske veze", navodi se u analizi, uz podsjećanje da su dvije strane u decembru postigle sporazum o turskoj kupovini ruskog sistema raketne odbrane dugog dometa S-400 "koji je iznenadio neke turske saveznike u NATO".\nRedžep Tajip Erdogan Hasan Rohani Vladimir Putin Rusija - Turska


Albanci i ja - Bora Ćosić - Peščanik\nBeograd, krajem tridesetih godina prošlog veka bio je pun različitih nacionalnosti, Jevreji su imali svoje dućane i tvornice, Česi su popravljali satove i štimovali klavire, Mađari su se brinuli oko vodovoda. Znam da je bilo urednih Nemaca koji su petljali oko elektrike u gradskoj centrali, dok su Rusi radili po štamparijama i u geodetskim biroima. Bilo je Rumuna, Grka, Slovenaca, ovi poslednji često su se vozili biciklima i penjali se nedeljom na Avalu. Sa većinom se normalno živelo, samo sa Albancima nekako nije išlo, zvali su ih pogrdnim nazivima, lagano se stvarao zid između srpske većine i tih ljudi, nužnog zla u poslovima na građevinama i u prenošenju klavira. Jer neko je morao da dovuče cigle na poslednji sprat palate bioskopa „Beograd“ koja je bila u gradnji, neko je morao da istovari dve tone uglja za moju mamu, ali šta sa njima posle? Njihov boravak među Beograđanima imao je za dečaka od šest godina nešto vrlo egzotično: znao sam da potiču sa juga, da su siromašni i mršavi, da, kada istesterišu cepanice po dvorištima, spavaju po podrumima, hraneći se sardinama i grožđem. Bili su skromni, pomalo stidljivi, većinom ljubazni. Ne znam zbog čega, moja mati pokazivala je prema njima nekakvu rezervu, ne sećam se da sam ikada drugovao sa nekim albanskim dečakom, mislim da ih nije ni bilo po našim školama. Kao da Albanci u Beogradu 1939. godine uopšte nikad nisu bili mali, nego su odmah, kao zreli mladići uzeli svoje testere u ruke, i krenuli po kućama. Sve u svemu, rado smo odlazili u poslastičarnicu „Kod Pelivana“, punu okretnih crnomanjastih ljudi koji su punili kornete sa divnim sladoledom; ja sam pitao majku da li su to oni isti koji cepaju drva pred našim kućama, ona je rekla: pa skoro!\nNakon pobede Titove vojske u Drugom svetskom ratu manifestovalo se opšte jedinstvo i ravnopravnost jugoslovenskih građana, kasnije ovo se lagano topilo, neki su ipak bili jednakiji od drugih. Istom je dve decenije posle 1945, nakon pada šefa jugoslovenske policije, Rankovića, otkrivena masa represivnih mera koje su ti isti kosmopolitski komunisti provodili po Kosovu: onde se dugo vremena odvijao teror najgore boljševičke vrste nad albanskom manjinom. Jer se praktikovala odmazda nad celokupnim stanovništvom zbog onih među njima, koji su u balističkim bandama sarađivali sa nemačkim okupatorom. Ali šta je onda trebalo da se čini sa većinom seljačke Srbije, koja je u to isto okupacijsko doba bila listom uz Dražu Mihajlovića?\nIma među tvrdim komunistima često prikrivenih nacionalista, to su pokazali najnoviji događaji; u vreme Miloševićeve diktature mnogi oficiri, političari i intelektualci lako su odbacili svoje partijske knjižice, skinuli svoje petokrake zvezde, pa natukli na kape četničke kokarde, oznake nacističkih kolaboranata iz prethodnog, svetskog rata. Već i u teroru Titovog šefa policije figurirao je sličan motiv: ta „šiptarska bagra“ sa juga želi da zagospodari drevnom srpskom zemljom na Kosovu, onde stoje poznati srednjovekovni pravoslavni manastiri i crkve, tamo leži i to čuveno polje na kome je medievalno srpsko carstvo palo pod turskom najezdom! Malo ko je uzimao u obzir da su albanski ljudi toga kraja, iako u manjini, poticali od mnogo ranijeg puka sa tog terena, ilirskog. Potom, ubrzano je rastao njihov broj, skoro da se odigravala demografska revolucija onde.\nPočetkom šezdesetih imao sam jednu šestomesečnu kosovsku epizodu, bio sam vojnik u lepom orijentalnom gradu Prizrenu, posred kojeg vijugala je prozirna reka Bistrica. To vreme ispunjeno je bilo bistrinom okolnog predela, a potom, i veoma ugodnim tamošnjim stanovništvom. Družio sam se s ponekim ljudima onde, odlazio u njihove kuće, bar u onaj deo određen za muškarce, devojke su uvek, sa svoga gornjeg sprata, stidljivo gvirile kroz guste mreže svojih običaja. Ono što i dalje spadalo je u manjkavost mojih dodira sa tim svetom bilo je ovo: još uvek nisam razumevao njihov jezik. Jedina albanska reč koju sam odande poneo, bila je „ljulj“, ruža.\nZatim se ono što je bila testeraško- -poslastičarska egzotika iz moga detinjstva, moje mirnodopsko vojevanje u gustom prizrenskom zelenilu, pretvorilo u golemu dramu, Kosovo postalo je kotao koji vri. Pokušavajući da to smiri, Tito je svojim pragmatizmom ustanovio 1974. neku vrstu čvrste autonomije kosovskih Albanaca, to mu oni nisu zaboravili. Da ih je u jedan mah skoro izjednačio sa ostalim republikama jugoslovenskim. Pa su u prvim demon- stracijama nakon njegove smrti, boreći se za svoja prava koja su sve više ostajala na papiru, nosili njegove slike.\nRat koji je započela Miloševićeva klika razotkrio je sve pojedinosti ove trusne površine, srpski nacionalizam dobio je odgovor u kosovarskom ekstremizmu, sve skupa stvorilo je nerešivu nejasnoću u glavama evropskih političara. Pa je jedan deo te gospode nekritički podržavao svaki albanski zahtev, drugi su slepo verovali u dobre namere srpskog režima; čak je i jedan od važnih evropskih pisaca postao zastupnik otvorenih zlikovaca i ratnih zločinaca iz Beograda.\nNa kongresu PEN-a u Bremenu, godine 1999., sedeo sam pored prijatelja, albanskog pesnika sa Kosova, on je od čitave kuće, spaljene u srpskoj najezdi, imao u ruci samo ključ tog svog nestalog doma. Pokušao sam da ovaj ključ dam do znanja našim skupnim nemačkim kolegama, jedan od njih, poreklom iz DDR-a, tvrdio je da ne veruje u tu priču.\nPamtim da sam posle toga izašao iz one većnice zalupivši vratima. Ovo je dosta dobro odjeknulo u Nemačkoj, sasvim loše u Srbiji. Od tada smatraju da sam, uz nekoliko svojih beogradskih istomišljenika, navodio savezničke avione iz Aviana da bacaju bombe po Beogradu. Znamo inače dobro ko je bio vinovnik ovih napada.\nSada se nazire kraj pripovesti, koja je počela onim siromasima što jedu grožđe i sardine po podrumima, a danas uz golemu muku, pokušavaju da žive na svojoj zemlji, po sopstvenoj želji i sa pravom na vlastitu nezavisnost, ne baš uvek oprezni prema vlastitoj slobodi.\nTi vredni, ponosni i tvrdi ljudi već su u nekoliko mahova pokazali kako teško ovom slobodom se barata. Pa su i mnoge, njima privržene, uspeli katkad da razočaraju: moraju li se iz bilo kojih razloga paliti bogomolje tuđe vere? Valjda mi je i usled ovog teško da urazumim svoje srpske kompatriote da te ljude sa juga ostave na miru, pa da se napokon pozabave svojom vlastitom sudbinom\nDanas, Beton br.36, 08.01.2008.


Na festivalu na Paliću izložba o Svetlani Bojković\nTanjug 12. septembra 2020. 13:21\nPALIĆ – U okviru 27. Festivala evropskog filma Palić, u nedelju, 13. septembra, u 16.30 u Galeriji Otvorenog univerziteta Subotica, biće otvorena izložba „Svetlana Bojković – umetnost glume ili traganje za istinom“ uz prisustvo velike glumice i autora izložbe Zorana Maksimovića.\nIstog dana u 13 časova u bioskopu „Abazija“ na Paliću biće otvorena postavka „Velikani srpskog glumišta”, koja objedinjuje portrete velikana pozorišne scene Srbije, a čiji je autor Dragan Despot Đorđević.\nU realizaciji izložbe korišćeni su materijali koji su svedočanstvo njene umetničke karijere, a ono se zasniva na bogatoj i raznovrsnoj građi koju čine: dokumenta, nagrade i priznanja, audio i video zapisi predstava, televizijskih i radio-programa i filmova, plakati, programske knjižice, fotografije, skice kostima, kostimi, nagrade i drugo.\nOva izložba je samo mali trag jedne velike, sjajne karijere, a iza predstavljenih slika stoje biografije, događaji i priče koje su takav životni i profesionalni put gradile i obeležile.\nIzložba „Velikani srpskog glumišta”, koju će otvoriti Svetlana Kuzmanović, predsednica Udruženja građana „Žanka Stokić” iz Rabrova, nastala je u organizaciji ovog Udruženja i Centra za kulturu „Veljko Dugošević” Kučevo.


sculptures | TAMOiOVDE\nSTRAŽAR NAD DOLINOM GRUŽE…\n11. jula 2020. by TAMOiOVDE\nSa Boračkog krša se na lepote gružanskog kraja, pruža pogled za nezaborav!\nU centralnom delu Gruže na 14 kilometara od Knića nalazi se selo Borač. Ono što ga čini posebnim i atraktivnim je što se nad njim nadvija Borački krš,vulkanski breg u kojem su prirodne sile izvajale đžinovske figure neverovatnih oblika.\nSPOMENIK PRIRODE „BORAČKI KRŠ“\nNad pitomom, zelenom dolinom Gruže, izdiže se kao mrki stražar vulkanski breg nezemaljskog izgleda-Borački krš.\nStrahovite prirodne sile su na strmoj južnoj litici brega izvajale fantastične skulpture od okamenjene lave.\nIza njihovih leđa, na severnoj strani brega nalaze se ostaci drevnog Borča.\nBorački krš je živi muzej naše nacionalne i tragične istorije. Na njegovim dominantnim i teško pristupačnim vrhovima nalaze se ostaci temelja, pored antičkih zidina srednjevekovnog grada Borča.\nVekovima je bio izložen napadima raznih naroda sa svih strana. Naši stari srpski hroničari ga često pominju. Istorija kaže da su oko njega vođene duge i krvave borbe, tako da se njegovo ime Borač, koje je veoma staro, može jedino izvesti iz glagola „boriti se“.\nPrepoznatljiv Borački krš po svom grebenu, oblika džinovske kreste izuzetno je privlačan za ljubitelje aktivnog odmora, planinare, alpiniste, rekreativce, izletnike…\nPored krsta koji predstavlja simbol ovog srednjevekovnog grada, pogled koji se pruža sa njegovih nestvarnih vrhova ostavlja bez daha. Višegodišnja je inspiracija brojnih pesnika i slikara. Duh vekova odiše ovim mestom i poziva svakog ko se na njemu nađe da se priseti svojih korena i drevnih vremena.\nZbog očuvanja stena izuzetnih geoloških i geomorfoloških karakteristika i karakteristične flore i faune od kojih su mnoge vrste zaštićene na osnovu nacionalnog zakonodavstva, Uredbom Vlade Republike Srbije stavljen je pod zaštitu kao prirodno dobro od izuzetnog značaja, odnosno I kategorije kao Spomenik prirode „Borački krš“.\nIzvor teksta i fotografija: Katalog To opštine Knić\nFOTO – PLUS\nBorački krš, izvor: Zavod za zaštitu prirode Srbije\nFotografija: Vladimir Jovanovski / Izvor: http://www.knicturizam.org.rs\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno beauty, Borač, characteristics, church, city, crkva, dolina, Fortress, grad, Gruža, guard, history, inspiracija, inspiration, istorija, karakteristike, Knić, lepota, monument, nature, priroda, reka, river, riznica, rocks, sculptures, Serbia, sklupture, spomenik, Srbija, stene, stražar, tourism, treasury, TURIZAM, tvrđava, valley, Šumadija


Što bi rekao Sinan: Zoko slušaj svoje srce! - Zoka: To je bila moja reakcija na nepravdu - Jutarnji GLASnik\nMoja reakcija na konferenciji NALED-a povodom novog napretka Srbije na Duing biznis listi bila je moja prirodna reakcija na nepravdu, navela je Zorana Mihajlović na svom Fejsbuk profilu, a povodom izjave premijerke Ane Brnabić da najveću zaslugu za uvođenje elektronskih građevinskih dozvola ima NALED.\n– Reći da najveću zaslugu za uspeh Srbije, koja je 10. na svetu po načinu izdavanja građevinskih dozvola, ima nevladina organizacija NALED, jednostavno nije fer prema svim ostalim ljudima koju su učestvovali i toliko toga uradili u ovoj reformi.\nTo su gledali i slušali i ljudi iz Ministarstva građevinarstva koji su izneli lavovski deo posla oko građevinskih dozvola i zbog njih nisam mogla da ne reagujem. I ne samo zbog svojih saradnika, već i zbog APR-a, USAID-a i svih ministarstava, koji su učestvovali u ovoj reformi, što su predstavnici NALED-a, koji je nesporno mnogo pomogao, tokom panela na kome sam učestvovala i sami potvrdili – istakla je Mihajlovićeva na svom Fejsbuk nalogu.\nOna je dodala da je zbog toga u obraćanju i rekla da je ovo „fantastičan rezultat jednog vrednog, iskusnog i uigranog tima, koji nije mogao da se sprovede bez volje Vlade Srbije“.\nIzvor: Blic/ N. L.


GAUS BATTERY CHARGER GBC80V30A\nGBC80V30A (GBC) je mikroprocesorski uređaj za punjenje i održavanje olovnih trakcionih i stacionarnih akumulatora (svih tehnologija izrade) nominalnog napona od 24V do 80V. Razvijen je kao posledica potrebe za malim, prenosnim, jednostavnim za rukovanje, pouzdanim i relativno jeftinim uređajem za servisiranje i održavanje baterija. GBC je čoperski monofazni polumostni punjač konstantnog napona sa strujnim ograničenjem koga čine dva paralelno vezana modula. To znači da napon na izlazu, odnosno priključenoj bateriji, dostiže strujom koja ne prelazi struju limita, a po dostizanju postavljenog napona, naponski nivo se održava a struja pada kako se baterija dopunjuje.Veličina struje punjenja (strujno ograničenje) se bira u zavisnosti od nazivnog kapaciteta. Takođe, vrednost napona punjenja je podesiva za razne tehnologije izrade baterija. Punjenje je naponski, strujno, vremenski i kapacitivno kontrolisano i implementirane su brojne mere zaštite.\nKako je uređaj mikroprocesorski, sa merenjem struje, napona, temperature hladnjaka poluprovodničkih komponenti i transformatora, po želji je moguće implementirati razne algoritme rada. Moguća je izmena naponskih i strujnih limita, uslovljavanje karakteristike punjenja, pauziranje, čekanje na događaj (merenje Ah u punjenju), uslovljavanje završetka punjenja itd..\nZahvaljujući naponskoj karakeristici punjenja, moguće je vršiti punjenje bez nadzora, jer nema prepunjavanja (preko noći ili vikenda). Takođe, ukoliko u toku punjenja dođe do ispada mrežnog napajanja, uređaj po njegovom povratku automatski nastavlja sa punjenjem sa parametrima koji su bili pre ispada mreže. Preko LCD displeja sa 2x16 karaktera ispisuju se vrednosti struje, napona, vremena, kapaciteta, upozorenja, nepravilnosti itd i kao i podešavanje uređaja kroz 10-ak menija (opciono). Uređaj je smešten u plastificiranu čeličnu kutiju sa gumenim nožicama i ručkom za nošenje. Sa prednje strane uređaja se nalaze start (scroll) i stop (select) tasteri, prekidač R/S (Ready/Set) kao i glavni prekidač i LCD displej. Sa zadnje strane uređaja su izvodi punjača, mrežni kabel i automatski osigurač u mrežnom i izlaznom kolu. U verziji sa automatskim startom bez LCD displeja i tastature na prednjoj ploči se nalaze 4 led diode (punjenje pokrenuto, faza konstantog napona, punjenje završeno i problem sa baterijom).\nGaus Battery Charger GBC80V30A ima sledeće zaštite:\ntopljivi tromi osigurač 30mm od T2x20A u jednosmernom kolu;\n-dužina priključnih kablova sa mesinganim klemama: 2m, presek 10mm2\n80V (40x2V); Cn od 33Ah do 300Ah, Sb-Sb, Sb-Ca, Ca-Ca, AGM, Gel\nOpcija: podesivo: 2.20-2.75V/Cell x 6,12,18,20,24,36,40 Cells\nGBC80V30A je urađen u skladu sa sledećim propisima EU:


SAD će nastaviti da podržava BSK\n► SAD će nastaviti da podržava BSK\nAmbasada SAD u Prištini saopštila je da će nastaviti da podržavaju Bezbednosne snage Kosova (BSK) i nakon usvajanja u prvom čitanju tri zakona koji se odnose na BSK i zahtevaju "disciplinovan i transparentan proces transformacije".\n"SAD će nastaviti da podržavaju disciplinovanu i transparentnu tranziciju BSK u profesionalnu, multietničku vojsku koja će se dopunjavati sa vojskom NATO-a i sa ograničenim mandatom teritorijalne samoodbrane", saopšteno je iz ambasade SAD za portal Gazeta ekspres (gazetaexpreš.com).\nAmerička ambasada zahteva od kosovskih lidera da daju garancije da će proces transformacije Bezbednosnih snaga uključiti i predstavljati sve manjine.\n"Podstičemo političko vođstvo Kosova da obezbedi da se proces (transformacije) nastavi na sveobuhvatan i vrlo pažljiv način koji predstavlja sve građane Kosova, koji će biti tesno koordinisan sa NATO-om", navodi se u odgovoru.\nPredstavnici Srpske liste u Skupštini Kosova nastavljaju da se kategorički suprostavljaju pokušaju transformacije BSK u vojsku i ocenjuju da je njeno formiranje "pretnja za Srbe".\nPremijer Ramuš Haradinaj nakon nedavnog susreta sa sekretarom odbrane SAD Džejmsom Matisom izjavio je da je visoki američki zvaničnik dao dozvolu Kosovu da nastavi proces formiranja vojske Kosova.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je posle razgovora sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom da je Pjongjang spreman da nastavi ka denuklearizaciji, ali da su mu potrebne ozbiljne...


Uklonjene dve divlje deponije na Hisaru - Televizija LeskovacTelevizija Leskovac\n« Dva treća mesta rukometaša Meteora u Grčkoj\nBAKSUZ: Dvadeset godina tuži Vodovod zbog poplave i opet ga snašlo isto »\nUklonjene dve divlje deponije na Hisaru\nLeskovac – Zajedničkom akcijom Javno-komunalnog preduzeća “Komunalac”, Por Verner Vebera, komunalne policije i Gradske uprave za zaštitu životne sredine juče su uklonjene još dve divlje deponije sa područja grada Leskovca, u ulici Žrtava fašizma i kod repetitora na Hisaru.\nPredsednik Mesne zajednice Hisar Zoran Stamenković, prilikom jučerašnjeg čišćenja, podsetio je da su zakonom predviđene visoke kazne za nepoštovanje pravila o odlaganju otpada. Za fizička lica, prema njegovima rečima, one se kreću do 50 hiljada dinara, a za pravna do 400 hiljada.\nNačelnik Gradske uprave za zaštitu životne sredine Žarko Bogatinović ovom prilikom rekao je da je u prethodnih pet meseci, koliko traje akcija uklanjanja divljih deponija na području Leskovca, primećeno da se menja ekološka svest građana.\nU prilog tome svedoči i činjenica da na očišćenim površinama, koje redovno obilazi komunalna policija, ne dolazi do ponovnog gomilanja otpada.\nU prethodnih pet meseci na teritoriji grada uklonjeno je 19 divljih deponija.


TVRDI DA JE MARKOVIĆ "PLASTIČNA FIGURA BEZ IKAKVOG UTICAJA"\n"Imam dosta i materijala i dokumentacije iz 90-ih i 2000-ih. Imam dokumentacije u vezi sa referendumom. Ali ću to da radim u procjeni sa svojim londonskim pravnim timom i sa ekspertima iz oblasti bezbjednosti"\n27074 pregleda\t32 komentar(a)\nPredsjednik Crne Gore, Milo Đukanović kontroliše podzemlje, kazao je u intervjuu za Sputnjik biznismen sa potjernice Duško Knežević.\n"Mislim da mu je podzemlje najjači oslonac, i za njega i za njegov kapital. Ali su vojska i policija podijeljeni. Ti ljudi su na rubu egzistencije i oni bi rado otkazali poslušnost Đukanoviću. To vidim iz kontakata koje imam sa određenim slojevima policije i tajne službe", tvrdi predsjednik Atlas grupe.\nNavodi da je mnogo ljudi zbog Đukanovića i njegove familije "pretrpjeli štetu", kao i da su svi ostali iz biznis sektora "vrlo svjesni da će oni doći na red".\n"Zato Đukanović ima mnogo više neprijatelja nego što izgleda, čak i među onima su u njegovoj blizini. Ja mu jesam najveći politički neprijatelj i ubijeđen sam da ću sa ostalima iz biznisa, sa opozicijom i sa nevladinim sektorom, uspjeti da srušim njegov režim. U suprotnom, u Crnoj Gori će biti besmisleno baviti se bilo kakvim poslom", rekao je Knežević za Sputnjik.\nNaveo je i da je bio u zabludi kada je mislio da će kada Crna Gora uđe u NATO, "pravna država da počne da funkcioniše".\nTvrdi da se poznaju 30 godina: Đukanović i Knežević(Foto: Boris Pejović)\n"Da će sudstvo, policija i svi zvanični organi da rade svoj posao. Međutim, desilo se nešto sasvim suprotno. Desilo se to da je Đukanović svoje članstvo u NATO iskoristio za jačanje svoje privatne pozicije i za još veću privatizaciju državnih institucija. Iz ovog ugla koji se danas dešava, Crna Gora je postala jedna od najkriminalizovanijih država, preko koje ide tranzit i logistika za najveće narko-kartele. Vidjeli ste — u svakoj grupi koja se uhapsi u svijetu, uvijek je makar pola ljudi ili iz Crne Gore ili sa Balkana".\nPredsjednik Atlas grupe je rekao i da teško da može doći do nagodbe između njega i vlasti u Crnoj Gori.\n"Mi smo otišli suviše daleko. Ja sam tamo državni neprijatelj broj jedan. Mi smo pokrenuli arbitražni proces, prvo za 500 miliona, a nakon blokade moje privatne imovine, dodali smo još 200 miliona. Crna Gora već nekoliko arbitražnih postupaka: sa Deripaskom, "Adiko" bankom, sa mnom. Oko 3,5 milijardi eura, što je cio godišnji bruto nacionalni dohodak zemlje. Ne znam kako će se to završiti, pošto je ova sezona bila jako loša. Pošto strani investitori zaobilaze Crnu Goru".\nPonovio je da se više decenija poznaje sa Đukanovićem.\n"Mi se znamo više od 30 godina. Radio sam dosta stvari koje su bile potrebne. Nisu imali kadrove, nisu imali infrastrukturu, ljude, niti međunarodne veze. Posebno sam radio na međunarodnoj promociji Crne Gore, na učlanjenju Crne Gore u NATO, na referendumu, odvajanju od Srbije. Zbog toga sam stvarao neprijatelje na drugim destinacijama, da bih doživeo to što sam doživio".\nTvrdi i da se Đukanović u posljednjem trenutku odlučio da se kandiduje za predsjednika Crne Gore.\n"Prvo je govorio da se više nikada neće vratiti u politiku. Onda je počeo da pravi fiktivnog kandidata — Milicu Pejanović Đurišić, i isto to je ponudio Dušku Markoviću. U stvari, testirao je sve ljude oko njega, da vidi da li ima neko tu ambiciju, da bi nakon toga uslijedila kazna. U zadnjem trenutku je odlučio da se on kandiduje. Kada je uzeo vlast, kada smo imali zadnjih par sastanaka, shvatio sam da se promijenio, da je promijenio odnos prema meni, i da mi se ne piše dobro. Pokušao je da mi kaže da on, navodno, više nije moćan kao ranije i da više ne kontroliše stvari kao nekad. Shvatio sam da je to samo njegova maska i igra i da je to bio samo njegov izgovor da bi pokrenuo kampanju protiv mene".\n"Imam još dosta materijala i dokumentacije"\nKnežević je kazao i da je možda pogriješio što snimak "koverte" u kojem je pored njega akter i Slavoljub Stijepović nije tempirao za neko drugo vrijeme.\n"Možda sam pogriješio, jer kada sam napustio zemlju, kada je počela hajka na mene, morao sam nešto da izvadim, da imam čime da se branim. Mislim da je snimak trebalo tempirati za neko drugo vrijeme, kao što smo sada tempirali za tužioca Stankovića, kada mu ističe mandat i kada je bilo pravo vrijeme da se pokaže korupcija u Vrhovnom državnom tužilaštvu".\nNavodi i da ima još video-snimaka.\n"Imam dosta i materijala i dokumentacije iz 90-ih i 2000-ih. Imam dokumentacije u vezi sa referendumom. Ali ću to da radim u procjeni sa svojim londonskim pravnim timom i sa ekspertima iz oblasti bezbjednosti".\n"Marković kontroliše ministre koji su bezveze"\nUpitan kakvo mišljenje ima o premijeru Duško Markoviću, Knežević je odgovorio:\n"Ja sam mislio da Duško Marković ima snage da se odupre kriminalnoj Crnoj Gori i da će da nešto promijeni. Međutim, on je pokazao da je njegov interes da se izmiri sa "Grandovskim" klanom i da njega ne zanima niti pravna država niti ništa, već samo da sačuva svoj status i biznis svojih najbližih, kao i taj kriminalni klan, koji se zove "Mojkovački", koji ima svoje interese i svoje ljude, koji su podijeljeni u vlasti, policiji, tajnim službama".\nMarković, Đukanović i Knežević(Foto: Filip Roganović)\nTvrdi i da je Đukanović potpuno izolovao Markovića.\n"On ne kontroliše ništa. Kontroliše ministre koji su bezveze. Đukanović kontroliše tužilaštvo, policiju preko Zorana Lazovića i tajnu službu. Marković je samo jedna plastična figura u toj igri, bez ikakvog uticaja. Pitanje je samo — kada će Đukanović da ga ukloni".\nSlavoljub StijepovićIvica Stankovićafera KoveratDuško MarkovićMilo ĐukanovićDuško Knežević\n04.12. 17:13 h\t156\t86164\n04.12. 16:56 h\t3322\t81402\n04.12. 17:17 h\t195\t66609\n05.12. 11:50 h\t1019\t60134\n04.12. 18:58 h\t5897\t52601


FUP – kampanja za suzbijanje neprimjerenih sadržaja na društvenim mrežama – TVSA.BA\nPonedjeljak, 4 Jula, 2022 1:52\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/FUP – kampanja za suzbijanje neprimjerenih sadržaja na društvenim mrežama\nPanel-diskusijom u organizaciji Federalne uprave policije (FUP) u ponedjeljak, 23. maja u Sarajevu će biti ozvaničen početak kampanje radi prevencije i spriječavanja tinejdžera i mladih u samoproizvođenju i dijeljenju neprimjerenih sadržaja/fotografija na društvenim mrežama.\nKako je Feni rečeno iz FUP-a, cilj tog skupa jeste podizanje svijesti djece i mladih, roditelja, nastavnika, ostalih profesionalaca i uopće građana Bosne i Hercegovine o nasilju nad djecom u digitalnom okruženju i mogućnostima preveniranja i njegovog adekvatnog suzbijanja.\nIstovremeno, bit će razmatrane i teme posvećene kompjuterski posredovanim krivičnim djelima, odnosno nasilju u digitalnom okruženju, kao i digitalnoj i informacijskoj pismenosti, utjecaju medija na sigurnost djece u digitalnom okruženju, te kriminološkim aspektima i pojavnim oblicima nasilja nad djecom u digitalnom okruženju.\nSudionici panel-diskusije bit će predstavnici/djelatnici FUP-a, Ministarstva sigurnosti BiH, Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, Regulatorne agencija za komunikacije BiH, Policije Brčko distrikta BiH i Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke, te kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova, kao i predstavnici nevladinih organizacija.\nDigitalno doba FUP mladi\nPolis 14.04.2022. i političko komuniciranje: “Kakvu si to frizuricu napravio?"


Parcela sa ishodovanom građevinskom dozvolom na TOP lokaciji, Zemljište\nA u mirnom naselju samo nekoliko minuta vožnje od ovog renesansnog gradića na prodaju je građevinsko zemljište ukupne površine 871 m².\nZemljište ima ishodovanu građevinsku dozvolu za izgradnju vile sa bazenom ukupne površine 160 m².\nUnutarnjim stepenicama stižemo na kat kad gdje su se smjestile još 2 spavaće sobe i dvije kupaonice.\nID KOD AGENCIJE: 66812