Coca-Cola HBC Srbija: Hrabro, otvoreno i odgovorno - Moja Srbija\nČiniti dobro u kompaniji Coca-Cola HBC Srbija znači pokretanje niza pozitivnih promena. Ne postoji malo ili veliko dobro delo. Postoji vidljiva promena i osećaj pripadnosti zajednici, sa kojom već više od pola veka živimo i delimo iste izazove, padove, pobede i uspehe\nPrethodne dve godine posebno su zahtevale snagu zajedništva. Suočeni sa strahom od nepoznatog, kao društvo smo pokazali veliku solidarnost, baš ono po čemu su ljudi sa ovih prostora i poznati. Iako smo se i mi kao kompanija suočavali sa velikim brojem biznis izazova, to nas nije sprečilo da liderski i smelo nastavimo da budemo pravi partner zajednici.\nPreko 1050 volonterskih sati za zajednicu\nU ovom dvogodišnjem periodu lokalne zajednice širom Srbije podržali smo sa preko 1.3 miliona evra. Izdvojili smo i više od 1050 volonterskih sati tokom radnog vremena, što čini oko 130 radnih dana posvećenih za opšte dobro. Kroz proizvode smo donirali oko 790 000 litara vode.\nOdmah po početku pandemije, zajedno sa partnerima, pomogli smo onima na prvoj liniji odbrane od virusa – zdravstvenim radnicima i ustanovama, donacijom u proizvodima, opremi i finansijskim sredstvima. Podrška koju je Coca-Cola sistem pružio na ovaj način vredna je 600.000 evra.\nOsim epidemiološkog izazova, Srbija se 2021. suočila i sa poplavama na jugu zemlje i nestašicom pijaće vode. U saradnji sa našim tradicionalnim partnerom Ministarstvom za razvoj nedovoljno razvijenih opština, organizovali smo brzu akciju podrške i donirali 180 000 litara Rosa vode, u vrednosti od oko 45 000 evra.\nSnažno uz male biznise i preduzetnike\nMali biznisi i preduzetnici naročito su osteljivi na velike potrese na tržištu. Zato smo njih posebno snažno podržali. Lansirali smo online platformu HoReCa zajednica, koja ugostiteljima omogućava poslovne pogodnosti u saradnji sa našom kompanijom, ali i pruža znanja da usavrše svoje biznise i uslugu. Uz to, ustupili smo i digitalni i oglasni prostor za promociju ugostitelja kroz kampanju Otvoreni kao nikad pre.\nNastavili smo da budemo uz proizvođače hrane sa juga Srbije, obezbeđujući im finansijsku podršku da nam i dalje, kako kampanje poručuje, stižu sa juga.\nOnima sa kojima delimo naš drugi dom, turističkim privrednicima u regionu Vlasine, dali smo vetar u leđa kroz pružanje znanja kako da unaprede svoje biznise, kanale za promociju, ali i kroz šire pozicioniranje netaknute i jedinstvene prirode ovog kraja. Zajedno sa partnerima na projektu opštinom Surdulica, Turističkom organizacijom Surdulica i Kabinetom ministra za razvoj nedovoljno razvijenih opština, Vlasina – čista ljubav postala je priča koju želite da iskusite.\nOsnažili smo više od 9 000 nezaposlenih mladih\nSvako društvo dobro je onoliko koliko su mladi u njemu razvijeni, hrabri i osnaženi. Zato kroz Coca-Cola podršku mladima mi već šest godina stvaramo generacije mladih koji se osnažuju osnovnim mekim veštinama, ali i znanjima neophodnim za počinjanje biznisa, kao što su pisanje biznis plana ili osnovna računovodstvena znanja.\nPonosni smo na više od 9 000 mladih koje smo umrežili i pomogli im da steknu samopouzdanje i krenu odlučnije u građenje karijere. I želimo dobrodošlicu narednim generacijama, jer se program nastavlja.\nPosvećeno i odlučno ka smanjenju našeg ekološkog otiska\nU skladu sa Ciljevima održivosti koje smo definisali kao Coca-Cola HBC grupa, očuvanje voda, smanjenje emisije gasova i rešenje problema otpada, naš su prioritet na kome radimo kontinuirano. Potrošnju vode i energije po litru proizvedenog pića smanjili smo za više od 50% u poređenju sa 2007. godinom, dok je procenat recikliranog u odnosu na ukupno generisani otpad u krugu naših punionica 99%. Brojne su inicijative i projekti, kao i partnerstva koji nam pomažu da dostignemo ove rezultate. Svake godine transparentno izveštavamo o svim ciljevima i rezultatima iz oblasti održivosti, a kroz Sustainability forum iniciramo dijalog među partnerima na ove teme.\nPrva smo kompanija u Srbiji koja je formirala Savetodavni odbor, eksterno telo sastavljeno od stručnjaka u različitim oblastima koji nam pomažu i usmeravaju nas pri razvoju strategija za ostvarenje ciljeva održivosti.\nHrabro, otvoreno i odgovorno, Coca-Cola HBC Srbija svojim inicijativama i ambicioznim projektima postavlja nove standarde u oblasti održivosti, svesni da je uloga lidera da svet menja na bolje, bez obzira na okolnosti. I tako već više od pola veka.\n« JDP: Održana prva proba Sofoklovog Edipa u režiji Vita Taufera\nHenkel: Vizionarski pristup društvenoj odgovornosti »


Roštilji i grilovi - Specijalna ponuda | Tehnomanija\nPočetna strana · Mali kućni aparati · Roštilji i grilovi\nKontaktni gril Beko CGM5252R\n· Nelepljiva grejna ploča\n· Podešavanje temperature: 4\nušteda 2.742 RSD\n· Snaga ploče 1400 W\n· Materijal kućište: Inox\n· Jednostrane ploče sa premazom\nušteda 3.830 RSD\nKontaktni gril Grorenje KR1800SDP\nušteda 4.941 RSD\nGril toster VOX KG 160A\n· Tip: Kontaktni gril\n· Nelepljive ploče\nTristar Multifunkcionalni gril PZ-2964\n· Poseduje snagu od 1500 W za savršeno pripremljenu hranu\n· Opremljena sa 5 različitih podešavanja temperature\n· Lako postizanje željene temperature do 280°C\nElektrični roštilj First FA5350\n· Odličan električni roštilj snage od 2000 W za savršeno pripremljenu hranu\n· Poseduje izuzetnu čeličnu rešetku\n· Regulacija temperature\n· Izuzetan roštilj snage od 2400 W sa podesivim termostatom\n· Poseduje vrhunske nelepljive ploče\n· Vodootporni IPX4 utikač i termostat\nušteda 5.052 RSD\n· Kapacitet posude: 3 l\n· Tip: Električni roštilj\nušteda 9.719 RSD\nGril toster Tefal GC712D34\n· Grill električan\n· Površina ploče za kuvanje 600 cm²\nušteda 3.105 RSD\nRoštilj 3 u 1 Ariete AR1916\n· Multi 3 u 1 roštilj\n· Težina 3.1 kg\nElektrični roštilj Kumtel KB-6000 T CE\n· Upotreba u zatvorenom i na otvorenom prostoru\n· Emajl otporan na visoke temperature\nElektrični gril VOX GB1000\nGril toster VOX KG 3353\n· Toplotno izolovana drška\nKontaktni gril Beko GRN 7182\n· Optimalna temperatura: 50°C - 260°C\nElektrični roštilj First FA5343-3\n· Električni roštilj snage od 1200 W pogodan za pripremu sendviča i mesa\n· Aluminijumske ploče od livenog premaza koje se ne lepe, bez ulja ili masti za prženje\n· Poseduje kontaktnu rešetku bez vakuuma BPA\nFirst Električni roštilj FA5350-2\n· Emajlirani roštilj sa snagom od 2000 W\n· Poseduje gornji poklopac s ispustom za dim radi bržih rezultata\n· Pokriva električni grejući element bez dima\nRoštilj za dvorište Gorenje BarbyQ OY\n· Inovativni roštilj na ćumur sa vrhunskom tehnologijom\n· Rešetka i unutrašnja posuda su izrađeni od nerđajućeg čelika\n· Ugrađeni ventilator omogućava kontinuirani protok vazduha kroz ugalj\nušteda 7.385 RSD\nNapravite najukusniji roštilj kod kuće, uz pomoć nekog od modela roštilja i grilova na sajtu Tehnomanije. Širok asortiman proizvoda od renomiranih proizvođača po povoljnim akcijskim cenama za kupovine preko 2.000 rsd.\nZnačajne stvari za svaki roštilj i gril su njegova snaga ali i generalan kvalitet izrade i lakoća čišćenja i održavanja. Određeni modeli mogu imati i zanimljive dodatke kao što su hladne ručke odnosno termoizolacione ručke koje se ne greju, odlivanje masti u posebnu posudu itd. Tehnomanijin pregledan i funkcionalan sajt potrudiće se da svaki pojedinačni model prikaže što je bolje moguće. Postupak poručivanja je jednostavan i siguran, a kupcu se nudi i nekoliko različitih platežnih opcija.\nGorenje, Russel Hobbs, Tefal, DeLonghi, samo su neki od proizvođača koji nude ove uređaje. Veliki izbor brendova, modela i njihovih osobina i cena, treba da omogući da svako uspe da odabere ono što mu najviše odgovara – a tada roštiljanje može da počne.


Anketa Ministarstva: Državni službenici mahom tvrde da nemaju stan\nNajveći broj službenika i namještenika je saopštio da su podstanari ili da žive kod roditelja\nVlada CG, Foto: Arhiva "Vijesti"\n02.11.2013. 21:15h Ažurirano: 02.11.2013. 21:15h\nOd ukupno registrovanih 14.536 državnih službenika i namještenika, 8.188 nema riješeno stambeno pitanje, a 2.711 ima neadekvatno riješeno stambeno pitanje.\nTo je pokazala analiza koju je radilo Ministarstvo za održivi razvoj i turizam, a koja je prije dva dana prošla Vladu.\nU dokumentu piše i da se, pored problema prikupljanja informacija javlja i problem istinitosti podataka, jer je anketa dobrovoljna i zasnovana na moralnoj odgovornosti službenika i namještenika koji su dostavljali podatke\n“Može se konstatovati da više od polovine službenika nema riješeno ovo pitanje”, stoji u dokumentu.\nUkazuje se da namještenici nijesu u mogućnosti da, zbog niskih ličnih dohodaka, riješe stambeno pitanje, pa je trenutno veoma izražen ovaj problem u svim državnim institucijama.\nU dokumentu piše i da se, pored problema prikupljanja informacija javlja i problem istinitosti podataka, jer je anketa dobrovoljna i zasnovana na moralnoj odgovornosti službenika i namještenika koji su dostavljali podatke.\nNajveći broj službenika i namještenika je saopštio da su podstanari ili žive kod roditelja.\nEvidentirano je da je broj neriješenih stambenih pitanja najviše izražen u Komisiji za sprečavanje sukoba interesa u kojoj nijedan namještenik nema riješeno to pitanje, dok se u policiji sa istim problemom nose njih 4.725.\nSve raspodjele stanova i novčana pomoć od 5.000 do 30.000 eura u Upravi policije data je uglavnom rukovodećem kadru pa i onima kojima je država već jednom rješavala stambena pitanja. Slijede ih namještenici i državni službenici u sudovima i tužilaštvima.\nResor Branimira Gvozdenovića zato je predložio nastavak Projekta povoljnih kredita za domaćinstva koja nemaju riješeno stambeno pitanje (Nastavak projekta „1000 plus“).\nVlada Crne Gore, makar prema informacijama koje su ranije dostavili “Vijestima”, nema precizan podatak o tome sa koliko stanova raspolaže. Oni su uglavnom rezervisani za pomoćnike ministara.\nO incijativi koje su sudije Višeg suda u Podgorici dostavile Vladi u ljeto 2011, za vrijeme premijerskog mandata Igora Lukšića, Vlada se ne izjašnjava. Tom inicijativom sudije su tražile od Vlade da za 69 nosilaca sudijske funkcije Vlada riješi stambeno pitanje kako bi se riješili podstanarskog statusa koji uz sudijsko zvanje pojedini nose više od 15 godina.\nLukšić je, prema informacijama “Vijesti”, inicijativu proslijedio Ministarstvu finansija, koje je godinu potrošilo da utvrdi ko je dužan da se pozabavi tim problemima. Rezultat je bio da se inicijativa od sektora do sektora zagubila, pa je ministarstvo tražilo da im sudije dostave novu. Ta inicijativa se još nije našla na dnevnom redu Vlade.\nDržava za sada problem stanovanja rješava tako što sudijama i tužiocima plaća po nešto više od 100 eura, kao dotaciju za plaćanje stanarine.\nBranimir Gvozdenovićdržavni službeniciMinistarstvo za održivi razvoj i turizamstambeno pitanje\n20.01. 18:05 h\t146\t91032\n20.01. 08:53 h\t1127\t64141\n20.01. 15:30 h\t78\t63909\n20.01. 07:00 h\t63735\n20.01. 18:51 h\t71\t59185\t13


Spektakl u Banjaluci, stiže Zdravko Čolić | Moj Kotor Varoš\nHomeZabavaSpektakl u Banjaluci, stiže Zdravko Čolić\n25/02/2019 Moj Kotor Varoš Zabava 0\nNajveća regionalna muzička zvijezda, neprikosnoveni kralj muzike za sve generacije, Zdravko Čolić nakon sedam godina stiže u Banjaluku gdje će 31. maja održati koncert.\nKoncert će biti održan na tvrđavi Kastel, a u agenciji “Star Travel” koja ga organizuje najavljuju nezaboravnu atmosferu i zabavu za sve generacije, ali i događaj koji će otvoriti sezonu ljetnih koncerata u Banjaluci.\n“Ti si mi u krvi”, “Javi se, javi se”, “Pjesmo moja”, “Noć mi te duguje” samo su neki od bezvremenskih hitova uz koje će svi oni koji 31. maja budu na Kastelu osjetiti novu i drugačiju dimenziju koncerata na otvorenom.\nUlaznice će od danas biti u prodaji putem prodajnog sistema www.kupikartu.ba i u agenciji “Star Travel” u Banjaluci. Karte će uskoro biti u prodaji i na platou ispred robne kuće “Boska”.\nAkcija za Vanju – večeras svi na koncerte u Kotor Varošu i Maslovarama


L’Oreal je nedavno na tržište plasirao novu poboljšanu formulu dobro znanog i mnogima omiljenog Infallible 24H Fresh Wear pudera. Pogledajte moje dojmove. Makeup …


Taj iznos predstavlja gotovo 6 odsto ukupne aktivne gotovine koju poseduje ovaj tehnološki gigant.\nSporazum ukazuje na to da Evropska unija polako dobija dug spor u kojem učestvuju kompanija "Apple" i Republika Irska.\nPodsetimo, od početka devedesetih, Apple je uživao sporazum sa Irskom, koji zahteva da plati poreske stope niže od 0,005 odsto, kao deo pokušaja Irske da podstakne strane investicije.\nEvropska unija, međutim, tvrdi da je aranžman u stvari sporazum koji je dopustio kompaniji "Apple" da izbjegne poreze u drugim zemljama članicama EU, preko prenosa profita na dve irske podružnice. Evropska komisija je 2016. godine donela presudu da je aranžman "nezakonit prema pravilima EU o državnoj pomoći", a "Apple" i Irska su uložili žalbu, nakon čega je Evropska komisija u oktobru ove godine vratila slučaj Evropskom sudu pravde, u nadi da će tako prisiliti "Apple" i Irsku na saradnju.\nUprkos današnjem sporazumu, žalba kompanije "Apple" je i dalje u toku, a poreska plaćanja Irskoj ostaju na snazi.\n"Imamo posvećeni tim koji sa Irskom brzo i ekspeditivno radi na procesu odluke Evropske komisije. Ostajemo uvereni da će Generalni sud EU poništiti odluku Komisije nakon što pregleda sve dokaze ", poručeno je iz kompanije "Apple" za Wall Street Journal.\nEvropska berza Euronext kupuje 100 odsto udela u Irskoj berzi


Pala prva krivična prijava zbog odvaljene fasade u Šapcu! – Embargo\nPala prva krivična prijava zbog odvaljene fasade u Šapcu!\nZbog loše izvedenih radova na fasadi zgrade u ulici Janka Veselinovića 75 u Šapcu koja je odvaljena u nedelju olujnom nevremenu, podneta je prva krivična prijava.\nNarodni poslanik i poverenik šabačkog GO SNS dr Boban Birmančević, podneo je Osnovnom javnom tužilaštvu u Šapcu krivičnu prijavu protiv lica odgovornih za projektovanje, rukovođenje i izvođenje građevinskih radova, koja pri izvođenju tih radova nisu postupila po propisima ili opštepriznatim tehničkim pravilima i time izazvala opasnost za život ili telo ljudi ili za imovinu većeg obima, a zbog izvršenja krivičnog dela nepropisno i nepravilno izvođenje građevinskih radova iz člana 281. Krivičnog zakonika.\nKako je u krivičnoj prijavi precizirano, 2016. godine izvođeni su i okončani građevinski radovi u ulici Janka Veselinovića 75 na fasadi zgrade postavljanjem izolacionog materijala i završnih fasaderskih radova i to od strane privrednog subjekta “Duga Šakan”, a sve preko JSP “Stan Šabac” iz Šapca, koje funkcioniše u sistemu javnih preduzeća grada.\nU prijavi je dalje navedeno da se 7. jula čitava vertikala fasade od prizemlja do vrha zgrade sa sve izolacionim i vezivnim materijalom odvojila od zgrade i pala.\n“Do pomenute situacije je došlo usled izvođenja građevinskih radova prilikom kojih nije postupljeno po propisima ili opštepriznatim tehničkim pravilima od strane privrednog subjekta “Duga Šakan”, koji je izvodio radove, te odgovornih lica u JSP “Stan Šabac” u tom periodu, kao i drugih odgovornih lica iz struktura gradske vlasti, a na ovaj način je izazvana opasnost za život ili telo ljudi ili za imovinu većeg obima, čime je u potpunosti ostvareno biće krivičnog dela nepropisno i nepravilno izvođenje građevinskih radova iz člana 281. Krivičnog zakonika Republike Srbije.\nPotrebno je utvrditi ko je, i koliko odgovoran u strukturi gradske vlasti od gradonačelnika Nebojše Zelenovića kao najodgovornijeg, načelnika Gradske uprave Šabac do rukovodilaca u JSP “Stan Šabac” za ugrožavanje bezbednosti građana Šapca.”\n← Održan 45. protest protiv gradonačelnika Šapca! ŠAPČANI POSLALI NAJŽEŠĆU PORUKU DO SADA: Preko jeftinih tendera peru pare kako bi kupovali glasove. Zelenović se ne bavi problemima građana našeg grada!\nGrađani protiv gradonačelnika Šapca: Zelenoviću, ako ste toliko sigurni u podršku Šapčana, zašto ne raspišete izbore i ne dokažete nam da Šapčani podržavaju vašu politiku! →\nоктобар 5, 2017 admin 0\nSrbija i večeras ponosito maršira…\nмај 6, 2020 мај 6, 2020 admin 0


Čuvari spomenika — vojska nije oštetila istorijsku Palmiru - 26.03.2016, Sputnik Srbija\nČuvari spomenika — vojska nije oštetila istorijsku Palmiru\nDejstva sirijske vojske i njenih saveznika u Palmiri nisu prouzrokovala veću štetu spomenicima drevnog grada, izjavio je agenciji Sputnjik generalni direktor... 26.03.2016, Sputnik Srbija\n10:30 26.03.2016 (Osveženo: 10:40 26.03.2016)\n© AFP 2022 / Joseph EIDPogled na drevni grad Palmira\nDejstva sirijske vojske i njenih saveznika u Palmiri nisu prouzrokovala veću štetu spomenicima drevnog grada, izjavio je agenciji Sputnjik generalni direktor agencije za zaštitu starih spomenika Sirije, Mamun Abed el Karim.\nPripadnici samoodbrane pod komandom sirijske vojske su u četvrtak počeli juriš na Palmiru. Prve linije uspele su da oslobode hotelske komplekse grada, da se utvrde u zdanjima i potisnu teroriste ka centru Palmire. U petak su na televiziji prikazani prvi kadrovi oslobođenog drevnog dela grada.\n„Veliki delovi grada Palmire su oslobođeni, a spomenici su pretrpeli mala oštećenja. Oslobođenje od strane sirijske vojske i onih koji je podržavaju sprovedeno je veoma profesionalno“, rekao je Abed el Karim.\nKarim je naveo da su kadrovi sa mesta dešavanja dali nadu da je, bez obzira na dejstva terorista, situacija sa spomenicima pod kontrolom. Prema njemu, vidi se da su unutrašnje zidine hrama Bela, Agora, Prava ulica i stari teatar ostali čitavi.\nOn je dodao da još treba da se sve proveri na zemlji da bi se videlo kakvu štetu su pričinili teroristi. „Nadamo se da su oštećenja minimalna i da će Palmira ponovo živeti“, rekao je ovaj ekspert.\nPalmira, drevne ruševine koje su jedan od šest objekata svetskog kulturnog nasleđa Uneska u Siriji, potpala je pod kontrolu DAEŠ-a sredinom maja 2015. Pre nego što će napustiti grad, sirijska vojska evakuisala je deo žitelja i najvrednije istorijske relikvije centralnog muzeja Palmire. Nakon pada grada, drevne ruševine i hramovi našli su se pod pretnjom od uništenja.


Šta je New Commerce Experience i na koga se odnosi? - EXTREMEovanje\nPreuzeto sa: Šta je New Commerce Experience i na koga se odnosi? | PC Press.


ISPLIVALO! KIJA I LUKAS SNIMAJU SERIJU! A tek da čujete VRTOGLAVE HONORARE koje su dobili! Ovo su DETALJI | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.04.2021. • 22:42 Srbija Danas/Informer\nFoto: Youtube Printscreen/ belgrademusic/ balkanstar\nZakopali ratne sekire zbog brutalnih svota?\nKija Kockar i Aca Lukas, kako mediji prenose, glumiće u seriji "Aviondžije". Pevačicu i folk zvezdu, koji su na ratnoj nozi, pomirila je navodno ozbiljna lova.\nLukas je nedavno javno pokazao da ne voli Kockarevu. Kada je saznao da je Kijin roman "Moj potpis" bio najprodavaniji na Sajmu knjiga pre tri godine, opleo je po koleginici:\n- Kija je rado prihvatila da se pojavi u "Aviondžijama", posebno jer se radnja odvija u avionu, a ona je bila stjuardesa. Trenutno nema nastupa, pa je zadovoljna što je zaradila 12.000 evra za dve epizode. Lukas je neko vreme pregovarao sa produkcijom, dok nije postigao cenu koja mu odgovara. Iz ovog projekta izaći će bogatiji za 56.000 evra, a njegova uloga se još uvek piše i pojaviće se u nekoliko epizoda - kaže izvor za domaće medije\nrijaliti Zadruga Zadruga uživo vesti Zadruga zadruga Zadruga 1. sezona Zadruga učesnici VIP Tv Pink Zadruga TV Pink TV Pink uživo Pink uživo online stream Zadruga 2 Zadruga 2. sezona Zadruga 3 Zadruga 3. sezona Zadruga treća sezona Zadruga 4 Zadruga četvrta sezona Zadruga live stream Kija Kockar Aca Lukas


Energyobserver - PRAVE OGROMNE TROŠKOVE I NARUŠAVAJU LANAC ISHRANE / TOP LISTA PET NAJŠTETNIJIH ŽIVOTINJSKIH VRSTA AUTOR: MARKO MILADINOVIĆ\nPRAVE OGROMNE TROŠKOVE I NARUŠAVAJU LANAC ISHRANE / TOP LISTA PET NAJŠTETNIJIH ŽIVOTINJSKIH VRSTA AUTOR: MARKO MILADINOVIĆ\nČuveni časopis Nature napravio je veliko istraživanje najinvazivnijih životinjskih vrsta, koje nanose veliku štetu u ekonomskom smislu, ali takođe mogu da poremete prirodni lanac ishrane gdegod se pojave. Na osnovu studije koja je obuhvatila rezultate više od 19.000 naučnih radova napisanih u periodu od 1970. do 2017. godine, izračunato je da su one ostvarile oko 1.280 milijardi dolara štete. Eto novih neprijatelja svetske ekonomije.\nNa prvom mestu su – komarci. A pre svih, azijski tigrasti komarci, koji su izveli svoju migraciju u SAD tokom osamdesetih, a poslednjih godina su veoma učestali i na prostoru Balkana. Tigrasti, zajedno sa vrstom žutih podsaharskih komaraca, načinili su štetu od oko 149 milijardi dolara čovečanstvu, uglavnom prenoseći opasne bolesti.\nPacovi zauzimaju drugo mesto, sa troškom od 67 milijardi dolara. Oni uglavnom uništavaju populacije ptica svaki put kada se pojave na nekom ostrvu, a lako i brzo se razmnožavaju.\nTreće mesto zauzimaju prirodni neprijatelji pacova – mačke. Odavno odomaćene među ljudima, njih izgleda ima previše. One takođe tamane price – guske, patke, fazane – i nanose štetu od oko 52 milijarde dolara.\nNa četvrtom mestu su termiti, a na petom žuti vatreni mravi, sa po 19 i 17 milijardi dolara štete. Njihov doprinos o uništavanju je očigledan, no za razliku od gorenavedenih, oni nisu predatori niti se može reći da prenose opasne bolesti, već nezgodno “bockaju” priikom uboda, ali pre svega uništavaju predmete i strukture načinjene od drveta. / Biznis.rs


Hladni talas: Pad temperature za 15 stepeni! - Ozonpress :: internet portal\nKorona virus: U Srbiji opet više od 3.500 zaraženih, nesuglasice u Evropi oko kovid pasoša\nHladni talas: Pad temperature za 15 stepeni!\nTag: hladno, pad, talas, temperatrura\nSrbiju od danas čeka značajno zahlađenje, kao i jak vetar i kiša, a ovakvo vreme zadržaće se sve do vikenda. Prema najavi meteorologa, u pojedinim delovima zemlje ovih dana očekuje se čak i sneg!\n– Danas neće biti jako zahlađenje, iako temperatura počinje da opada i očekuju se padavine, a od sutra do četvrtka maksimalne temperature biće samo oko 12 stepeni Celzijusovih. Srećom, zahlađenje neće biti naglo, već postepeno, iz dana u dan. U pojedinim delovima Srbije može padati i sneg, pre svega u brdsko-planinskim predelima, na Kopaoniku i Zlatiboru. Ipak, već od vikenda sledi ponovni rast temperature i ona bi tokom sledeće nedelje trebalo da bude oko 20 stepeni u proseku- navodi Ristić.\nPrema najavi Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ), nakon današnjeg maksimalnog 21 stepena, sutra temperatura neće prelaziti 17 stepeni, dok će u sredu i četvrtak biti najhladnije sa temperaturom od samo šest do maksimalnih 12 stepeni Celzijusovih. Sve do vikenda dani će biti oblačni, a kiša se očekuje danas, sutra, ali i u petak.\nPomereno stajalište kod Solida, uskoro mape i red vožnje\nKonačno otvoren MOST (FOTO)\nPošaljite mejl za čist vazduh, to je naše osnovno pravo\nНиколина (6) из страдалног села Велика: „Нећу да ми буде хладно”\nHladno pivo: „Kišna nedelja“


Šijan: Niko nije prorok u svom selu\nProjekcijom filma „Sedmina“ Matjaža Klopčića u Jugoslovenskoj kinoteci počeli su Dani slovenačkog filma (DSF).\n„Srpsku kinematografiju mnoge lepe stvari vezuju sa Slovenijom i obrnuto“, rekao je otvarajući Dane slovenačkog filma proslavljeni jugoslovenski i srpski režiser Slobodan Šijan.\nDodao je da „izreka kaže da niko nije prorok u svom selu pa je tako veliki režiesr Živojin Pavlović, kad mu je iz političkih razloga zabranjeno da snima u Srbiji, radio u Sloveniji, a poznati slovenački reditelj Karpo Godina postao u Srbiji deo crnog talasa“.\n„Izgleda da smo se dopadali jedni drugima“ rekao je Šijan.\nRežiser Dragomir Zupanc, selektor festivala, rekao je da će publika moći da vidi izvanredne slovenačke filnove recimo „Dolinu mira“, prvi prvi film u SFRJ koji je dobio nagradu u Kanu.\nFestival je u utorak uveče otvoren filmom „Sedmina“ u kome glavne uloge igraju Snežana Nikšić, Milena Dravić i Rade Šerbedžija.\nFestival organizuje Društvo Slovenaca Sava, u saradnji s Jugoslovenskom kinotekom, Filmskim centrom Srbije, slovenačkom ambasadom u Srbiji, Slovenačkom Kinotekom i Slovenačkim filmskim centrom.\nSlovenački filski radnici predstavljeni su i kroz izložbe i okrugle stolove.\nPrvog dana DSF-a održan je panel na temu Koprodukcije Slovenija – Srbija: Iskustva i budućnost, i otvorena izložba Dušana Milaveca.\nNa Okrugliom stolovima teme su „Slovenački film i deca u ratu“ i „Ženski likovi u slovenačkom filmu“\nGosti festivala su Blaž Završnik, Peter Brac, Boris Petković, Dušan Moravec, Bojan Labovič i drugi filmski umetnici i eksperti iz Slovenije.\nDani slovenačke biče održani osim Beograda i u Novom Sadu, Nišu i Pančevu.


U okviru programa “Kulturiraj se online – online filmske radionice i audioknjige” Binocular Teatra, pokrenuta je mrežna stranica Audioknjige.hr na kojoj su široj javnosti dostupne tri audioknjige.\n20.01.2022. » Učenički navigator\nOtvorene prijave za 27. Filmsku reviju mladeži i 15.…\n19.01.2022. » Aktualno\n10.01.2022. » Vijesti iz školstva\nPoziv na predavanje za buduće članove timova za psih…\n05.01.2022. » Vijesti iz školstva\n17.01.2022. » Aktualno\n14.01.2022. » Aktualno\n18.01.2022. » Iz prakse\n17.01.2022. » Iz prakse\nRazgovor sa Sonjom Gali na temu „Učitelji su važni“\nUmro Faust Frančić, hrvatski jezikoslovac, izumitelj, diplomat, inženjer i biskup. Faust Vrančić…\nKoliko često koristite digitalne alate u nastavi?\nPlaniram koristiti ubuduće\nNe planiram koristiti\nPoziv na istraživanje tržišta – pomoćna digitalna te…


Znamo li za Radomira Radu Zoranovića, heroja odbrane Sarajeva, 'Srbina sa dna kace, koji se borio protiv četnika'? | BL!N Magazin\nDRAGAN BURSAĆ/ RADE OD BOSNE\nZnamo li za Radomira Radu Zoranovića, heroja odbrane Sarajeva, 'Srbina sa dna kace, koji se borio protiv četnika'?\nE s takvim čovjekom, ili pored takvog čovjeka mi danas živimo...


Intervju dr Slavke Drašković agenciji TANJUG -Pitanje državljanstva i glasanja važno za dijasporu | Управа за сарадњу с дијаспором и Србима у региону\nHome>>>Vesti>>>Matica>>>Intervju dr Slavke Drašković agenciji TANJUG -Pitanje državljanstva i glasanja važno za dijasporu\nIntervju dr Slavke Drašković agenciji TANJUG -Pitanje državljanstva i glasanja važno za dijasporu\n19. decembar 2012.\tMatica, Vesti 10 Views\nDirektorka Kancelarije za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu dr Slavka Drašković izjavila je da su započeti razgovori kako bi pripadnici dijaspore lakše dobijali državljanstvo i imali mogućnosti elektronskog glasanja na izborima u Srbiji.\n„Već smo započeli razgovore sa Ministarstvom unutrašnjih poslova kako da se pojednostavi procedura za dobijanje državljanstva i obezbedi elektronsko glasanje“, rekla je dr Drašković Tanjugu, dodajući da Srbija treba u tome da sledi primere Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nPrema njenom mišljenju, to je važno pitanje i potreban je samo napor države i politička volja da se to reši, odnosno da se pojednostavi procedura za dobijanje državljanstva.\ndr Drašković je navela da je tokom razgovora sa pripadnicima naše dijaspore u SAD i Rumuniji „prvo pitanje bilo državljanstvo, a drugo kako da glasaju“ na izborima u matici.\n„Dijaspora ima pravo glasa i ono je sada više formalno“, naglasila je ona, dodajući da je stvarno pravo glasa nešto sasvim drugo i da se ljudima u inostranstvu mora omogućiti da ne idu s kraja na kraj zemlje u kojoj žive da bi glasali, kao i da treba srediti biračke spiskove.\nPodsećajući da je Hrvatska svojim gradjanima u dijaspori omogućila da budu delegati u parlamentu, dr Drašković je rekla da je sa Odborom za dijasporu i Srbe u regionu u Skupštini Srbije dogovoreno da se započne postupak da i naša dijaspora ima svoje predstavnike u parlamentu.\ndr Drašković ističe da dijaspora želi da bude zastupljenja u Skupštini Srbije, objasnivši da u toj oblasti prvo treba promeniti zakonsku regulativu, ali i Zakon o dijaspori.\n„Razgovarala sam sa skupštinskim odborom da organizujemo javno slušanje o Zakonu o dijaspori“, rekla je ona, založivši se za promene u tom pravnom aktu kako bi i Skupština dijaspore ojačala i postala funkcionalnija.\ndr Drašković smatra da i ekonomsko povezivanje treba da bude jedan od prioriteta Srbije u odnosu sa dijasporom „zato što dijaspora može da bude prvi i pravi partner“.\nOna je kao primere navela Irsku koja je, u suštini, napravila ekonomski bum uključivši dijasporu i meksički model koji, takodje, „povezuje dijasporu s ekonomijom“, što su mnoge dijspore već kopirale.\ndr Drašković se založila za jačanje ekonomskog povezivanja dijaspore i matice po modelu „zavičajnih udruženja“, odnosno povezivanja predstavnika dijaspore sa lokalnim zajednicama u matici.\n„Naša dijaspora je i inače u vezi sa svojima porodicama iz krajeva odakle su potekli, i pomaže svoj kraj – treba ih samo povezati, umesto da svako pojedinačno pokušava nešto da uradi, što je inače jako teško“, kaže ona.\nPrema njenim rečima, postoje dva modela – jedan u kome za projekte sredstva daje država, dijaspora i lokalna samouprava i drugi, „za naš lakši i prihvatljiviji“, gde projekte finansiraju samo dijaspora i lokalna samouprava.\n„Naša dijaspora je jako darežljiva – spada medju sedam najdarežljivijih dijaspora u svetu kada su u pitanju doznake, ali kada je u pitanju investiranje u maticu medju poslednje tri, četiri zemlje“, ukazala je dr Drašković.\nNaglasivši da je u većini zemalja odnos investicija i doznaka iz dijaspore u maticu oko pola – pola, što kod nas nije slučaj, Drašković je istakla da je neophodno da se na nivou države obezbede uslovi za privlačenje investicija iz dijaspore.\ndr Drašković je najavila da se sledeće jeseni planira organizovanje konferencije posvećene investicionom potencijalu dijaspore, koji nije samo u novcu, već i u ljudima, njihovom znanju i poslovnim vezama.\ndr Slavka Drašković o ekonomskoj saradnji sa dijasporom\ndr Slavka Drašković o potencijalima dijaspore\nPrevious Intervju dr Slavke Drašković agenciji SRNA – Srbi na iskušenjima u skoro svim zemljama regiona\nNext Otvara se Kancelarija za dijasporu u Nišu


By BiznisInfo on\t 16/06/2018 Biznis cafe, Ekonomija\nBosna i Hercegovina definitivno nije samo zemlja jeftine radne snage, a najbolji primjer za to su mladi stručnjaci iz Tuzle koji su vlastitom pameću izgradili firmu koju je preuzela grupacija britanskog milijardera Ričarda Brensona. Više o tome pročitajte u sedmičnom pregledu najvažnijih vijesti i događaja kojeg Vam donose BiznisInfo i ProCredit Bank.\nTurci povećali udio u Pobjedi rudet\nTurska firma Kirlioglu Kimya Sanayi ve Ticaret Anonim Sirketi kupila je paket od 12,4 posto dionica firme Pobjeda rudet Goražde koja se bavi proizvodnjom eksploziva za 2,6 miliona KM. Time su Turci povećali svoj udio u goraždankoj firmi na oko 86 posto.\nRegeneracija se širi na region\nKompanija Regeneracija d.o.o. Velika Kladuša nastavlja sa razvojem svog poslovanja u Bosni i Hercegovini, ali i zemljama regije. Iz kompanije su najavili da vrlo brzo počinju sa radom podružnice kompanije u Srbiji i Crnoj Gori. Riječ je o vodećoj bh. kompaniji iz oblasti proizvodnje i instaliranja uređaja za pročišćavanje otpadnih i oborinskih voda i izradu vodovodnih sistema.\nIntral kupio pogon Aide\nPogon Fabrike obuće “Aida” u stečaju Tuzla prodan je po cijeni od 3,5 miliona KM što je znatno manje od dugovanja koje ova firma ima prema povjeriteljima. Do sada je održano desetak neuspjelih prodaja s različitim iznosom cijene, a tuzlanski pogon kupio je “Intral BiH” koji se već nalazi u “Aidinim” pogonima i koji je investirao u njihovu obnovu.\nKalcedonija korak bliže investiciji u Prijedor\nItalijanski modni div Kalcedonija (Calzedonia) korak je bliže velikoj investiciji u Prijedor, nakon što je gradska Skupština ove sedmice usvojila Nacrta regulacionog plana „Aerodrom 4“. Naime, predviđeno je da italijanska kompanija upravo u zoni „Aerodrom 4“ gradi vlastite proizvodne pogone za proizvodnju odjevnih predmeta. Kalcedonija planira da investira 25 miliona eura.\nInvesticija od 5 miliona KM u Žepču\nŽepačka firma Armani trade d.o.o. obavila je i posljednje pripreme i ovih dana krenut će u realizaciju projekta vrijednog 5 miliona maraka. Ova kompanija u narednih godinu dana izgradit će i u upotrebu pustiti kompleks od dva nova objekta na parceli površine 5.800 metara kvadratnih. Radi se o domu za smještaj starijih osoba površine 3.700 i poslovnoj zgradi površine 1.000 metara kvadratnih.\nAmko ulazi u sektor građevinarstva\nVlasnik kompanije Amko komerc Muamer Aleta najavio je da ova bh. kompanija kreće i sa investicijama u oblasti građevinarstva.\nIntegral pred novim projektom u Hrvatskoj\nKompanija “Integral” iz Banjaluke dala je najbolju finansijsku ponudu za gradnju dionice nove brze ceste preko Pelješca, koja je dio projekta spajanja juga Hrvatske s ostatkom zemlje. “Integral” bi 12,04 kilometra brze ceste od Sparagovića do Duboke sagradio za 401,54 miliona kuna (106.388.089 KM), uključujući PDV.\nRezanje kamata u mikrokreditnom sektoru\nMikrokreditne organizacije u Federaciji BiH, barem neke od njih, morat će rezati kamatne stope na kredite, ako bude usvojen zakon koji predlaže Vlada Federacije. Vlada je u maju prihvatila Nacrt zakona o mikrokreditnim organizacijama, i on je poslat u Parlament na usvajanje. Kamate po ovom zakonu neće moći biti više od 30 posto veće od prosjeka u mikrokreditnom sektoru.\nBiH dobija još dvije fabrike vode\nVlada RS dodijelila je koncesiju preduzeću “Studenac” iz Gradiške za eksploataciju podzemne vode u Kozarskoj Dubici, dok je firma “D&D” iz Broda dobila isti posao na području te lokalne zajednice. Investicija u Kozarskoj Dubici procijenjena je na dva miliona, a u Brodu na milion maraka. Koncesija je firmama dodijeljena na period od 30 godina.\nRičard Brenson preuzeo firmu u BiH\nBritanski milijarder Ričard Brenson (Richard Branson) preuzeo je tuzlansku firmu “Piksel Interactive” koja zapošljava oko 100 mladih i obrazovanih ljudi. Ovu informaciju za BiznisInfo je potvrdio Mirza Salkić, generalni menadžer firme Virgin Pulse d.o.o. Tuzla, kako se zove tuzlanska firma nakon što je pripojena Brensonovoj grupaciji.\nAerodrom 4 Aida Tuzla AMKO Komerc Armani trade Calzedonia D&D Integral Intral BiH Kalcedonija Kirlioglu Kimya Sanayi ve Ticaret Anonim Sirketi Kompanija Regeneracija d.o.o. Mirza Salkić Muamer Aleta Piksel Interactive Pobjeda-Rudet Prijedor Ričard Brenson studenac Virgin Puls Virgin Puls d.o.o. Žepče


Fantastična Vulkančić akcija – odabrani naslovi upola cene do 16. januara - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Knjige Fantastična Vulkančić akcija – odabrani naslovi upola cene do 16. januara\nVulkančić je spremio sjajnu akciju: više od 50 dečjih najaktuelnijih naslova biće na popustu od 50% u periodu do 16. januara. Tokom trajanja akcije dostava je besplatna na teritoriji Republike Srbije.\nKompletan spisak odabranih naslova možete pronaći na linku.\nFantastična Vulkančić akcija\nPrethodni članakNova Leica M11 košta preko 8.000 evra\nSledeći članakHONOR predstavio HONOR Magic V, svoj prvi savitljivi telefon


Xcalibra – prva trgovinska berza koja podržava kripto za dinare\nby Ivan Stevanovic | Kriptovalute\nXcalibra je prva berza na kojoj je moguće kupiti ili prodati kriptovalute za dinare. Kupite ili prodajte bitcoin, safex i ethereum.\nDecentralizovani crypto meetup #4\nTu smo da podelimo naše znanje, iskustvo i razmišljanja o bitkoinu, ethereumu, safexu i ostalim blokčejn projektima. Dobrodošle su sve novajlije ali i dobri poznavaoci i programeri.Saznajte korisne informacije o ovoj tehnologiji, trgovini kriptovalutama, rudarenju....


“Smotra lepote života na selu” dvodnevna manifestacija zakazana je za 16. i 17. juli, u Novom Selu kod Vrnjačke Banje. U okviru ovog događaja, drugog dana se održava takmičnje u oranju “Prva brazda Novo Selo 2021”, tradicionalno takmičenje oračakoje će ove godine biti održano po deveti put. Organizatori kažu da je interesovanje solidno, te će […]\npetak, 22. maj 2020. EU — Pandemija korona virusa zadala je težak udarac agrikulturnoj industriji i industriji hrane u Evropi, a ogromne količine namirnica propadaju. Polovina ribara u Holandiji više ne ide u ribolov jer je cena ribe značajno opala usled manjka potražnje. U Francuskojje propalo više od 1.500 tona sira visokog kvaliteta jer farmeri […]\nPosted on March 2, 2022 March 2, 2022 Author Sonja Cvetković


Podgorica: Situacija u Crnoj Gori zbog Zakona o slobodi vjeroispovijesti bila bi potpuno drugačija da nismo NATO-u\nPodgorica: Situacija u Crnoj Gori zbog Zakona o slobodi vjeroispovijesti bila bi potpuno drugačija da nismo NATO-u\n"Aktuelna situacija u Crnoj Gori, vezano za Zakon o slobodi vjeroispovijesti, bila bi potpuno drugačija da naša zemlja nije članica NATO-a", rekao je ministar odbrane Crne Gore Predrag Bošković.\nOn je odgovarajući na pitanja studenata koja se odnose na članstvo i obaveze koje iz toga proizilaze, rekao da je "neutralnost nemoguća kada je Balkan u pitanju, što nas je istorija naučila".\n"Sajber bezbjednost je trenutno najveći izazov za čovječanstvo", rekao je on, prenosi RTCG.\n"Crna Gora kao najmanja država Balkana kroz istoriju morala je da se uči na svojim greškama, da pokuša da te greške ne ponavlja i da nakon sticanja nezavisnosti 2006. godine obezbijedi bezbjednosni okvir za sebe, svoje građane, kako bi mogla da se posveti ekonomskom rastu i razvoju", rekao je on.\n"Da ostavimo emocije po strani i istoriju, najispravnija odluka je donešena 2017. godine, kada smo postali dio Alijanse. Mislim da će vrijeme koje dolazi i koje trenutno živimo to i pokazati. Siguran sam i da bi aktuelna situacija bila potpuno drugačija da Crna Gora nije članica NATO", istakao je Bošković.\nMitropolit Amfilohije sa litije u Nikšiću: Povucite bezakoni zakon, obraz Crne Gore je bitniji od svegahttps://t.co/ONrraleIEe\n"Pored povećanja stepena bezbjednosti, prednosti su vladavina prava, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije, ali i ekonomski rast koji je evidentan."\n"Da Crna Gora nije članica NATO, ulaganja u opremu bi bila sigurno desetostruko veća, nego što su ulaganja u modernizaciju Vojske Crne Gore, koja je član kolektivnog sistema odbrane. Znate da ukoliko do bilo kakvog incidenta dođe, da možete računati i na vojsku i na sredstva ostalih 28, uskoro 29. članica Alijanse", rekao je Bošković.\n„Beogradski sindikat“ objavio spot za novu pesmu „Sviće zora“https://t.co/YViG3fgSne\n"Ono što je Crna Gora pretrpjela od 2014. godine na ovamo je jedinstven primjer u svijetu. Preživjeli smo više vrsta specijalnih ratova koji su se vodili protiv nas, a sada se ponavlja isti scenario iz 2016. i 2017. godine, sa mnogo perfidnijom namjerom. Mi smo sada, kada su sajber kapaciteti u pitanju, u saradnji sa Sjedinjenim Državama značajno podigli znanje i resurse na viši nivo."\nfoto: Snimak ekrana / Jutjub / MO CG/ vostok.rs


Peticija za Dan sećanja na žene zrtve nasilja – NovostiDana.rs\nPeticija za Dan sećanja na žene zrtve nasilja\nNOVI SAD – Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, svi članovi Gradskog veća Novog Sada i većina odbornika Skupštine Grada Novog Sada danas su potpisali peticiju da se 18. maj proglasi Danom sećanja na žene, koje su ubijene kao žrtve nasilja.\nVučević je tom prilikom rekao da potpisivanje peticije i proglašenje Dana sećanja na žene žrtve nasilja ne znači da se o toj temi priča samo 18. maja već da svakodnevno moramo raditi na borbi protiv tog i svih drugih vidova nasilja.\n„Država je napravila ozbiljan iskorak u zaštiti žena usvajanjem novih zakonskih odredbi i to pre svega u preventivnom delovanju“, rekao je Vučević.\nOn je pozvao sve Novosađane da se priključe borbi protiv nasilja kako bi sprečili da se nešto tako dešava.\nČlanica Ženske parlamentarne mreže Skupštine AP Vojvodine Mia Strajin rekla je da su pomenutu peticiju pokrenuli Autonomni ženski centar i Udruženje „Žene protiv nasilja“.\n„Razlog zbog kog je baš 18. maj predložen za Dan sećanja na žene ubijene kao žrtve nasilja je taj što je u periodu od 15.do 18. maja 2015. godine ubijeno čak sedam žena“, rekla je Strajin.\nOna je istakla da je od velikog značaja to što su gradonačelnik, članovi Gradskog veća i odbornici gradske skupštine potpisali peticiju jer se, kako je naglasila, na taj način šalje jaka poruka da se nasilje nad ženama mora iskoreniti.


Ukrajinski Narodni front blokirao mogućnost raspuštanja Skupštine - Sputnjik Srbija\nUkrajinski Narodni front blokirao mogućnost raspuštanja Skupštine\n14:07 17.05.2019 Preuzmite kraći link\nUkrajinska stranka Narodni front izašla je iz koalicije u Vrhovnoj radi, blokiravši mogućnost da se hitno raspusti Parlament.\n„Objavljujemo povlačenje iz postojeće koalicije, prestanak njenih aktivnosti od 17. maja 2019. godine i o inicijativi za formiranje nove koalicije sa novim programom“, rekao je predsednik frakcije Maksim Burbak na zasedanju Parlamenta.\nPrema navodima ukrajinskih medija, zbog niskog rejtinga i neizvesnosti u vezi sa formatom učešća na izborima, prevremeno glasanje ne odgovara Narodnom frontu.\nPredsednik Vrhovne rade Andrej Parubij najavio je prekid postojanja koalicije, a poslanici imaju 30 dana da formiraju novu parlamentarnu većinu.\nAko se to ne dogodi u roku od mesec dana, predsednik će imati pravo na prevremeno raskidanje ovlašćenja Parlamenta. Pritom, raspuštanje Rade nije moguće za manje od šest meseci pre planiranih izbora.\nNaredni izbori za Vrhovnu radu u Ukrajini biće održani u oktobru. Ranije je novoizabrani predsednik Vladimir Zelenski izjavio da ne odbacuje mogućnost da će inicirati raspuštanje Parlamenta nakon što postane šef države.\nSa svoje strane Parubij tvrdi da nema osnova za raspuštanje Rade.


NOLE ŠOKIRAO! ZAŠTO SAM BOLJI OD FEDERERA I NADALA? Snagu crpim iz sećanja na moj narod koji je čekao u redu za hleb\nAU, KAKAV GOVOR\nrade jaksic\t 02.02.2020. 20:49h 21:12h\nNovak Đoković je jedinstvena pojava u svetu sporta! Taman kad protivnik misli da ga je slomio, Srbin se digne poput Feniksa iz pepela i sruši ga.\nTakav scenario na važnim Novakovim mečevima videli smo "bezbroj" puta.\nNovakovu mentalnu snagu osetio je i Dominik Tim u finalu Australijan opena. Možda je Austrijanac pomislio da će prvi put u karijeri osvojiti Grend slem trofej kada je poveo 2:1 u setovima, ali onda ga je "počistio" srpski uragan.\nNovinare je posle meča zanimalo odakle Novak crpi tu snagu, ali i kako isto čine i njegovi najveći rivali Rafael Nadal i Rodžer Federer, koji su takođe mnogo puta pravili preokrete, doduše ne u meri u kojoj i Đoković.\n"Teško je pričati u ime Rafe i Rodžera, imam veliko poštovanje prema njima, tako da mogu samo u svoje ime da pričam. Mi smo odrasli u različitim okolnostima, imali smo drugačije detinjstvo", počeo je Novak i nastavio:\n"Detinjstvo sam proveo tokom rata, devedesetih godina kada je Srbija bila pod embargom. Teška vremena, morali ste da čekate u redu za hleb, mleko i vodu, te stvari te načine jačim i gladnim uspeha, šta god da odabereš da se bavite u životu".\nNole je o prošlim vremenima govorio u dahu.\n"To je verovatno bio moj izvor snage. Težak život i okolnosti u mojoj porodici i u mom narodu. Kada se vratim na to, uvek me to motiviše da još jače radim. To je verovatno razlog zbog kojeg pokušavam uvek da izvučem mentalnu snagu i dodatno gorivo da prevaziđem sve izazove koji stoje ispred mene", zaključio je Novak Đoković.\nOGLASILA SE I SESTRA JELENE ĐOKOVIĆ: Evo kako svastika slavi Novakovu pobedu u Melburnu (FOTO)\nHRVAT SIJAO OD SREĆE ZBOG NOLETOVOG USPEHA: Evo šta je Ivanišević poručio posle Đokovićeve pobede u Melburnu (FOTO)\nNovak ĐokovićAustralijan openMelburnembargoSrbija


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Prirodne nauke - Genetičari u SAD napravili veštački život - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > OPŠTE TEME > Prirodne nauke > Tema: Genetičari u SAD napravili veštački život\nAutor Tema: Genetičari u SAD napravili veštački život (Pročitano 1494 puta)\nGenetičari u SAD napravili veštački život\n« poslato: 08.10.2007. 15:10:48 »\nKreg Venter, kotroverzni naučnik koji se bavi istraživanjem DNK, napravio je sintetički hromozom od laboratorijskih hemikalija i uskoro će svetu objaviti kako je stvorio prvi veštački oblik života na Zemlji. Venter je siguran kako će njegovo otkriće biti vrlo važan filozofski korak u istoriji naših vrsta.\n- Od sposobnosti da pročitamo naš genetski kod, krećemo se prema sposobnosti da ga ispišemo. To nam pruža potencijalnu mogućnost da napravimo stvari o kojima nikad nismo razmišljali - istakao je Venter.\nTim koji je sastavio Venter sastoji se od 20 naučnika koje predvodi Nobelovac Hamilton Smit. Oni su sastavili veštački hromozom. Dizajnirani genom mogao bi da ima vrlo veliki pozitivni potencijal, ako se, naravno, s njim postupa ispravno.\n- Mi pokušavamo da stvorimo novi sastav vrednosti života. Kad se nešto odvija na tom nivou, ne možete da očekujete da će svi biti srećni - izjavio je Venter.\nStranica je napravljena za 0.125 sekundi sa 37 upita. (Pretty URLs adds 0.005s, 2q)


Intervjui - 2018. godina\nIntervju guvernera dr Radoja Žugića za dnevni list Pobjeda, decembar 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa, za Portal Analitika, decembar 2018.\nIntervju guvernera dr Radoje Žugića za Bankar.me, oktobar 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa, za novinsku agenciju Mina-Business, septembar 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa, za novinsku agenciju Mina-Business, jun 2018.\nIntervju guvernera dr Radoja Žugića za novinsku agenciju Mina-Business, maj 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa za dnevni list Pobjeda, april 2018.\nIntervju guvernera dr Radoja Žugića za dnevni list Pobjeda, april 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa za Slobodu, mart 2018.\nIntervju viceguvernera dr Nikola Fabrisa za časopis BANKAR, februar 2018.\nKamate i dalje guše privredu\nDalje kretanje kamatnih stopa na kredite će, u velikoj mjeri, zavisiti od efekata normalizacije monetarne politike u EU. Ukoliko kamatne stope ostanu nepromijenjene, kao što trenutno najavljuju monetarne vlasti u Evropi, očekujem da će i u Crnoj Gori ostati na sadašnjem nivou izjavio je guverner Radoje Zugić u intervjuu Pobjedi.Do povećanja kamatnih stopa, naveo je, moglo bi doći ako Evropska centralna banka drastično promijeni kurs djelovanja politike i krene u aktivnije povećavanje referentnih stopa. Prelivanje ovih odluka bi moglo dovesti do blagog rasta kamatnih stopa. Međutim, trendovi na evropskom tržištu, kao i najave iz ECB-a, ne ukazuju na drastičnije pomjeranje politike u toku 2019, te stoga ni CBCG ne očekuje uticaj na domaće cijene novca.\n- Snažan trend smanjenja kamatnih stopa u Crnoj Gori je evidentan već duže vrijeme. Iako bilježe istorijski minimalne nivoe, kamatne stope su i dalje visoke, odnosno ne doprinose smanjivanju glavnih slabosti realnog sektora nelikvidnosti i nedovoljnoj konkurentnosti. Na kraju novembra tekuće godine, prosječne ponderisane nominalne i efektivne kamatne stope na ukupne kredite iznosile su 5,78 odsto, odnosno 6,37 odsto.\nPOBJEDA: Kakvo kretanje kamatnih stopa na depozite očekujete u narednoj godini?\nŽUGIĆ: Kamatne stope na štednju su na izuzetno niskom nivou od septembra 2016. Prosječna ponderisana kamatna stopa je ispod jedan odsto, a u oktobru 2018. je iznosila 0,58 odsto. U ovom segmentu, ne očekujem značajne promjene, moguće je blago povećanje ili osciliranje oko 1 odsto.\nPOBJEDA: Kakve uslove za zaduživanje države očekujete u narednoj godini na međunarodnom tržištu i da li je dobro opredjeljenje Vlade da se zadužuje kod kuće?\nŽUGIĆ: Kada su u pitanju uslovi zaduživanja u narednoj godini, u ovom trenutku još ima dosta neizvjesnosti. Očekuje se da, najvjerovatnije sredinom 2019. godine, ECB krene u postepenu normalizaciju kamatnih stopa. Iako se ne očekuje ništa dramatično, ne može se isključiti blago pooštravanje uslova zaduživanja.Svakako da se dio nedostajućih sredstava za budžet može pronaći na domaćem tržištu. Naime, u situaciji kada 15 odsto javnog duga čini domaći dug, dio domaće akumulacije ide van ekonomskog sistema Crne Gore i to može biti pozitivan razlog za povećanja udjela domaćeg u ukupnom dugu. Međutim, treba voditi računa i o okolnosti da ne dođe do efekta "isušivanja" likvidnosti, što bi moglo smanjiti nivo kredita privredi i indirektno reducirati ekonomski rast.\nPOBJEDA: Koliki rast ekonomije očekujete u narednoj godini i gdje vidite rizike koji bi mogli uticati da se planirano ne ispuni?\nŽUGIĆ: Privredni rast, vođen prvenstveno investicionom potrošnjom, snažno je obilježio 2017. i 2018. i iznosio preko 4 odsto godišnje. Očekivanja CBCG za 2019. je da će se trend povećanja privredne djelatnosti nastaviti, ali da će stopa rasta biti nešto niža od ovogodišnje, zbog visokog baznog efekta. Rizici sa kojima se možemo suočiti na domaćem tržištu odnose se na sprovođenje fiskalne konsolidacije i dinamiku realizacije investicija. Sa druge strane, možda izraženiji rizici dolaze iz međunarodnog okruženja. Ovdje, prije svega, mislimo na potencijalnu nestabilnost na finansijskim tržištima, odnosno na povećanje ključnih referentnih kamatnih stopa (pri čemu je, trenutno, njihovo značajno povećanje malo vjerovatno), koje mogu otežati zaduživanje i refinansiranje obaveza. Prisutne geopolitičke tenzije i posljedično usporavanje svjetske trgovine moglo bi se indirektno reflektovati na našu ekonomiju.\nPOBJEDA: U slučaju da dođe do eskalacije rizika na koje Crna Gora ne može da utiče, a kao mala ekonomija je podložna spoljnim uticajima, koje su ključne mjere zaštite?\nŽUGIĆ: U cilju prevencije prelivanja negativnih efekata na domaću ekonomiju, neophodno je nastaviti sa snaženjem fiskalne održivosti, čuvanjem finansijske stabilnosti i sprovođenjem strukturnih reformi, kako bi se održale projektovane visoke stope ekonomskog rasta. U ekonomski dobrim vremenima treba jačati zaštitne mehanizme, odnosno kreirati rezerve za potencijalne negativne okolnosti.\nPOBJEDA: Da li ste zadovoljni reakcijom Vlade na preporuke CBCG za narednu godinu?\nŽUGIĆ: CBCG je i ove godine pripremila i dostavila Vladi Preporuke za ekonomsku politiku za 2019. godinu. Analizirajući cjelokupnu makroekonomsku situaciju, prepoznali smo oblasti u kojima je neophodno preduzeti određene mjere, kako bi se, u krajnjoj liniji, povećala konkurentnost i unaprijedio poslovni ambijent, te samim tim otvorili potencijali rasta neophodni za intenzivniji rast privrede i smanjenje preuzetih rizika. Plan budžeta za narednu godinu urađen je na realnim osnovama i, rekao bih, u skladu sa preporukama Centralne banke, naročito u domenu nastavka implementacije mjera fiskalne konsolidacije predviđene planom sanacije. Dosljedna implementacija ovih mjera je ključna pretpostavka očuvanja fiskalne održivosti. Najavljene strukturne reforme i reforma javne uprave su dio naših preporuka.\nPOBJEDA: CBCG je preporučila Vladi da smanji opterećenje na rad i poveća minimalnu zaradu, ali se to neće dogoditi, sudeći po nedavnoj izjavi premijera. Kako to komentarišete?\nŽUGIĆ: Analizirajući poslovni ambijent, ustanovili smo da je unapređenje konkurentnosti jedna od ključnih komponenti za vođenje adekvatne ekonomske politike. U tom pravcu smo i dali preporuku koja bi trebalo da obuhvati promjenu stopa doprinosa na zarade zaposlenih, ali isključivo sa neutralnim efektom po fiskalnu poziciju. Istovremeno smo preporučili razmatranje povećanja minimalne zarade, kao i kontinuirano sprovođenje aktivnosti na suzbijanju "sive ekonomije, kako bi se balansiranjem ova tri segmenta kreirala efektivna mjera za povećanje konkurentnosti i smanjenje neformalne ekonomije.\nNa osnovu procjene o potencijalnom negativnom uticaju na fiskalne pokazatelje, stav Vlade je da ne postoji prostor da se, u narednoj godini poveća minimalna zarada. U svakom slučaju, potrebno je razmišljati o implementaciji ove mjere u srednjem roku.\nPOBJEDA: Da li je utemeljen zahtjev opozicije da se, zbog visokih stopa rasta, snize akcize na gorivo i ukine krizni porez?\nŽUGIĆ: Implementacija mjera fiskalne konsolidacije, predviđene Planom sanacije, ima za cilj očuvanje fiskalne stabilnosti i stabilizacije javnih finansija i smatramo da one moraju da budu dosljedno implementirane sve dok se javni dug ne nađe na silaznoj putanji. Dok traje period sanacije deficita i duga, smatram da postoji vrlo ograničen prostor za smanjenje pomenutih dažbina. Nakon stabilizacije fiskalnih pokazatelja, bilo bi poželjno dodatno osnažiti mjere usmjerene ka stimulisanju privrede.\nOprezno birati partnera za auto-put\nPOBJEDA: Vlada najavljuje nastavak gradnje auto-puta, a iz opozicije uporno ponavljaju da dug raste. Ima li rizika i kako se zaštititi?\nŽUGIĆ: U ovom trenutku nije planirana gradnja novih dionica auto-puta po osnovu zaduživanja budžeta. Opcija koja se razmatra je da se potencijalne naredne dionice auto-puta finansiraju kroz model javno-privatnog partnerstva.Koristi od primjene Zakona o javno-privatnom partnerstvu su višestruke: smanjenje fiskalnih pritisaka, transfer know-how-a iz privatnog u javni sektor, jačanje inovacija, poboljšanje kvaliteta i produktivnosti i dr. Dakle, ovaj model može donijeti brojne benefite, ali treba biti vrlo oprezan prilikom izbora partnera, jer postoji i mnogo primjera neuspješnih javnoprivatnih partnerstava.\nNema zahtjeva za nove banke ili kupovinu postojećih\nPOBJEDA: Ima li novih zahtjeva za ulazak banaka na naše tržište i sa kojih destinacija, kao i spajanja banaka ili možda izlazak nekih?\nŽUGIĆ: Interesovanja potencijalnih investitora za ulazak na naše bankarsko tržište uvijek ima. Međutim, u ovom trenutku ne postoji ni jedan podneseni zahtjev za davanje dozvole za rad ili sticanje kvalifikovanog učešća u bilo kojoj od banaka u Crnoj Gori, uključujući sticanje koje bi podrazumijevalo preuzimanje kontrolog paketa akcija u nekoj od banaka.\nČeka se riječ upravnika za Atlas banku i IBM\nPOBJEDA: Kakav ishod očekujete u Atlas i IBM nakon isteka privremenih mjera?\nŽUGIĆ: Kao što je javnost upoznata, Centralna banka je 7. decembra 2018, u skladu sa imperativnom normom Zakona o bankama, a na osnovu nalaza neposrednih kontrola, uvela privremenu upravu u Atlas i Invest banci Montenegro. Privremena uprava je uvedena u cilju sagledavanja mogućnosti za nastavak rada ovih banaka, a to podrazumijeva realnu procjenu stanja i utvrđivanje potrebe za dodatnim kapitalom. U skladu sa Zakonom o bankama, privremeni upravnici su u obavezi da izvještaj koji bi sadržao navedeno dostave CBCG u roku od 30 radnih dana od uvođenja privremene uprave. Ukoliko izvještaji ukažu da je poslovanje banaka, uz pribavljanje dodatnog kapitala, održivo, biće raspisana dokapitalizacija, pri čemu će postojeći vlasnici imati pravo prvenstva, a nakon toga i ostali potencijalni investitori. Ukoliko se izvrši uspješna dokapitalizacija, stvaraju se pretpostavke da se banke vrate pod kontrolu akcionara i da nastave sa redovnim poslovanjem.\nU slučaju negativnog izvještaja privremenih upravnika, u smislu dalje održivosti poslovanja banaka, ishod bi bio oduzimanje dozvole za rad i otvaranje stečajnog postupka. U tom slučaju, stvorile bi se pretpostavke da Fond za zaštitu depozita, u zakonom definisanom roku od 15 dana, isplati sve garantovane depozite.\nIntervju viceguvernera dr Nikole Fabrisa za Portal Analitika, decembar 2018. godine\nNe treba očekivati postavljanje pitanja ukidanja eura\nCrna Gora će, kada dođe momenat priključenja EU, biti potpuno spremna, saopštio je viceguverner Centralne banke (CBCG) Nikola Fabris i dodao da ne treba očekivati da će tokom pregovora o pristupanju neko postaviti pitanje eventualnog ukidanja eura.\nFabris, koji je pregovarač za Poglavlje 17 – Ekonomska i monetarna unija, kazao je da je i u samoj pregovaračkoj poziciji EK konstatovano da Crna Gora treba da prihvati rješenje za euro koje ponudi Komisija.\n„Kada su u pitanju ti kriterijumi, Evropska monetarna unija nije “progledala” nijednoj članici, pa je izvesno da neće ni Crnoj Gori. Međutim, treba imati u vidu da zemlja prvo mora da postane članica EU, pa tek onda može da aplicira za eurozonu i ulazi u proces ispunjavanja Mastrihtskih kriterijuma, tako da imamo dovoljno vremena za njihovo ispunjenje“, rekao je Fabris.\n„Strateški cilj ekonomske politike ostao je isti – održiv i inkluzivan rast koji će doprinijeti povećanju kvaliteta života svih građana. Tim dokumentom definisani su prioritetni sektori razvoja, pravci razvoja, oblasti politika pravaca razvoja, prioriteti i razvojne mjere“, kazao je Fabris.\nVeliki izazov, kako je naveo, predstavljaće implementaija ESA2010 standarda, što je dio pregovora i u okviru Poglavlja 18 - Statistika.\n„Iako rast javnog duga nije dobar pokazatelj, ne treba na svako zaduživanje apriori gledati negativno. Prva važna komponenta javnog duga je nastala kao rezultat gradnje dionice autoputa. Ulaganje u infrastrukturu ne smatram pogrešnim, jer će ono kreirati buduće ekonomske benefite i povećati bezbijednost saobraćaja“, smatra Žugić.\nU planu nova garancija Svjetske banke od 90 miliona dolara\nPODGORICA - Crna Gora pregovara sa Svjetskom bankom o dobijanju nove garancije u vrijednosti od 90 miliona dolara, uz pomoć koje bi se na međunarodnom tržištu mogla povoljno zadužiti do 270 miliona dolara. Novac bi bio iskorišćen za refinansiranje javnog duga, kazao je u intervjuu Pobjedi viceguverner Centralne banke dr Nikola Fabris.\nPOBJEDA: Do kada bi trebalo da bude odobrena nova garancija Svjetske banke i koji bi bili benefiti?\nFABRIS: U toku su aktivnosti na ispunjavanju uslova za dobijanje nove garancije Svjetske banke. Planirani iznos je 90 miliona američkih dolara. Očekuje se da bude odobrena početkom sljedeće godine.\nNajbolji je način da se ova podrška, kao i prethodna, iskoristi za povoljno refinansiranje kojim bi se otplatio dio javnog duga. Zaduživanje uz garanciju Svjetske banke obezbjeđuje niske kamatne stope i povoljne uslove otplate (grejs period i duži rokovi otplate). Procjene su da se, u odnosu na iznos garancije Svjetske banke, može obezbijediti do tri puta veći iznos zaduživanja\nPOBJEDA: Zađuživanje za refinansiranje euroobveznica - na koji način će uticati na stabilizaciju finansija?\nFABRIS: Tekuća emisija euroobveznica je realizovana uz, do sada, najnižu kamatnu stopu, čime su smanjeni troškovi finansiranja javnog duga. Postojećom emisijom su obezbijeđena sredstva za refinansiranje dijela obveznica koje dospijevaju 2019, 2020. i 2021. godine, čime je obezbijeđena veća ravnomjernost u rokovima dospjeća javnog duga, odnosno smanjeni su iznosi velikih rata koje bi dospijevale u 2020. i 2021. godini. Takođe, na ovaj način su obezbijeđena sredstva za finansiranje javnog duga u ovoj i sljedećoj godini, što je bio jedan od potencijalnih rizika.\nPOBJEDA: Kakve su najnovije ocjene Svjetske banke i MMF-a u odnosu na ekonomsku situaciju, izglede i rizike crnogorske ekonomije?\nFABRIS: Predstavnici MMF-a i Svjetske banke su pozdravili ostvarene rezultate Crne Gore u procesu fiskalne konsolidacije, kao i u dijelu unapređenja finansijskog sistema, a naročito je pozdravljen uspjeh u, do sada, najpovoljnijoj emisiji euroobveznica. Naglašeno je da je, i u okolnostima teških i nepopularnih mjera fiskalnog prilagođavanja, kao i zahtjevnih aktivnosti na unapređenju finansijskog sistema, Crna Gora ostvarila impresivan rast u prošloj godini od 4,4% BDP-a. Istaknute su i odlične tendencije u ovoj godini, posebno u zoni realne ekonomije, kao i u dijelu jačanja fiskalne stabilnosti i daljeg unapređenja finansijskog sistema. Sugerisano je da je od ključnog značaja da se u potpunosti istraje na dosljednoj primjeni mjera fiskalne konsolidacije.\nPOBJEDA: Ima li prostora za emitovanje državnih obveznica na domaćem tržištu i da li bi to u postojećim uslovima bilo isplativo?\nFABRIS: Za određeni relativno ograničen iznos sredstava svakako ima prostora, imajući u vidu visoku likvidnost bankarskog sistema. Ipak, domaće tržište ne može biti primarni oblik zaduživanja države da ne bi došlo do efekta „istiskivanja", odnosno da se ne bi smanjila kreditna podrška banaka privredi. Jedan od važnih uslova za povećanje atraktivnosti državnih obveznica je razvoj sekundarnog tržišta.\nPOBJEDA: Koliki bi bio rizik za finansije u slučaju da podbaci rast BDP-a u ovoj i narednim godinama i na koji način bi se to moglo „peglati"?\nFABRIS: S obzirom da su, kroz garanciju Svjetske banke i emisiju euroobveznica, obezbijeđena sredstva za finansiranje javnog duga za ovu i sljedeću godinu, eventualni podbačaj rasta BDP-a ne bi donio ništa dramatično.\nSa druge strane, raspoloživi podaci iz prvog kvartala ove godine ukazuju da bi rast mogao biti i veći od planiranog, ali je još rano za donošenje konačnih zaključaka.\nPOBJEDA: Kada očekujete da kreditni rejting Crne Gore bude takav da privučemo više kredibilnih investitora?\nFABRIS: Smatram da naš kreditni rejting nije u skladu sa ostvarenim rezultatima. To se potvrdilo i prilikom emisije euroobveznica, kada je tražnja bila gotovo tri puta veća od ponude, uz najnižu kamatnu stopu ikada.\nTakođe, po nivou priliva SDI, mjereno učešćem u BDP-u, Crna Gora je već duže od deceniju lider ili u vrhu evropskih privreda u tranziciji.\nOva dva pokazatelja najbolje svjedoče da su i privatni investitori svjesni da naš kreditni rejting nije pravi pokazatelj situacije, a i nakon globalne finansijske krize kreditne rejting agencije su značajno izgubile na kredibilitetu.\nNa kraju, smatram da smo privukli i visok iznos stranih direktnih investicija i značajan broj kredibilnih investitora.\nPOBJEDA: Sa kojih tržišta ima interesovanja za ulazak novih banaka u Crnu Goru?\nFABRIS: Interesovanje postoji, ali u ovom trenutku ne možemo govoriti o detaljima.\nPremašili cilj u restrukturiranju kredita\nPOBJEDA: Na koji način motivisati građane - korisnike kredita da se jače uključe u refinansiranje po zakonu koji će biti produžen za još godinu?\nFABRIS: Generalno, mi smo zadovoljni ostvarenim rezultatima Zakona o dobrovoljnom finansijskom restrukturiranju kredita, jer je obim restrukturiranih kredita bio veći od nivoa koji smo, zajedno sa Svjetskom bankom, postavili kao cilj. To je i razlog zašto je predloženo produženje važnosti ovog zakona za još jednu godinu.\nI tokom prethodne godine vodili smo kampanju kojom smo obavještavali stanovništvo i privredu o mogućnostima koji pruža ovaj zakon i sa istim aktivnostima ćemo nastaviti i tokom ove godine, nakon produženja roka važenja zakona. Tako da smatramo da smo, sa aspekta informisanja javnosti, postigli cilj. Ipak, individualna je odluka svakog pojedinca šta je najbolje za njegove finansije.\nMjere Evropske centralne banke uticaće na kretanje kamata\nPOBJEDA: Kakvo kretanje kamata i kredita očekujete u narednom periodu?\nFABRIS: Očekujem nastavak tendencije rasta kreditne aktivnosti banaka. Na kretanje kamatnih stopa u velikoj mjeri će uticati mjere Evropske centralne banke, odnosno da li će se okončati period „relaksirane" monetarne politike. Smatram da možemo očekivati blagi pad kamatnih stopa i u ovoj godini, a ako dođe do „zatezanja" monetarne politike ECB, onda očekujem stabilizaciju kamatnih stopa na postojećem nivou.\nU svakom slučaju, dalji trendovi po pitanju nivoa kamatnih stopa najviše će zavisiti od konkretnih mjera ECB-a i stepena „zatezanja" monetarne politike.\nŽUGIĆ: Centralna banka nije upoznata sa informacijom da je menadžment Sosijete ženerale grupe u sklopu svoje poslovne strategije razmatrao i donio aktuelnu odluku o prodaji svoje banke u Crnoj Gori. Svakako, u odnosu i na ponovljene nezvanične najave iz drugih medija o mogućem povlačenju banke iz Crne Gore, kao i obaveze da usljed nezvaničnih informacija u ovom trenutku poštujemo i spriječimo narušavanje prava svih aktuelnih strana, mišljenja sam da nije legitimno davati dalje komentare na ovo pitanje.\nIntervju viceguvernera Nikole Fabrisa za Slobodu, mart 2018.\nKriptovalute nijesu prijetnja bankama\nU Centralnoj banci Crne Gore prate aktuelnosti u vezi sa digitalnim valutama, kaže viceguverner Nikola Fabris, napominjući da one nijesu prijetnja bankarskom sistemu. Smatra da je njihova vrijednost spekulativnog karaktera, da nijesu mjerilo vrijednosti i da nemaju funkciju čuvara vrijednosti, da nijesu pravi novac. Fabris dodaje da su one uprkos tome postale realnost i da će ih biti sve teže ignorisati. Ističe da Crna Gora, kao zemlja u procesu pristupanja EU, svakako treba da slijedi regulaciju koju donese Evropska centralna banka. Očekuje, međutim, da će u budućnosti rasti značaj nacionalnih, a opadati značaj privatnih digitalnih valuta. Na koji način i u kojoj mjeri pratite u Centralnoj banci Crne Gore dešavanja, u vezi sa kriptovalutama u svijetu i kod nas?\n- U ovom trenutku, korišćenje kriptovaluta u Crnoj Gori, kao ni u eurozoni, nije regulisano. Ove digitalne valute ne kontroliše nijedna vlada ili centralna banka.\nMeđutim, s obzirom na činjenicu da je investiranje u digitalne valute veoma aktuelno pitanje, CBCG prati dešavanja u vezi sa kriptovalutama, kako bismo bili u toku sa odlukama koje bi se, eventualno, mogle odraziti na finansijski sistem u Crnoj Gori. U Crnoj Gori je, prema ocjenama znalaca, već nekoliko hiljada građana učestvovalo u trgovanju bitkoina (bitcoin), da li je u pitanju brza zarada, s obzirom na veliki skok ove kriptovalute krajem prošle godine ili o bržem i lakšem poslovanju, priključivanju savremenim tokovima?\n- Imajući u vidu činjenicu , da se vrijednost kriptovaluta, za vrlo kratak vremenski period, drastično i uz velike fluktuacije, mijenja, jasno je da je ovakvo kretanje njihove vrijednosti rezultat spekulativnih faktora. Evidentno je da se iz ovakvog kretanja može ostvariti velika spekulativna dobit, ali i ogroman gubitak.\nDa li i u kojoj mjeri trgovanje kriptovalutama može uticati na bankarski sitem u Crnoj Gori, da li ih vidi te kao prijetnju?\n- Trgovina kriptovalutama nije uticala na bankarski sistem i ne vidimo ih kao prijetnju bankarskom sistemu. Naime, nijedna banka u Crnoj Gori netrguje kriptovalutama, niti prihvata iste.\nPrema nezvaničnim podacima, plaćanje kriptovalutama u Crnoj Gori prihvata samo jedno pravno lice. Smatramo da one imaju više obilježja elektronskih hartija od vrijednosti, nego novca.\nNeke zemlje zabranjuju trgovinu kriptovalutama, kako to komentarišete?\n- Po pitanju ulaganja u digitalne valute i njihove upotrebe, centralne banke su se prilično različito postavile. Najveći broj centralnih banaka opravdano upozorava na rizike koje nosi njihova upotreba. Sa druge strane neke zemlje, poput Indije ili Kine, zabranjuju upotrebu privatnih kriptovaluta. Jedan broj nacionalnih banaka još uvijek "ispituje" teren, dok druge razmišljaju o uvođenju sopstvenih digitalnih valuta.\nNa ovakve stavove centralnih banaka su uticale činjenice da iza kriptovaluta ne stoji nijedan monetarni autoritet i nijedna država, da ne postoji nikakva zaštita u slučaju kvara tehnološke platforme, da su plaćanja ovom valutom minorna i da iza najvećeg broja ovih valuta ne stoji nikakvo realno pokriće. Kakav je Vaš stav o budućnosti kriptovaluta?\n- Kriptovalute nemaju bitne funkcije novca, to jest one imaju vrlo ograničenu ulogu sredstva plaćanja, nijesu mjerilo vrijednosti, a na osnovu dosadašnjeg kretanja nemaju ni funkciju čuvara vrijednosti, te one nijesu pravi novac. Sa druge strane, one su postale realnost i njih će biti sve teže ignorisati. Izvjesno je da je blokčejn (blokchain) tehnologija nešto što otvara prostor i za unaprjeđenje postojećih finansijskih sistema.\nNedavno su iz Evropske centralne banke saopštili da regulacija kriptovaluta trenutno nije prioritet. Crna Gora, kao zemlja u procesu pristupanja EU, svakako treba da slijedi regulaciju koju donese Evropska centralna banka. Međutim, sve dok ove valute ne postanu široko prihvaćeno sredstvo plaćanja, odnosno dok ne dobiju sva obilježja novca, treba biti vrlo oprezan sa investiranjem u iste. Očekujemo da će u budućnosti rasti značaj nacionalnih digitalnih valuta, a da će opadati značaj privatnih digitalnih valuta.


Dobojsko tužilaštvo nije optužilo najodgovornije za smrt četveročlane porodice | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Crna Hronika na 02.12.2019 11:34:00\nDobojsko tužilaštvo nije optužilo najodgovornije za smrt četveročlane porodice\nSARAJEVO, (Patria) - Centar za humanu politiku zatražio je od Republičkog javnog tužilaštva da istraži i optuži odgovorne iz Željeznica RS i republičkog inspektora za željeznički saobraćaj, s obzirom da je dobojsko tužilaštvo u postupku istrage prikrilo prijavu ovog centra, nije po njoj postupalo i nije optužilo najodgovornije za pogibiju četvoročlane porodice u martu 2017.\ngodine na pružnom prelazu u Grabovici kod Doboja.\n"Neistraživanjem i neoptuživanjem najodgovornijih za pogibiju četvoročlane porodice tužilac Neđo Đurić zaštitio je supruga sudije dobojskog suda i druge najodgovornije zbog pogibije četvoročlane porodice od krivičnog gonjenja, optužio manje odgovorne koji u sudskom postupku mogu biti oslobođeni ili blago osuđ eni, nastavio praksu nesankcionisanja najodgovornijih za nebezbjedne pružne prelaze, bio bezosjećajan prema poginulim i drugim ugroženim na navedenom pružnom prelazu i pridružio se ostalim dobojskim tužiocima koji štite odgovorne za pljačku lokalnog budžeta i drugih javnih resursa, pranje novca, namještene prodaje gradskog građevinskog zemljišta i poslovnih prostora, koruptivne izmjene regulacionih planova i bespravnu gradnju, partijsko zapošljavanje, kupovinu izbora i drugi kriminal", saopćio je Centar za humanu politiku.\nCentar za humanu politiku tražio je u martu 2017. godine od tužilaštva da istraži odgovornost više lica zbog nesprečavanja izgradnje i neuklanjanja bespravno izgrađenog objekta u zoni trougla preglednosti i neobezbjeđenja pružnog prelaza sa svjetlosno - zvučnom signalizacijom ili branikom, čime je bila ugrožena bezbjednost učesnika u saobraćaju na pružnom prelazu i životi poginule četvoročlane porodice.\nDoboj Okružno tužilaštvo Republika Srpska Centar za humanu politiku


CEO PROCES DOBIJANJA FSJ VIZE – Idemo u Svijet-Njemacka!\nAdministracija Ausbildung (SSS) Edukacija\nKod na listi: 17.08.2021.\nPozdrav svim članovima grupe,\nova tema nije vezana za spajanje porodice ali možda može da pomogne nekom jer se ne priča toliko o njoj, a jedan je od bržih načina za dolazak u Nemačku. U pitanju je viza za volontersku godinu, tačniji naziv Freiwilliges Soziales Jahr (FSJ).\nU narednom tekstu ću pokušati što detaljnije da vam objasnim kako je tekla moja procedura. Uglavnom iz AB su nam savetovali FSJ a ne vizu za učenje jezika. I prema informacijama koje imam, pored FSJ moguće je raditi minijob, ali to još nisam detaljno proveravao (Ispravka: ipak ne može minijob). Nakon FSJ po nekom pravilu možete se prebaciti na Ausbildung, ali su neki uspevali i na radnu, sve zavisi od AB i pokrajine.Našao sam Kliniku gde bih hteo da obavljam volonterski rad, poslao sam mejl sa CV, odgovorili su mi da dodjem na razgovor, otišao sam iz Srbije za Nemačku na par dana kako bih obavio razgovor, kada smo završili razgovor pitali su me da li bih mogao doći naredni dan na probni dan, otišao sam, sve je prošlo super i odlučili su da me prime.\nCeo proces dobijanja ugovora je trajao oko 3-4 nedelje, jer to mora da ide preko Agencije za volontiranje koja je zadužena za celu Nemačku, ne može se sa običnim ugovorom otići na termin, mora da se ima potvrda od Agencije za volontiranje. Prikupio sam sve papire koje Ambasada traži po informatoru (ugovor, motivaciono pismo, potvrda da cu ici na kurs jezika, potvrda o zdravstvenom osiguranju i potvrda koliko ću dobijati od volontiranja mesečno), pored svih papira iz informatora, ja sam još dodatno pripremio garantno pismo moje majke da cu boraviti kod nje, njene platne liste, prijavu boravka i vizu.\nKada sam imao sve papire spremne aplicirao sam za termin 11. juna, mejl je stigao 15. juna da je termin 8. jula, ja sam imao sve spremno za termin, na terminu mi je službenica uzela papire samo koji se traže po informatoru pogledala te ostale papire koje sam imao od majke, rekla je da to neće uzimati ali je zapisala na papir neke zakone i paragrafe pored zahteva za vizu, onda sam dao otiske, platio taksu 75 evra i rečeno mi je da od narednog dana krenem sa praćenjem kodova na listi. Nakon toga sledi čekanje, papiri su poslati ubrzo za Nemačku na odobrenje, čekao sam okvirno oko mesec dana da iz Rathausa odobre papire i pošalju informaciju u Ambasadu.\nU Rathausu su mi tražili Wohnungsbescheinigung i maminu prijavu boravka gde ću boraviti i njen Aufenthaltstitel u vidu dopune. Isti dan nakon dopune je Rathaus poslao dopis Ambasadi da je sve u redu sa papirima i da je viza odobrena. U ponedeljak 16.08. Ambasada me je kontaktirala putem telefona i tražila dopunu dokumenata, da pošaljem sve one papire vezane za majku i boravak koje mi je službenica vratila na terminu i koje sam poslao u Rathaus.\nI 17.08. je izašao kod na listi. Pokrajina BW.\nBlackout kod Facebooka, WhatsAppa i Instagrama\nOne thought on “CEO PROCES DOBIJANJA FSJ VIZE”\nSanja Mitrović sagt:\n6. Februar 2022 um 9:48 Uhr\nObzirom da sin treba da podnese za FSJ a ima već poslodavca, kažite mi molim vas jel poslodavac treba od te Agencije za volontiranje u Nemačkoj da uzme tu potvrdu?


Preminuo francuski glumac Žan-Luj Trentinjan - 18.06.2022, Sputnik Srbija\nPreminuo francuski glumac Žan-Luj Trentinjan\nŽan-Luj Trentinjan, jedan od najvećih francuskih filmskih glumaca, koji je oduševljavao publiku tokom karijere duge šezdeset godina, preminuo je u 91. godini... 18.06.2022, Sputnik Srbija\nSupruga Žan-Luj Trentinjana je potvrdila glumčevu smrt u saopštenju koje je njegov agent poslao agenciji AFP. Navodi se da je poznati glumac preminuo u svom domu, rano ujutru, 17. juna u regiji Gard, na jugu Francuske, „okružen svojim voljenima“.Legendarni francuski glumac Žan-Luj Trentinjan, jedna je od ikona filmskog Novog talasa šezdesetih i sedamdesetih godina.Rođen 1930. godine, Trentinjan je stekao ime u ranim godinama francuskog Novog talasa, pojavljujući se u filmu Rožea Vadima I Bog stvori ženu (1956) uz Brižit Bardo, pre nego što se pojavio u međunarodnom hitu iz 1966. Jedan čovjek i jedna žena, pored Anuk Eme.Nastavio je saradnju sa nizom vodećih reditelja tog doba, uključujući Kloda Šabrola (1968), Kostu Gavrasa i njegov film Z za koji je nagrađen na Festivalu u Kanu kao najbolji glumac (1969), Bernarda Bertolučija sa antifašističkom dramom Konformista (1970) i Fransoa Trifoom u poslednjem rediteljevom filmu Konačno, nedelja! (1983).U kasnijim godinama pojavio se u Tri boje: Crveno Kšištofa Kišlovskog sa Iren Žakob, a ostvario je i veliki uspeh u drami Mihaela Hanekea o demenciji, Ljubav koja je osvojila Zlatnu palmu 2012. godine.Ženio se dva puta. Prvi put sa glumicom Stefani Odran, a zatim sa Nadin Markvan, glumicom, scenaristkinjom i rediteljkom, sa kojom je imao troje dece.Godine 2017. kada je uradio još jedan film sa Mihaelom Hanekeom, Srećni krajevi, saznalo se da boluje od raka prostate i da nije želeo da se leči, a prošle godine je objavljeno da je sve lošijeg zdravlja i da postepeno gubi vid.\n© AFP 2022 / ANNE-CHRISTINE POUJOULATŽan-Luj Trentinjan\nŽan-Luj Trentinjan, jedan od najvećih francuskih filmskih glumaca, koji je oduševljavao publiku tokom karijere duge šezdeset godina, preminuo je u 91. godini. Vest je potvrdila njegova porodica.\nSupruga Žan-Luj Trentinjana je potvrdila glumčevu smrt u saopštenju koje je njegov agent poslao agenciji AFP. Navodi se da je poznati glumac preminuo u svom domu, rano ujutru, 17. juna u regiji Gard, na jugu Francuske, „okružen svojim voljenima“.\nLegendarni francuski glumac Žan-Luj Trentinjan, jedna je od ikona filmskog Novog talasa šezdesetih i sedamdesetih godina.\nGoodnight to the exquisite French film star Jean-Louis Trintignant, who lent his singular presence and talent to such cinema masters as Costa-Gavras, Eric Rohmer, Krzysztof Kieślowski, François Truffaut, Dino Risi, and Michael Haneke—to name just a few. ❤ pic.twitter.com/vITwLssPCp\n— Criterion Collection (@Criterion) June 17, 2022\nRođen 1930. godine, Trentinjan je stekao ime u ranim godinama francuskog Novog talasa, pojavljujući se u filmu Rožea Vadima I Bog stvori ženu (1956) uz Brižit Bardo, pre nego što se pojavio u međunarodnom hitu iz 1966. Jedan čovjek i jedna žena, pored Anuk Eme.\nNastavio je saradnju sa nizom vodećih reditelja tog doba, uključujući Kloda Šabrola (1968), Kostu Gavrasa i njegov film Z za koji je nagrađen na Festivalu u Kanu kao najbolji glumac (1969), Bernarda Bertolučija sa antifašističkom dramom Konformista (1970) i Fransoa Trifoom u poslednjem rediteljevom filmu Konačno, nedelja! (1983).\nU kasnijim godinama pojavio se u Tri boje: Crveno Kšištofa Kišlovskog sa Iren Žakob, a ostvario je i veliki uspeh u drami Mihaela Hanekea o demenciji, Ljubav koja je osvojila Zlatnu palmu 2012. godine.\nŽenio se dva puta. Prvi put sa glumicom Stefani Odran, a zatim sa Nadin Markvan, glumicom, scenaristkinjom i rediteljkom, sa kojom je imao troje dece.\nGodine 2017. kada je uradio još jedan film sa Mihaelom Hanekeom, Srećni krajevi, saznalo se da boluje od raka prostate i da nije želeo da se leči, a prošle godine je objavljeno da je sve lošijeg zdravlja i da postepeno gubi vid.


Jedna mama-tri vrste porođaja: Koji je ''najlakši''?\nJedna majka troje dece, svako je rodila na različit način. Prenosimo vam njeno iskustvo:\n“Dok sam bila trudna, imala sam predstavu o tome kako izgleda savršen porođaj. Pohađala sam školu za trudnice, čitala knjige, meditirala...\nMeđutim, porođaj je mnogo drugačiji od onoga što čujete u školi, čitate u knjizi i zamišljate u svojoj glavi. Kao roditelji, učimo da radimo najbolje što možemo s onim što imamo. Sada, kada se osvrnem na svoja tri potpuno različita porođaja, osećam se srećnom što sam uspela da iskusim i vaginalni porođaj sa epiduralom i carski rez i vaginalni porođaj posle carskog reza bez ikakve analgezije.\nČesto me pitaju: ’Koji ti je bio najlakši?’ Iskreno, svaki je bio emocionalni i fizički izazov. Svaki je za rezultat imao rođenje prelepe zdrave bebe koju ću voleti i paziti do kraja života, što znači da je svaki bio savršen.\nVaginalni porođaj sa epiduralom\nTokom prvog porođaja, dobila sam indukciju u 40. nedelji. Lekar je trebalo da ode na odmor i nagovorio me da se podvrgnem indukciji. Možete reći da sam naivna, ali sam se složila. Međutim, moje telo nije dobro reagovalo na lek za indukovani porođaj i nakon nekoliko sati povraćanja, suza i užasnog bola, odlučila sam da uzmem epidural. Čak sam i tada osećala kontrakcije, ali mi se telo opustilo.\nZbog brzog širenja grlića, došlo je do pucanja i ušivena sam nedugo po porođaju. Osećala sam se pomalo izneverenom zato što mi je bio potreban epidural, kako bih se nosila s bolom, ali sam znala da sam odabrala pravu stvar. Moja ćerka došla je na svet sa nešto više od 2,8 kg i pupčanom vrpcom obmotanom oko vrata. Lekar mi je rekao da bi u slučaju da je beba veća, verovatno bilo još komplikacija. Možda je indukcija bila dobar izbor. Uspela sam odmah da je podojim i vrlo brzo smo napustile bolnicu. Porođaj me iscrpeo i fizički i psihički, ali mi je i dao neku novu snagu.\nDrugo dete došlo je na svet carskim rezom. Bila sam u parku i znala sam da nešto nije u redu. Otišla sam na pregled i svega posle toga se sećam kao kroz maglu: pištanja monitora, neuspelog indukovanog porođaja, lekarskih preporuka. Došao je na svet u 37. nedelji carskim rezom. Bila sam svesna tokom porođaja i mogla sam da čujem lekare koji pričaju o sportu, dok mi seku mišiće. To nije baš bio porođaj iz snova.\nRođen je sa zdravih četiri kilograma, ali je teško disao i smestili su ga na odeljenje intenzivne nege. Nisam mu ni lice videla četiri sata posle porođaja. Ležala sam sama i plakala. Sestre su dolazile u sobu da me povremeno obiđu i dale mi njegovu sliku.\nTo što nisam mogla odmah da ga uzmem u ruke i podojim me je mnogo mučilo, ali posle, kad sam počela da držim svoju lepu bebu u rukama, znala sam da je carski rez bio jedino rešenje. Iako je oporavak trajao duže, nego posle prvog porođaja, sve je bilo podnošljivo. Svoju trogodišnjakinju nisam mogla da nosim, ali sam joj to nadoknađivala dodatnim maženjem. Trebalo mi je dobrih godinu dana da steknem dovoljno snage u trbušnom mišiću i uradim trbušnjak, ali sam mogla da dojim svoju bebu, šetam i generalno obavljam sve dužnosti jedne mame, od trenutka kad smo se ponovo sreli u bolnici.\nVaginalni porođaj posle carskog reza i bez epidurala\nTokom treće trudnoće, moj ginekolog me je neprekidno pitao da li želim da zakažem carski. Odbijala sam, jer su nalazi pokazivali da sam dovoljno spremna da se treći put porodim prirodnim putem.\nMoj cilj je bio da ovog puta ne uzimam epidural i nakon gomile pročitanog i sticanja podrške najbližih, odlučila sam da pokušam.\nKontrakcije su počele još u kući. Šetala sam po komšiluku, istuširala se i nalakirala nokte. Kad su kontrakcije postale dovoljno jake, da tokom njih ne mogu da govorim, otišli smo u bolnicu. Sećam se da su me dva puta pitali da li želim epidural, ali sam odbila. Vodenjak mi je ubrzo pukao i rodila sam sina pola sata nakon što sam stigla u bolnicu. Bio je zdrav i ja sam bila srećna što sam mogla da ga rodim onako kako sam želela.\nNajbolji način da se porodite\nNeki kažu da su se odlično osećali posle prirodnog porođaja. Sve u svemu, ja sam se osećala odlično (i gladno i umorno) posle svakog porođaja. Štaviše, jedina razlika između njih je moj stav i to kako sam ih zamislila, u odnosu na realno stanje. Porođaj bez epidurala nije ni teži ni lakši od indukovanog porođaja sa epiduralom ili carskog reza. Svi su podjednako veliki izazov i daju podjednako veliku nagradu.\nShvatila sam da ne postoji ‘pravi’ način da se rodi beba, jer sve vrste porođaja uključuju planiranje, odlučivanje, umor, bol, glad i oporavak. Sve vrste porođaja zahtevaju snagu i veru da možemo učiniti nešto tako teško. Što je najvažnije, svaki od njih za rezultat ima najvoljenije biće na svetu”.\nNa samom kraju Vam predstavljamo našu partnersku kompaniju Quest sa svojim novim testom očinstva. QUEST DNK test očinstva Vam može pomoći da razjasnite nedoumice vezane za poreklo.


Uslovi korišćenja | ShopTehnika\nFutrole za teblet (4)\nOprema za servere (49)\nHard diskovi (16)\nMreža oprema (5)\nMreža - kartice (7)\nMreža - ruteri (29)\nMreža - switch (28)\nPrinteri mono laser (12)\nOprema za ink jet i plotere (67)\nOprema za kolor lasere (83)\nDodatni potrošni materijal (10)\nOprema za dronove (37)\nGaming stolica (23)\nFoto video oprema (58)\nPažnja: molimo vas da pažljivo pročitate uslove korišćenja pre upotrebe internet sajta. Korišćenjem naše internet prodavnice potvrđujete da ste pročitali, razumeli i prihvatili ove uslove korišćenja (u daljem tekstu: Uslovi). HK d.o.o. zadržava pravo da u bilo kom trenutku izmeni Uslove unošenjem izmena u ovaj tekst. Predlažemo da pre svake kupovine posetite ovu stranicu i proverite da li je došlo do izmena u Uslovima.\nNije dozvoljeno menjati sadržaj ovog sajta ni na koji način, niti ga reprodukovati ili javno prikazivati, distribuirati ili na drugi način koristiti u javne ili komercijalne svrhe. Ukoliko želite da koristite sadržaje objavljene na ovom internet sajtu u druge svrhe od ovde navedenih potrebno je da nas kontaktirate radi dobijanja dozvole.\nObjavljujete ili prenosite na internet sajt svaki materijal koji je preteći, nepristojan, uvredljiv, pornografski ili zlostavljački. Takođe materijal kojim možete inicirati rasnu mržnju, uzrokujete uznemiravanje ili bilo koje neprijatnosti usled kršenja privatnosti, poverenja određenim diskriminacionim, pretećim ili izazivačkim komentarima.\nZaštita privatnosti ličnih podataka korisnika sajtova je od najvećeg značaja za našu kompaniju. Sve aktivnosti na internetu usklađene su sa propisima Republike Srbije, a takođe prate intenciju GDPR.\nPodacima o ličnosti smatraju se oni podaci koji otkrivaju Vaš identitet, npr. Vaše ime i prezime, adresa, broj telefona ili e-mail. H.K. d.o.o. ne prikuplja podatke o ličnosti bez vaše dozvole tj. ukoliko vi niste voljni da nam ih date npr. kada poručujete proizvod ili se prijavljujete za newsletter.\nPrihvatanjem ovih Uslova dajete izričit pristanak tj. saglasnost da H.K. d.o.o. , povezana lica i njeni poslovni partneri, prikupljaju, obrađuju, te međusobno prosleđuju i razmenjuju podatke navedene u porudžbenici, kao i podatke o porudžbinama u svrhu brige o kupcima i marketinga, rešavanja reklamacija, kao i praćenja preferencija — potreba potrošača, kako bi H.K. d.o.o. ocenila da li ste zadovoljni kvalitetom pruženih usluga i proizvoda. Sve posredovane informacije su sigurne, nećemo ih ni pod kojim uslovima zloupotrebiti niti prodavati na tržištu, što Vam osigurava potpuno sigurno i bezbedno poslovanje i saradnju sa H.K. d.o.o. . Svi zaposleni naše Internet prodavnice (i poslovni partneri) odgovorni su za poštovanje načela zaštite privatnosti.\nPobrinućemo se da se uvek možete brzo i jednostavno odjaviti u slučaju da više ne želite da primate e-mailove sa našeg sajta. Potrošače koji odluče da se odjave od newsletter-a, to mogu učiniti tako što će poslati e-mail. Preduzima sve mere kako bi maksimalno osigurala lične podatke. Ti podaci su brižljivo osigurani od gubitka, uništavanja, izmena, falsifikovanja, manipulacije i neovlašćenog pristupa ili upotrebe.\nH.K. d.o.o. preporučuje svim roditeljima ili starateljima da decu uče bezbednom i odgovornom postupanju sa ličnim podacima na internetu.\nKako bismo Vam omogućili bolje korisničko iskustvo pregledanja sadržaja na sajtu www.hkshop.rs i kako bi ova stranica funkcionisala ispravno, moramo vršiti konstantna unapređivanja. Zato ova stranica mora poslati Vašem računaru malu količinu informacija (tzv. kolačići ili cookies). U skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti smo u obavezi da obezbedimo Vaš pristanak pre slanja kolačića. Blokiranjem kolačića i dalje ćete biti u mogućnosti pregledanja sadržaja, ali Vam određene mogućnosti neće biti dostupne.\nOstavljanjem mail adrese dajete saglasnost da Vam se obaveštenja i dokumentacija koja se odnose na ugovor o prodaji šalju u elektronskom obliku, na mail adresu koju ste ostavili . Komuniciraćemo sa Vama putem elektronske pošte (email) ili obaveštenjima koja će objavljivati na ovom sajtu, a u posebnim slučajevima i telefonom.\nU nastavku ćete pronaći sve informacije o prirodi i obimu obrade vaših ličnih podataka od strane HK d.o.o. , MB:20906570, (u nastavku „HK d.o.o.“ ili „mi“ ).\nSve vaše lične informacije tretiraju se kao poverljive, a HK d.o.o. i/ili naši pouzdani partneri ih čuvaju na adekvatan način (za više informacija pogledajte odeljak: Ko ima pristup Vašim podacima?).\n2.1. Kupovina/porudžbina u www.hkshop.rs prodavnici/web sajtu/aplikaciji\nwww.hkshop.rs kao trgovac je po samom Zakonu o zaštiti potrošača ("Sl. glasnik RS", br. 62/2014, 6/2016 - dr. zakon i 44/2018 - dr. zakon) ovlašćena da prikuplja podatke o svojim kupcima. Vaši podaci su nam neophodni za zaključenje ugovora o prodaji na daljinu, kreiranje porudžbine, radi ispunjenja obaveza iz ugovora o prodaji – realizaciji isporuke, naplate, prijema i rešavanja reklamacija.\nU procesu kupovine online potrebno je da unesete svoje podatke u predviđena polja (ime, prezime, e-mail, broj telefona, adresu). Kupovinu možete realizovati iako niste registrovani na sajtu Tehnomanije, kao gost. Podatke prikupljene na ovaj način koristimo isključivo radi izvršenja ugovora o prodaji, što obuhvata upravljanje i praćenje porudžbina i komunikaciju sa Vama.\n2.2. Otvaranje korisničkog naloga na www.hkshop.rs sajtu/aplikaciji\nHK d.o.o. prikuplja i obrađuje Vaše podatke prilikom kreiranja korisničkog naloga na www.hkshop.rs sajtu ili aplikaciji. Podaci koje prikupljamo su ime, prezime, e-mail, broj telefona.\n2.3. Kontaktiranje sa www.hkshop.rs – različite vrste upita (kontakt e mailom, telefonom, putem društvenih mreža)\nNa našem sajtu, kao i prilikom registracije, www.hkshop.rs će Vam ponuditi uslugu slanja obaveštenja o aktuelnim ponudama i promocijama na mail, viber ili SMS I tom prilikom treba da ostavite sledeće podatke: ime i prezime, broj telefona – ako je u pitanju viber ili sms, adresu e-pošte ako je u pitanju newsletter-a na mail, i opciono godinu rođenja i pol.\nUz Vašu saglasnost, beležimo Vaše ponašanje kao korisnika naše internet stranice NASA STRANICA, mobilnih aplikacija i newslettera. Ocena ponašanja korisnika podrazumeva pre svega podatke o odeljcima na kojima se zadržavate i na linkove, koje tamo koristite. Na taj način kreiramo personalizovane korisničke profile sa Vašim ličnim podacima i/ili sa podatkom o vašoj e-mail adresi kako bismo omogućili kreiranje reklamne ponude od strane Tehnomanije u obliku newslettera, on-site reklame i štampanog materijala, prilagođene vašem ličnom interesovanju i time poboljšamo našu ponudu.\nwww.hkshop.rs obrađuje Vaše podatke prilikom posete ove internet stranice, prilikom korišćenja aplikacija i drugih platformi. Tom prilikom se razmenjuju različiti podaci između Vašeg uređaja i našeg servera, pri čemu može da se radi o podacima o ličnosti. Podaci prikupljeni na taj način se, između ostalog, koriste za optimizaciju naše internet stranice ili u svrhu prikazivanja reklama u pretraživaču Vašeg uređaja.\nPodatke na društvenim mrežama velikim delom obrađuje sam operater, i na taj deo IME NASE FIRME ima ograničen uticaj.\nPodake prikupljene na društvenim mrežama na osnovu pristanka- komentare, video snimke, slike, lajkove…objavljuje operater. I HK d.o.o. ih ne deli sa trećim licima i zadržava pravo brisanja nezakonitih sadržaja, komentara mržnje, eksplicitni sadržaj i podatke koji predstavljaju krivično delo.\nda zatražite brisanje Vaših ličnih podataka ukoliko se obrada zasniva na Vašem pristanku. Pristanak možete opozvati u svakom trenutku, tako što ćete se odjaviti na način koji smo predvideli (slanjem poruke na određeni broj ili preko određenog linka) kao i slanjem poruke na mail adresu info@hkshop.rs registrovanu u APR-u. Ukoliko je osnov zakon ili legitimni interes, ne možemo udovoljiti Vašem zahtevu za brisanjem podataka;\nda ograničite obradu Vaših podataka ukoliko smatrate da je obrada nezakonita, ako ste istakli prigovor ili ako smatrate da www.hkshop.rs više nisu potrebni Vaši podaci;\nda podnesete prigovor na način na koji obrađujemo Vaše podatke, čak i u slučajevima kada nije sporno da podatke obrađujemo u skladu sa Zakonom;da uputite pritužbu Povereniku za zaštitu podataka o ličnosti, u skladu sa Zakonom.\nOva Politika stupa na snagu dana 18.05.2020 godine.\nH.K. d.o.o. vrši isporuku na teritoriji cele Srbije, za sve porudžbine u saradnji sa kurirskom službom. Za porudžbine čiji je iznos preko 3.000,00 dinara, isporuka je besplatna. Cena dostave će biti vidno označena prilikom kupovine u korpi.\nIsporuka porudzbenica ispod navedenog iznosa se naplacuje po cenovniku kurirske službe.\nSva roba koje je naručena do 12h svakog radnog dana, biće predata kurirskoj slu.žbi za dostavu krajnjem kupcu u zakonski propisanom roku.\nU slučaju da poručenu robu, zbog prevelike potražnje trentuno nemamo na stanju, kupcu će biti ponuđen zamenski proizvod istog ili većeg cenovnog ranga, ili će mu biti vraćen novac.\nUkoliko sa uređajem kupljenim putem našeg sajta imate neki problem ili pitanje, možete nas kontaktirati na mail ingo@hkshop.rs radnim danima od 10-16h.\nGarancija na saobraznost artikala koji se smatraju potrošnom robom može biti manja od 24 meseca. U takve artikle spadaju baterije za uređaje (telefona, tableta i laptopova), toneri, kertridži, glave štampača ...\nGarancija na takve artikle iznosi 6 meseci, ukoliko proizvođač nije drugačije propisao.\nZa dodatne informacije o garancija možete nas kontaktirati na info@hkshop.rs\nDOA – Dead on Arrival je reklamacija u trenutku instalacije ili prvog puštanja u rad, što podrazumeva:\nisporučeni proizvod je oštećen, nedostaju mu neki delovi (nekompletan je), ili ne odgovara projektovanoj nameni ili specifikaciji.\nU ovom slučaju problem se mora evidentirati na licu mesta, tako što kupac pred kurirom proveri robu i ukoliko nešto nije u redu, odmah prijavi neispravnost. Ukoliko kurir ne sačeka da kupac proveri paket, rok za prijavu oštećenja je 24 sata, nakon čega će kurirska služba poslati kurira da sačini zapisnik, a kupac o problemu treba obavestiti i naš shop na mail info@hkshop.rs . Ukoliko je paket koji Vam je kurir dostavio oštećen možete odbiti pošiljku.\nU ovom slučaju, robu možete odneti u neku od naših maloprodaja, ovlašćeni servis, ili ako ste uređaj kupili preko web-a, kontaktirati naš mail info@hkshop.rs koji će uputiti kurirsku službu da preuzme neispravan uređaj i dostavi ga našoj službi reklamacija.\nKod prijema robe koja nije bila ispravna pri pokušaju instalacije ili kod prvog puštanja u rad (DOA), serviser je u obavezi da pre zamene robe ili vraćanja novca proveri opravdanost reklamacije i kompletnost reklamiranih uređaja. Nakon toga se donosi odluka o tome da li će se isporučiti novi proizvod ili će novac biti vraćen.\nReklamacije na funkcionalnu ispravnost proizvoda prilikom instalacije ili prvog puštanja u rad (DOA), biće prihvaćena samo ako se reklamirana roba vraća kompletna, neoštećena, u originalnoj ambalaži i ako je ovlašćeni serviser potvrdio navode kupca.\nUkoliko se tokom eksploatacije uređaja dogodi kvar koji nije uzrokovan nepravilnim korišćenjem uređaja, isti možete doneti u najbliži ovlašćeni servis ili kontaktirati naš mail info@hkshop.rs koji će uputiti kurira na Vašu adresu da preuzme neispravnu robu. U roku od 8 od dana reklamiranja uređaja u našoj maloprodaji i servisu ili dana kada je reklamacija izjavljena putem mail-a info@hkshop.rs, dobićete odgovor na Vaš zahtev nakon čega će reklamacija biti rešena u primerenom roku.\nUz uređaj je neophodno dostaviti originalni garantni list (u slučaju da je Trgovac za robu dao više od 24 meseca garancije) i kopiju računa. Sve komponente adekvatno upakovati kako bi izbegli eventualna oštećenja pri transportu, a najbolje u originalnom pakovanju i obavezno poslati kompletan uređaj (npr. punjač, sa telefonom, daljinski sa TV-om, svi zvučnici 5.1 sistema…)\nVaše uređaje možete predate na reklamaciju slanjem mail na info@hkshop.rs radnim danima od 10-16h, radi preuzimanja uređaja kupljenih putem sajta ili Halo Shopa, kao i radi informacija o kontaktima ovlašćenih servisa.\nPoštovani potrošači, u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača (u daljem tekstu: Zakon) H.K. d.o.o. odgovara za nesaobraznost robe koju prodaje u periodu od 2 (dve) godine od datuma vaše kupovine. Zakonska odgovornost H.K. d.o.o. ne postoji ako isporučena roba:\nH.K. d.o.o. ne preuzima nikakvu odgovornost za podatke na računaru, hard disku ili bilo kom drugom uređaju koji služi za smeštanje podataka.\nZa uređaje za koje proizvođač ne nudi posebne pogodnosti (npr. ispravno funkcionisanje stvari u periodu dužem od 2 godine) H.K. d.o.o. nije u obavezi da izda garantni list. Garancija predstavlja voljni korak izdavaoca (proizvođača ili trgovca) kojim on nudi posebne pogodnosti za potrošača, ali isključivo veće od zakonom predviđenih.\nU slučaju vraćanja robe i povraćaja sredstava kupcu koji je prethodno platio nekom od platnih kartica, delimično ili u celosti, a bez obzira na razlog vraćanja, H.K. d.o.o. je u obavezi da povraćaj vrši isključivo preko VISA, EC/MC i Maestro metoda plaćanja, što znači da će banka na zahtev prodavca obaviti povraćaj sredstava na račun korisnika kartice.\nLaptop HONOR MagicBook X15 Win10 Home/15.6"IPS FHD/i3-10110U/8GB/256GB SSD/FPS/Alu/siva RSD 65.109\nTastatura+miš LENOVO Professional bežični set/4X30H56829/US/crna RSD 8.836\nMiš LENOVO bežični/Laser/4X30H56886/crna RSD 3.023\nSmartphone ONEPLUS Nord CE 5G 8GB/128GB/crna RSD 47.999\nTorba HP 14.1" Renew Business/3E5F9AA/crna RSD 2.976\nElektrični trotinet SEGWAY NINEBOT KickScooter E25E/tamno siva RSD 50.010RSD 51.999\nTelevizor TOSHIBA 50QA4C63DG/QLED/50"/Ultra HD/smart/Android/crna RSD 65.996RSD 58.908\nDock MICROSOFT Surface Docking 2/199W/4K 60 Hz/2f USB-C/2b USB-C video/2b USB-A/1GB Etht RSD 27.594\nTelevizor SAMSUNG UE43TU7092UXXH/LED/43"/UHD/smart/Tizen/crna RSD 46.351\nSwitch TP-LINK TL-SG1005D Gigabit/5x RJ45/10/100/1000Mbps/plasticno kuciste RSD 2.232