Aktuelno Arhive - APARTMANI SAVO ZLATIBOR\nIzdavanje apartmana sindikalnim organizacijama\nU skladu sa poslovnom politikom Apartmani Savo sa Zlatibora nude mogućnost poslovne saradnje sindikalnim i drugim radničkim organizacijama.\nIskoristite našu promotivnu ponudu i obezbedite za vaše članove smeštaj u našim apartmanima po vrlo pristupačnim cenama uz plaćanje na više mesečnih rata. Takođe, Apartmani Savo mogu da vam ponude i prevoz do naših apartmana.\nZa više informacija posetite našu kontakt stranu i popunite on line formular ili nas pozovite na naše brojeve telefona.\nRiblja čorba na Zlatiboru za Novu Godinu\nTuristička organizacija Zlatibora tradicionalno organizuje doček Nove godine na Kraljevskom trgu na Zlatiboru. Kao i svake godine, tako i za doček 2018. na Zlatiboru nas očekuje veličanstvena zabava uz najpoznatija imena naše estrade.\nTuristička organizacija Zlatibora objavila je spisak umetnika koji će zabavljati Zlatiborce i njihove goste za predstojeći novogodišnji doček. U Novu 2018. godinu Zlatiborci i njihovi gosti ući će uz Jelenu Tomašević i njene najveće hitove. Dan ranije, na Kraljevskom trgu, svi prisutni moći će da se zagreju uz rok svirku poznate srpske muzičke grupe Riblja čorba. Reprizu Nove godine Zlatiborci će obeležiti uz najveće hitove Tonija Cetinskog, a drugog januara na Zlatiboru gostuje Lexington bend.\nKao i svake godine, i za predstojeći doček očekujemo dobru zabavu i sjajnu muziku.\nApartmani Savo Zlatibor vas pozivaju da ne propustite najveću žurku na našim prostorima, te da provedete nekoliko nezaboravnih dana na našoj najlepšoj i najpopularnijoj planini.\nVaša zabava je naša obaveza. Dovoljno je da nas kontaktirate i mi ćemo vam rezervisati seštaj u našim lux apartmanima.\nSve informacije oko boravka u našoj vili i na Zlatiboru možete dobiti popunjavanjem on line formulara na našoj kontakt strani ili pozivom na naše brojeve telefona.\nNovi slučaj vršnjačkog nasilja prijavljen je u osnovnoj školi u Ivanjici, gde su navodno stariji učenici skinuli pantalone prvaku nakon što nisu uspeli od njega da iznude novac.Roditelj koji je želeo da ostane anoniman tvrdi da je reč o nekoliko sedmaka i osmaka koji su danima unazad na razne načine mučili nekoliko sedmogodišnjih dečaka. – Oni su ih uvodili u ve-ce, gasili svetla da ih kamera ne bi snimila, držali ih za ruke i vezivali, lepili im traku na usta ili im držali šaku na ustima da ne bi vrištali, skidali im pantalone i slikali ih gole, a tražili su im i novac. Uz pretnje, deca su ćutala danima, a tek kada se jedan od njih požalio roditeljima, klupko je počelo da se odmotava – priča ovaj roditelj i dodaje da deca u strahu danima nisu smela da idu u toalet, niti da izlaze tokom odmora. On ističe da je kolektiv škole upoznat sa situacijom, kao i da ovo nije usamljen slučaj. – Ovakve stvari se dešavaju mesecima. Juče su se učenici gađali staklenim flašama… – priča otac i dodaje da će sledeće nedelje biti organizovan roditeljski sastanak i nastavničko veće.\nSpisak dobitnika – nagradna igra pronađi zlatni ključ\nNagradna igra Pronađi zlatni ključ završena je 30.11.2017 godine u 23:59.\nOsoblje Apartmani Savo Zlatibor čestita svim dobitnicima, dok ostale posetioce sajta poziva da se uključe u sve naredne akcije koju ćemo priređivati za vas.\nPrvo mesto – tri noćenja:\nBojana Ristić – Smederevo – broj telefona: 063/8275-XXX\nDrugo mesto – jedno noćenje:\nNataša Vučićević – Beograd – broj telefona: 060/0311-XXX\nTreće mesto – 10% popusta na boravak u Apartmanima Savo:\nKsenija Petrović – Beograd – broj telefona:062/244-XXX\nDobitnici prve i druge nagrade svoje nagrade mogu svoje nagrade da iskoriste do 25. decembra 2017. godine.\nDobitnik treće nagrade svoju nagradu može da iskoristi u toku cele godine.\nSve dobitnike molimo da nam se jave, kako bi potvrdili svoju nagradu.\nNagradna igra – pronađi zlatni ključ\nApartmani Savo vam poklanjaju tri besplatna noćenja u našim apartmanima do 25. decembra 2017. godine.\nPravo učešća u nagradnoj igri imaju svi punoletni državljani Srbije.\nNagradna igra pronađi zlatni ključ traje od 20.11.2017. do 1.12.2017. godine. Pravo učešća imaju svi punoletni državljani Srbije. U navedenom periodu na nekoj od stranica sajta možete pronaći ključeve. Potrebno je da prikupite dva srebrna i jedan zlatni ključ. Pošto na nekoj od stranica pronađete ključ potrebno je da kliknete na njega i popunite vaše podatke za svaki pronađeni ključ, kao i da u poruci iskopirate link sa stranice na kojoj ste pronašli ključ ili da jednostavno upišete na kojoj stranici ste ga pronašli. Prva tri korisnika koja pošalju linkove ka stranama na kojima su pronašli dva srebrna i jedan zlatni ključ dobijaju nagrade i to sledećim redom:\nPrvo mesto: Tri besplatna noćenja u našim apartmanima uz obavezu da ih iskoriste do 25. decembra 2017. godine.\nDrugo mesto: Jedno besplatno noćenje u našim apartmanima uz obavezu da nagradu iskoristi do 25. decembra 2017. godine.\nTreće mesto: 10% popusta za boravak u našim apartmanima nevezano za period boravka.\nVaši Apartmani Savo\nNova godina na Zlatiboru – Anketa\nNova godina se bliži, a euforija počinje polako da raste.\nPojedini gradovi u Srbiji, poput Beograda su već zasijali u raskošnoj novogodišnjoj rasveti. Devojke i mladići već pažljivo proučavaju ponudu koju im nude razni klubovi širom Srbije, traži se najpovoljnija ponuda, koja će odgovarati očekivanom kvalitetu. Takođe, nemali je broj onih koji uplaćuju turističke aranžmane za novogodišnji doček.\nU koju kategoriju vi spadate? Da li više volite da najluđu noć provedete kod kuće ili biste pre Novu godinu dočekali na nekoj od otvorenih gradskih žurki, koje se tradicionalno organizuju po trgovima ili spadate u kategoriju koja najviše voli novogodišnje romantično veče u prelepoj vili okićenoj belim snežnim pokrivačem?\nPopunite anketu koju su za vas pripremili zaposleni u Apartmanima Savo i pogledajte rezultate anketiranih posetilaca sajta. Možda vam ova anketa pomogne u odluci gde da dočekate Novu 2018. godinu.\nGRATIS NOĆENJE ZA NOVU GODINU U APARTMANIMA SAVO\nApartmani Savo pažljivo osluškuju želje svojih gostiju i baš za Novu godinu smo odlučili da vam poklonimo najlepši novogodišnji poklon – BESPLATNU NOVOGODIŠNJU NOĆ U NAŠIM APARTMANIMA.\nAPARTMANI SAVO VAM POKLANJAJU BESPLATNO NOĆENJE ZA NOVU GODINU U NAŠOJ VILI.\nSvi posetioci Zlatibora slažu se da je novogodišnji doček na Zlatiboru nezaboravan. Apartmani Savo, udaljeni samo 500 metara od centra Zlatibora nude vam mogućnost da potpuno besplatno dočekate Novu godinu u našim apartmanima. Budite naši gosti, a mi ćemo izaći u susret svim vašim zahtevima.\nZainteresovani koji rezervišu naš apartman do kraja novembra za četiri noćenja u periodu od 29. decembra do 5. januara dobijaju gratis peto noćenje.\nUgrabite priliku i već u novembru rezervišite najlepši novogodišnji poklon za vas i vaše najdraže. Rezervišite smeštaj u našoj vili, a mi ćemo se potruditi da u Novu godinu uđete u sjajnom raspoloženju.\nZa više informacija pozovite nas na naše brojeve telefona ili popunite on line formular na našoj kontakt strani.\nZlatibor alternativa moru\nPlanina Zlatibor uz Beograd je najposećenija turistička destinacija u Srbiji. Dobra infrastruktura, pregršt sadržaja i čist vazduh ključni su razlozi zbog kojeg Zlatibor veliki broj ljudi posećuje tokom čitave godine.\nZbog prosečne nadmorske visine od 1000 metara Zlatibor je idealno mesto za pripreme sportista, organizovanje sportskih i drugih kampova i lečenje respiratornih i drugih bolesti.\nJedan od naših najpopularnijih odbojkaša u istoriji, Vanja Grbić, baš na Zlatiboru je otvorio soju školu odbojke.\nJedna od najvećih letnjih atrakcija na Zlatiboru tokom leta je vrh Tornik, koji punim kapacitetom radi tokom čitave godine iako leti nema skijanja. Glavne atrakcije Tornika leti su žičara, bob, tjubing i druge atrakcije.\nProsečna cena ski pass-a na Kopaoniku za predstojeću sezonu iznosiće oko 16.000 dinara za sedam dana, dok je za Staru Planinu sedmodnevni ski pass oko 8.000 dinara. Više informacija na Blic.rs\nPopust 15% za kompletan ski pass\nI ove godine obezbedite popust na ranu uplatu ski pass-a. Kako je najavilo JP Skijališta Srbije popust za ski pass od 15% važiće za rani booking, koji počinje za 14 dana. Iskoristite priliku da obezbedite za sebe povoljne cene ski pass-a, ali i smeštaj na Zlatiboru u lux apartmanima Savo uz popust od 10%. Podsećamo vas da za sve rezervacije preko našeg sajta odobravamo popuste od 10% na sedam i više noćenja. Pogledajte opise naših apartmana ovde i rezervišite vaš smeštaj kod nas preko naše kontakt strane.\nBranešci ugroženi požarom\nVatrogasne ekipe iz Čajetine pokušavaju da obuzdaju požar koji je oko podne buknuo u selu Branešci ispod Zlatibora.\nVatra, koju je izazvala žica koja se otkinula sa dalekovoda, zahvatila je deo hrastove šume na veoma nepristupačnom terenu u ataru zaseoka Rajevci, tik iznad magistralnog pravca Užice – Zlatibor.\nStanovništvo i objekti za sada nisu ugroženi, mada se najbliže kuće nalaze na 200 metara od terena na kome gori šuma i nisko rastinje. Više na portalu Oglasna tabla


Koji politički sustav preferiraju LGBTI osobe u BiH? - LGBTI.ba\nLGBTI populacija nije homogena. Seksualni ili rodni identitet ne diktira nužno sve socijalne i političke akcije niti određuje političke preferencije. Iako je činjenica da je liberalna demokratija politički sustav koji je poslužio LGBTI osobama da ostvare svoja fundamentalna prava, ne znači da gej ili trans* osoba smatra da je to idealni politički sustav kojemu treba težiti. Uvijek treba imati na umu da to nije jedini identitet koji osoba posjeduje, niti da ona nužno podržava identitarnu politiku (kao što je to slučaj sa queer ljudima koji/e su protiv cjelovitih, čvrstih i determiniranih identiteta). Povijest je također pokazala da trans* i neheteroseksualne osobe koje i dalje mogu ostvariti neku privilegiju u patrijarhalnom društvu (obično je riječ o gej muškarcima koji, uvjetno rečeno, izgledaju kao heteroseksualci) imaju tendenciju da čak podržavaju političku desnicu, a da su lezbijke zbog dvostruke isključenosti i nasilja koje trpe i kao žene i kao lezbijke, sumnjičave prema bilo kojem političkom sustavu.\nU BiH živi generacija koja je iskusila kolaps socijalizma i tranziciju u liberalnu demokratiju, ali i nova generacija koja i poznaje jedino tranziciju. Zbog toga je situacija za bh. LGBTI populaciju još specifičnija. Odlučile smo pitati izravno njih koji je to politički sustav koji oni/e smatraju idealnim i kako ga uklapaju sa svojim LGBTI identitetima.\n“To je demokratija, međutim, demokratija je vladavina većine uz obezbijeđena prava za manjine, što kod nas i nije baš tako”, rekla nam je S. Đ. iz Višegrada. “Mislim da u našoj zemlji ima demokratije, ali samo onoliko koliko je političarima dovoljno da dobiju izbore. Obični ljudi je ne koriste koliko bi mogli, vjerovatno jer su i dalje u strahu da ‘može biti gore’, aludirajući na rat. Tako da, bolje šuti, nego se bori za svoja prava. Mislim da ljudi i ne znaju šta je demokratija. Ipak sam optimistična, smatram da smo, gledajući unazad 10 godina, napredovali, ne u tolikoj mjeri u kojoj bismo mogli, ali sigurna sam da jesmo jer to osjetim kroz razgovore sa ljudima. Kada sam se tek autovala, većina ljudi bi me odbacila, a to je bilo prije 7 godina. Sada kad kažem da sam lezbejka, mladima je to ok. Informisani su više. Ima više organizacija koje su tu kao podrška za pripadnike/ce LGBTIQ populacije.”\nDa je demokratija idealna kada bi se sprovodila, misli i Dž. P. iz Zenice: “Po meni je najbolji politički sistem socijalni liberalizam, ne samo zato što bi se odlično uklopio sa mojim seksualnim identitetom, nego zato što bi trebao da se uklopi sa svačijim identitetom, te da svima pruži podjednake šanse i slobode. Međutim, malo gdje u svijetu se na pravilan način sprovodi državno uređenje, jer po definicijama i demokratija bi trebala da zaštiti svačija prava.”\nZ. Iz Mostara navodi “nordijski model” kao idealan model za političko bivstovanje LGBTI osoba: “Činjenica je da najveći stupanj sloboda i zaštite LGBTI osobe uživaju u zemljama liberalne demokracije, odnosno, zapadnim, kapitalističkim zemljama. Kao netko tko je ideološki lijevo, za mene bi idealan sustav bio onaj koji već postoji u skandinavskim zemljama, tzv. nordijski model. Odnosno, sustav koji kombinira najbolje prakse iz kapitalizma i socijalizma. To mi se čini kao dobitna kombinacija, jer kapitalizam stavlja jak naglasak na pojedinca i individualne slobode, a socijalizam naglašava važnost društvene solidarnosti. Društveni sustav utemeljen na vrijednostima solidarnosti i poštivanja individualnih sloboda je, po meni, idealan sustav za svaku LGBTI osobu i pripadnika/cu bilo koje druge manjinske zajednice.”\nO “nordijskom modelu” govori i M. N. iz Tuzle: “Ne postoji idealan sistem vladanja, međutim, na primjerima nekih evropskih modela moguće je vidjeti koji sistemi te izazove na dobar način rješavaju. Tu se posebno ističe socijalizam nordijskih država, čiji su građani/ke zdravstveno i socijalno osigurani. Besplatno školovanje u Njemačkoj ne samo za Nijemce/Njemice, nego i za strane državljane/ke, je financijski teret državi, ali oni to na druge načine kompenziraju, i na taj način ostvaruju fantastične rezultate, ne samo za pojedinca/ku nego i za ekonomiju cijele države. Smatram da je idealan sistem onaj koji daje svim građanima/kama jednaka prava na sve te mogućnosti. Demokratski socijalizam, nazovimo tako taj neki sistem, je prema mom mišljenju najoptimalniji. Država ravnopravno dijeli sredstva i mogućnosti svim građanima/kama bez obzira na stalež i porijeklo, a isto tako omogućava dovoljno demokratskih sloboda da građani/ke mogu uticati na odluke koje većina smatra nedemokratskim ili pogrešnim. Što se tiče identiteta kao LGBTI, također uzimam kao primjer nordijske zemlje i Njemačku. Socijalizam u svojoj srži omogućava ista prava i mogućnosti za sve građane/ke, time i za LGBTI osobe, diskriminacija je svedena na minimum, i naravno, otvorenost cijelog društva prema LGBTI osobama je dodatni plus. Naravno, sistem vladanja ne utiče u tolikoj mjeri na inkluzivnost LGBTI osoba koliko stav samog naroda. Iz tog razloga je od krucijalnog značaja dati narodu slobodu da odlučuje o tome. Njemačka, iako je najotvorenija zemlja Evrope prema LGBTI osobama, i dalje ne daje LGBTI osobama sva prava koja imaju u drugim državama: pravo na brak ne postoji, kao ni pravo na usvajanje djece. Primjer Irske je tu idealan da objasnim ulogu demokratskog odlučivanja. Irci/Irkinje su, iako nisu toliko otvoreni/e prema LGBTI osobama kao Njemačka, referendumom izglasali/e pravo na istospolni brak. Dakle, iz svih ovih primjera smatram da bi kombinacija socijalizma i demokratije bila idealan način vladanja, i da bi takvo društvo omogućilo svim građanima/kama, pogotovo LGBTI osobama, jednaka prava i jednake mogućnosti.”\nH. iz Tuzle smatra da je bitno da desnica nije na vlasti: “Ja na neki način naginjem ka ljevici. Socijalizam smatram da je, unatoč svi,m čak i negativnim stranama koje ima, ipak dosta dobar režim. Smatram da je bitno da desnica nije na vlasti, jer je onda situacija dosta otežana za sve osobe koje nisu ‘u skladu s tim’, a samim tim i za LGBTI osobe.”\nRazgovorom sa osobama LGBTI identiteta koje su ili autovane ili polu-autovane među bližnjima, došle smo do zaključka su one uglavnom demokratski orijentirane i da imaju povjerenja u sustav koji im pruža okvir za emancipaciju, ali zadržavaju skepticizam prema liberalno-ekonomskim modelima, imajući na umu i čvrstu ekonomsku bazu kao važan element za egzistiranje svih ljudi, uključujući i LGBTI osobe.\ndruštveno uređenje politički sistem politika


Libija: Sudanski plaćenici sa sedamdeset borbenih vozila odlaze ka gradu Sirte – Minber\nkol. 12, 2020 at 6:10 am\nLibija: Sudanski plaćenici sa sedamdeset borbenih vozila odlaze ka gradu Sirte\nSedamdeset borbenih vozila ozloglašene sudanske grupe Janjaweed odlaze ka gradu Sirte, na sjeveru Libije, javlja Anadolu Agency (AA).\nIz medijskog ureda vladine vojne operacije “Vulkan bijesa” navedeno je kako su borbena vozila sudanskih plaćenika snimljena u mjestu Briga, dok su odlazila ka gradu Sirte gdje će se boriti u redovima nelegitimnih snaga koje sa istoka Libije predvodi Khalifa Haftar.\nOzloglašena grupa Janjaweed tereti se za najteže ratne zločine i genocid u Darfuru.\nHaftarovu takozvanu “Nacionalnu vojsku Libije“ pored sudanske grupe plaćenika Janjaweed podržavaju i brojni drugi plaćenici poput pripadnika pobunjeničkih grupa iz Čada i plaćenici ruske Wagner grupe.\nLibiju je nakon svrgavanja Muammara Gaddafija 2011. godine razorio građanski rat. Nova vlada te zemlje osnovana je 2015. godine na temelju sporazuma pod pokroviteljstvom UN-a, ali napori za dugotrajno političko rješenje nisu uspjeli zbog vojne ofanzive snaga odanih generalu odmetniku Khalifi Haftaru.\nLegitimna Vlada Libije bila je na udaru Haftarovih snaga od prošlog aprila, a u nasilju je ubijeno više od 1.000 ljudi.\nVlada je u martu ove godine pokrenula operaciju “Mirna oluja” protiv Haftarovih snaga kako bi se suprotstavila njegovim napadima na glavni grad Tripoli i nedavno oslobođena strateška mjesta, uključujući vazduhoplovnu bazu al-Watiya i grad Tarhuna, posljednje uporište Haftara na zapadu Libije.


Otvoren VI Međunarodni sajam starih tradicionalnih, umjetničkih zanata i domaće radinosti – Goražde 2022.\nU okviru obilježavanja Dana nezavisnosti BiH\nSvečano otvaranje sajma upriličeno je danas na platou Trga branilaca u Goraždu, a potom je izvršena dodjela priznanja učesnicima i prijateljima manifestacije.\nOrganizator dvodnevnog sajma je Udruženje starih tradicionalnih, umjetničkih zanata i domaće radinosti „Stari grad“, a pored prodaje proizvoda, u okviru manifestacije održani su i edukativni programi.\nSajam koji predstavlja i podršku akciji „Kupujmo odmaće“ ciljano je organiziran u okviru programa obilježavanja Dana nezavisnosti BiH, države koja se može pohvaliti značajnim prirodnim resursima i bogatom tradicijom„Ovo je naš skroman doprinos obilježavanju Dan nezavisnosti BiH. Ova je zemlja čudo, s ogromnim potencijalima, ljepotama, vrijednim ljudima, samo to treba uobličiti, dati neku zakonsku formu i krenuti da se radi „- kazao je predsjednik Udruženja starih, tradicionalnih umjetničkih zanata i domaće radinosti „Stari grad“ Rehad Deljo.\nPodršku organizaciji sajma pružili su Vlada BPK i Grad Goražde, dok je manifestaciju otvorio savjetnik Federalnog ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Husnija Kudić, koji je naglasio značaj podrške domaćoj proizvodnji i zanatima.\n„Proizvodnja hrane danas u svijetu postaje prvorazredno pitanje i, pored odbrane, to je zapravo strateško pitanje za očuvanje svake države. U tom smislu, odgovornost svih nas treba biti na tom nivou, a s druge strane i komercijalna i robna poljoprivredna prozvodnja je jako isplativa. Svjedoci smo svega što se dešava u svijetu i zajedničke poljoprivredne politike EU idu u pravcu očuvanja okoliša gdje oni do 2030. godine planiraju smanjiti konvencionalnu a povećati organsku proizvodnju, što znači da će ponuda socijalno jeftine hrane biti manja i ona će biti skuplja i zato je vrlo strateški važno ulagati u domaću poljoprivrendu proizvodnju“ – naglasio je Kudić.\nOtvaranje sajma upotpunilo je i edukativno-stručno predavanje prof. dr. Behije Dukić i mr. Husnije Kudić o temama ˝Bolesti pčela i pčelinjeg legla˝ i ˝Poljoprivredne savjetodavne službe˝, koje se realizovalo u prostorijama Biznis centra Goražde. Također, predstavljena je foto izložba ˝30 godina nezavisnosti˝ u formi fotografije E. Sakić. Održan je i šahovski mini turnir Šahovskog kluba Goražde.\nSajam je otvoren danas i sutra, a svi zainteresovani sugrađani i gosti mogu ga posjetiti, razgledati ili pak nešto kupiti.


You are mmm - VIDEOMEDEJA | NEW MEDIA ART FESTIVAL\nYou are mmm, 3 min, Color, Stereo, Netherlands, 2016\nNakon što je studirala umetnost u Artez Art Academie u Arnhemu, potom sliku i tehnologije medija u School of Arts u Utrehtu u Holandiji, LottaSweetliv dugo godina se bavila slikarstvom. Od 2010. godine iznova je otkrila svoju ljubav prema pokretnoj slici. Počinje da pravi kratke filmove kombinujući video radove sa svojim slikarskim delima.\nLotin hipnotički san.


Njegove kolege iz svih bivših država nastupiće na koncertu u Tošetovu čast. Tom prilikom biće promovisane i pesme koje je snimio za života na engleskom jeziku i koje će biti objavljene na posthumnom albumu pod nazivom "Secret place".\nSlaven Ristveski, suprug Tošetove rođene sestre od dana kada je pevač poginuo preuzeo je svu brigu i organizaciju na sebe.\n- Ne postoje reči kojima se mogu opisati emocije u našoj porodici. To je beskrajna tuga koja će ostati zauvek. Nije tačno da vreme ublažuje bol. Čovek samo nauči da živi sa tugom i groznom istinom. Ali, nekada je dan dug kao godina - rekao je Slaven za "Novosti".\nSlaven je u pomenutom intervjuu ispričao kako je pevačeva soba i danas, jedanaest godina ksnije i dalje netaknuta.\n- Soba je ostala potpuno ista. Tu su sve fotografije, njegova odeća, igračke.\nU Tošetovu čast zapevaće i sestrić pokojnog pevača. Kristijan Risteski napraviće prvi korak u muzičkoj karijeri.\n- Bio sam u Londonu, u studiju Endija Rajta, koji je radio aranžmane i “mastering” za pesme koje će se naći na novom, posthumnom albumu mog ujaka. Endi je dobio ideju da snimim jednu pesmu. Dugo sam razmišljao i pristao sam. Odlučio sam da pevam o svom ujaku. Tekst pesme se sam izrodio iz naših dugih razgovora o Tošetu, pa zato i nosi toliko simboličan naziv - “Mi smo krv” - otkriva Kristijan za "Novosti".


Hotel Eden Geneve, hotel Швајцарска. Ograničeno trajanje ponude!\n135, rue de Lausanne, 1202\nulici 135, rue de Lausanne, pozicija mu je sever za grad Geneve, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.U hotelu Hotel Eden pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Geneve: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Porodičan.Hotel ima 54 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa JUNIOR SUITE DOUBLE BED SITTING AREA ON THE 6TH - FLOOR BALCONY LAKE VIEW KITCHENETTE. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Eden kreću se od 12 252 dinar - Srbija . Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: menjačnica.Aerodrom Cointrin se nalazi na oko 8 minuta kolima od hotela (4 kilomet(a)ra ).Ostali putnici su ovaj hotel ocenili ocenom 4 od 5.U blizini hotela možete videti spomenike kao što su: United Nations, Town hall.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nPrihvataju se kuÄ‡ni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Женева)\nU hotelu Mon Repos Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Geneve: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Poslovni cen\nU hotelu Hotel Drake-Longchamp pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Satelitska televizija. Kate\nU hotelu DRAKE SWISS Q HOTEL pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Le Grand-Saconnex: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Na 5 minuta kolima udaljenosti od ce\nU hotelu Minotel Longchamp pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Le Grand-Saconnex, a nalazi se u ulici 7 745 m -\nNa 18 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Rue Rothschild 55, a pozicija mu je sever za grad Geneve. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog h\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Geneve. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Pos\nSa kapacitetom od 40 soba/e svih kategorija (od soba tipa Standard two singles non smoking do soba tipa Room), Design Hotel F 6 nudi cene koje se kreću od 7 909 dinar - Srbija .Na 18 minuta hodom udal\nQuality Geneva City Center\nU hotelu Quality Geneva City Center pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Geneve: Satelitska televizija. Stil ovog hotela je Porodičan.Na 18 minuta hodom udal\nPresident Wilson ima 230 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Deluxe Single Room Lake View do soba tipa Junior Suite Lake View, a najniža cena je 30 420 dinar - Srbija . U hotelu Presid


SVET IGARA - PHONE ZONE - Like a Boss\nAko ste oduvek želeli da saznate kao izgleda prosečan MMO raid iz perspektive bossa, konačno ste dobili igru koja može to da vam demonstrira. Like a Boss je akcioni RPG u čijem tutorijalu moćni mega raid boss postaje žrtva dobro utreniranog raida. Sada je u „spirit” formi i bridi od želje za osvetom, te angažuje vas, low level monster boss kandidata, da pomrsite račune svim herojima u fantasy zemlji. Birate da li će to da bude Dragonkin, Undead ili Naga i krećete stazom slave (zla)...\nKampanja Like a Boss sastoji se od linearnog niza misija u kojima se mlatite sa AI herojima organizovanim u manje ili veće družine, sa klasičnom kompozicijom koja se sastoji od tenkova, dipiesera i hilera. Logično, vaša prva meta će uvek biti „the one in the dress”, da se izrazim rečima besmrtnog lorda Viktora Nefariusa AKA Nefariana, koji je sa balkona posmatrao ključni momenat UBRS raida i nervirao se. Ako ne znate o čemu pričam, niti vam je to smešno, Like a Boss nije igra za vas. Naime, njen kompletan šmek zasniva se na referencama na World of Warcraft i nekoliko drugih MMORPG naslova, koje ste morali da iskusite da bi vam likovi, situacije i njihovi komentari bili smešni.\nU igri, naravno, ima i loota (kakav bi to boss bio bez loota?), koji dolazi u formi recepata i sirovina uz pomoć kojih sastavljate oružje i delove oklopa. Igra je besplatna, a freemium momenti blagi i nenametljivi.


'Anatomija jednog skandala', istina koja će vas ili spasiti ili uništiti - Kultura - CroModa\nSarah Vaughan postala je opasna konkurencija u svijetu kriminalističkih romana kada je 2018. godine objavila knjigu 'Anatomija jednog skandala'\nOdmah po objavljivanju osvojila je srca čitatelja i kritike, a da je roman postigao veliki svjetski uspjeh dokazuju i brojevi. Na mnogima nedostižnoj listi najprodavanijih naslova Sunday Timesa "Anatomija jednog skandala" držala je visoko peto mjesto, dok su korisnici Kindlea ovaj roman čitali s toliko oduševljenja da je zauzeo prvo mjesto najčitanijih naslova.\nOsim publike, Sarah Vaughan je i kritiku oduševila svojim trećim romanom s kojim je osvojila nominacije za nagrade Theakstons Old Peculier Crime Novel of the Year, Audible Sounds of Crime Award i GoodReads Jury’s Out award. Ovaj svjetski hit preveden je na više od 22 jezika, a napetoj, uznemirujućoj i neočekivanoj radnji nisu odoljeli niti u sedmoj umjetnosti. Američki producenti i scenaristi marljivo rade na novoj filmskoj poslastici koja bi ove godine trebala stići na filmska platna.\n"Jedna od najboljih knjiga koje ćete ove godine pročitati." – Closer\n"Ova domišljata radnja ističe mnoge probleme današnjice." – The Times\n"Dinamično, živo i s dovoljno zaokreta da vas drži u napetosti." – The Pool\nVIŠE O TEMAMASarah Vaughanknjiževnost


Policija i (samo)zaštita žena - Aurelija Đan - Peščanik\nPolicija i (samo)zaštita žena\nPrethodnog vikenda u jednom od beogradskih parkova Ministarstvo unutrašnjih poslova je organizovao jednodnevnu obuku u borilačkim sportovima namenjenu isključivo ženama. Ova akcija je predstavljena kao napor MUP-a da se suprotstavi nasilju nad ženama i pošalje poruku da se nasilje ne sme tolerisati. Postavlja se pitanje da li policija treba da obučava žene da se same fizički zaštite i da li ovakve akcije adekvatno doprinose borbi protiv nasilja prema ženama. I u prvom i u drugom slučaju, odgovor je ne.\nOvakva akcija MUP-a je u najmanju ruku neukusna u godini u kojoj je, do sada, ubijeno najviše žena u partnerskom nasilju. Uloga policije je prvenstveno da zaštiti, između ostalog i žene, a ne da obučava za fizičko obračunavaje sa napadačima. Malo je verovatno da će žena uspeti da se odbrani od nasilnika koji predstavlja pretnju po njen život, rešen da je ubije, ukoliko je policija ne zaštiti. Iako je poželjno podsticati žene da ovladaju veštinama samoodbrane, to u ovom trenutku ne bi trebalo da bude u fokusu policije u borbi protiv porodičnog i partnerskog nasilja.\nS druge strane, ako govorimo o nasilju sa kojim se žene suočavaju na ulici, ad hoc obuke samoodbrane ne samo da neće konkretno doprineti povećanju bezbednosti žena, nego će biti i u direktnoj suprotnosti sa jednim od osnovnih zadataka policije – da ohrabri žene da prijave nasilje. Organizovanjem ovakve akcije policija šalje poruku ženama da su one direktno odgovorne za svoju (ne)bezbednost. To podseća na dobro poznati diskurs „okrivljavanja žrtve“, koji promoviše ideju da žena treba da koriguje svoje ponašanje kako bi izbegla nasilje.\nRezultati pilot studije Beogradskog centra za bezbednosnu politiku o bezbednosti žena u javnom prostoru pokazuju da žene koje su doživele nasilje nisu ohrabrene da to prijave policiji, jer smatraju da im predstavnici MUP-a ne veruju. To dovodi do toga da žene sumnjaju u zaštitnu ulogu policije, a organizovanje jednodnevne obuke samozaštite može samo da poveća tu sumnju.\nU ovom trenutku, mnogo važnije od obučavanja žena veštinama samoodbrane je da policija razume bezbednosne probleme žena i pruži adekvatan odgovor na te probleme. Ukoliko policija nije senzibilisana za pitanja bezbednosti žena, nije ni spremna adekvatno da odgovori na njihove bezbednosne potrebe i onda nasilje koje se dešava u javnom prostoru ostaje nevidljivo. Nikakvi jednodnevni kursevi samoodbrane neće pomoći da se ova situacija popravi.\nUmesto ovakvih ad hoc akcija, potrebno je da MUP poveća broj policajki koje patroliraju ulicama, jer se time povećeva poverenje žena u rad policije i preventivno utiče na pojavu kriminala u javnom prostoru. Istraživanja potvrđuju da će žene češće prijaviti nasilje policajki nego li policijacu jer smatraju da postoji više razumevanja i da im je mnogo lakše da pričaju o svom problemu.\nKursevi samoodbrane mogu da budu korisni jedino ako predstavljaju sistemsku meru, a ne jednokratnu akciju. To bi zahtevalo da se kursevi samoodbrane za žene organizuju kontinuirano, a pored sticanja fizičkih veština ženama bi trebalo omogućiti i da otvoreno govore o svojim strahovima kako bi se osnažile i ojačale svoje samopouzdanje.


Godinu dana bez Šekija\nPre tačno 365 dana napustio nas je Dragoslav Šekularac. Druga Zvezdina zvezda, fudbalski virtuoz, legenda čije se ime uvek vezivalo za najveće majstorije, otišao je 5. janaura 2019. sa životne scene u 82. godini života pravo u legendu.\nSrbija i svet poklonili su se Šekiju za sve ono što je dao Crvenoj zvezdi i ovoj magičnoj igri. Nema tog svetskog medija koji nije posvetio prostor „kralju driblinga“, virtuozu koji je u svoje vreme majstorijama ostavljao ljubitelje fudbala bez daha. "Dragoslav Šekularac, beli Pele", bio je naslov prestiže španske "Marke", "Dragoslav Šekularac, Zvezdin Kralj driblera", naslov je pod kojim su "Njujork tajms" i AP preneli utiske o odlasku našeg virtuoza.\nA, Šeki je bio predodrđen da uspe, fudbal je igrao iz srca, baš kao što je živeo život – punim plućima. Brz na terenu, maestralan sa loptom, ali i brz na jeziku, govorio je ono što je osećao, bez straha od posledica. Zato su ga obožavali svi poklonici ove igre, navijači Zvezde su mu klicali, pevali pesme, delio je autograme, kako je voleo da kaže „Ko' Tito“.\n- Oduvek san navijao za Crvenu zvezdu. Možda zato što je tadašnji naš vođa grupe, neki Aca, bio vatreni zvezdaš, toliko pristrasan da nas je sve zarazio. Kada sam već malo odrastao, redovno sam odlazio na fudbalske utakmice. Sećam se onog starog fudbalskog terena Crvene zvezde, jer je bio pogodan za preskakanje. Tako sam redovno, svake nedelje dva-tri sata pre početka utakmice ili ponekad i nedeljom ujutru, ulazio na teren. Zatim bih se onako mali krio u šahtovima pod tribinama ili po rupama i tako šćućuren čekao da ti dugi sati prođu i da gledaoci počnu da dolaze na utakmicu. Tek tada sam izlazio - pričao je Šekularac kako mu je Zvezda prirasla za srce.\nI nije krio koliko mu je značio čika Mitke, njegov prvi trener:\n- Vrata Crvene zvezde bila su kao od čelika i delovala su kao da mi se nikada neće otvoriti. Bar da su me pustili da malo žongliram, da pokažem šta znam! Tadašnji trener pionira Dimitrije Milojević, čika Mitke, pozvao me je na trening. Ekonom Aca dao mi je patike i dres. Kao omađijan, radio sam s loptom šta sam hteo. Ona je toga dana bila poslušnija nego ikada. Položio sam prijemni ispit s desetkom i vrata Crvene zvezde bila su širom otvorena. Postao sam najsrećniji čovek na svetu.\nŠeki je bio planetarna ličnost, fudbaler iz samog svetskog krema što potvrđuju i reči „kralja fudbala“ Pelea.\n- Šekularac je jedan od retkih evrospkih fudbalera koji bi mogao da igra za reprezentaciju Brazila. Pitao sam ga jednom da li su mu koreni slučajno brazilski. Bio je jedan od najbrže mislećih fudbalera – rekao je Pele.\nDušan Maravić, njegov savremenik je lepo opisao planetarnu slavu koju je dostigao.\n- Francuzi su ga posle finala turnira 1961. protiv Santosa dizali u nebesa, njegova popularnost mogla bi da se meri sa Đokovićevom u današnje vreme. Strani mediji prozvali su ga Beli Pele – rekao je Maravić.\n"Kada se govori o Dragoslavu Šekularcu, mora se govoriti o pojavi, a ne samo o igraču. Otvoren za sve vrste fudbala, ozdračio je sportsku arenu, pa i javni život", reči su kojima počinje film „Legende fudbala - Dragoslav Šekularac“. U 50 minuta naracije i snimaka bravura neponovljivog fudbalskog asa prepričani su život i karijera za pamćenje. Tu su golovi, čuveni driblinzi, objašnjenje autentičnosti koji je predstavljao - jednostavno, Šeki je bio i ostao sinonim za fudbal i fudbalski vic.\nDragoslav Šekularac rođen je 8. novembra 1937. godine u Štipu, od 1955. za 11 godina u klubu odigrao je 375 utakmica i postigao 119 golova, osvojio je pet titula državnog prvaka i tri kupa. Kao trener je osvojio duplu krunu 1989/90, a tim sa Marakane koji je ostavio svom nasledniku u prvoj sezoni posle njegovog odlaska postao je šampion Evrope i sveta. „Kralj driblinga“, druga Zvezdina zvezda odmah iza Rajka Mitića, reprezentativac kada je Jugoslavija bila olimpijski pobednik, četvrta u svetu i druga u Evropi. Za državni tim je odigrao 41 utakmicu i postigao je šest golova.\nSahranjen je 10. januara 2019. godine u „Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu“. Na komemoraciji u Medija centru stadiona „Rajko Mitić“ umesto minutom ćutanja bio je ispraćen velikim aplauzom. Više hiljada ljudi, velikih zvezdaša, značajnih ličnosti, ali i ljudi koji su ga neizmerno poštovali ispratili su Šekija u legendu.


McDonalds | 4. strana | Forum Krstarice\n23.02.2008 u 18.02 - McDonalds\nE za BK sam bio sarkastican. A interesuje me stvarno ako KFC nije razbijen ZASTO nije razbijen!?!? Zasto nije razbijen ceo Delta City!?!? Prvo to je vecina zlocinackih kompanija unutra a sa druge strane Miskovic je najveci Antisrbin koji postoji u ovoj zemlji ma kako se to nekome svidjalo\n23.02.2008 u 18.10 - McDonalds\nMladi "protestanti" nisu culi za KFC...??...\n23.02.2008 u 18.13 - McDonalds\nTrebalo bi da je tako. Ali onda da se jede zdravije meso, a ne prasetina.\nKo nam to prica o zdravoj ishrani "Vojvodjanin",sta je to zdravije slanina sapunjara bez imalo mesa.\n23.02.2008 u 18.14 - McDonalds\nklub fudbalskih curica\n23.02.2008 u 18.16 - McDonalds\n23.02.2008 u 18.18 - McDonalds\nNe volem slaninu niti sam je ikada voleo. Ne znam sta generalizacijama pokusavas da uradis.\n23.02.2008 u 18.21 - McDonalds\nSapunjara je za bolesnike koji imaju nejaka pluca.Jel ako jedes sto vise te slanine stitis puca od bolesti.\n23.02.2008 u 18.24 - McDonalds\nBas sam nedavno sa drustvom cirkao jer nam je prijatelj dobio cerku i jeli meze naravno i znam da su svi komentarisali kako im nije jasno sto ljudi vole sapunjaru i cvarke. Oba cista mast. A 1kg cvaraka kosta oko 400 dinara. Strasno.\n23.02.2008 u 18.27 - McDonalds\nMa zakon specijalitet ,,ZLATIBORAC,,\n23.02.2008 u 18.29 - McDonalds\nОво сам фотографисао на путу до трга:\nZasto lepo kad ih srce zaboli zbog Kosova ne mlatnu o zemlju svoj MOTOROLA telefon, ne spale svoje Nike patike i trenerke i ne bace svoj komp kroz prozor.......\nМоје Најки патике су произведене у Вијет Наму, а они подржавају Србију и још су нестални члан СБ УН.\n23.02.2008 u 18.48 - McDonalds\nAko se neko razume u istoriju vandalizma neka mi objasni fenomen paljenja McDonalds restorana po svetu.......\nSamo tih restorana i iskljucivo tih restorana.........\nZaista me zanima..............\nRadnik McDonaldsa Srbija\nMozda zato sto vam je hrana plasticna i nikakva pa po citavom svetu imate nezadovoljne musterije\n23.02.2008 u 19.12 - McDonalds\nAl seret.. kako moze jedan big mak ili big tejsti da bude bolji od pljeskavice i po ukusu i sastojcima.Hajde da nepricamo o ulicnim pljeskavicama nego o onim iz restorana.U meku ako je sta dobro to su mlecni kokteli i vocne pitice i nista vise.I ako sam cest posetioc meka ne dam z apravo nikome da je pljeskavica ili cevap losiji.\nAko cemo pravo, cevapcici, za pljeskavice nisam sigurna, jesu turskog porekla.\nJa ne jedem ni hamburgere ni pljeskavice, ali pice obozavam i zaboli me... cijeg su porekla.\n23.02.2008 u 19.27 - McDonalds\nU njemu sve sto jedete, pardon, 80 odsto je srpsko meso\nod kada kenguri rastu u srbiji???\n23.02.2008 u 19.43 - McDonalds\na zasto su amerikanci koji se hrane pretezno u macu uzasno debeli sa nekih 150-200 kg telesne tezine?\nja sam citao na b92 o jednom liku koji se 2 meseca hranio samo u meku i na kraju zavrsio u bolnici zbog toga jer je to bilo smrt za organizam. lik je snimao svaki dan svog zivota za tih 2 meseca i sve sto mu se desavalo dokumentovao je.\ntako da je mac otrov za ljudski organizam.\najde ti blago meni jedi samo pljeskavice 2 meseca, pa da vidimo kakav ce ti biti organizam...\nPa McDonalds je simbol Amerike. Kao i Koka-kola,Sprite, Fanta i ostalo. Naravno to ne sprecava majmune da ih konzumiraju. Govorim o ovim orangutanima koji pale i razbijaju.\nJednom i ja da se slozi sa tobom..jezivo...\nS tim da McDonalds nije samo simbol Amerike nego globalizacije uopshte..pa je zato chesta meta raznih svetskih anti-globalistichkih skupova.\n23.02.2008 u 19.45 - McDonalds\nSlozio bi se, jezivo idd, stim da ovaj globalizam kodnas ne lici na evropski antiglobalizam recimo.\nznaci i ti doprinosis robovlasnickom drustvu......\n23.02.2008 u 20.10 - McDonalds\nZnaci po forumskim mudracima ovde, Mek je havarisan zbog lose hrane?\nDa, sve se nesto plasim da je to bilo u glavi huliganima.\nA sto se tice onog lika sto je 2 meseca jeo hamburgere iz Meka pa se raspao... Ne verujem da bi mnogo drugacije bilo da je jeo pljeskavice isto toliko.\n23.02.2008 u 20.12 - McDonalds\nJa sam cuo da su narucioci paljenja McDonalds udruzenje buregdzija i cevabdzija Srbije.\nIskreno receno nista nemoze da se poredi sa dobrom pljeskavicom.\na sa PLJESKAVIC? a sa SLJADOLEDOM?\ne patrioto patrioto\n23.02.2008 u 20.13 - McDonalds\nА ти престанеш да трујеш меком Србе...и набијаш холестерол нацији..\n23.02.2008 u 20.16 - McDonalds\nSto se tice simbola antiglobalizma Mcdonalds srbija je na sajmu brendova pretstavljeno kao srpski brend. U njemu sve sto jedete, pardon, 80 odsto je srpsko meso, srpske zemicke, salata, mleko, krompir. Porez koji se ubere ide u nase ministarstvo, o humanitarnim organizacijama da ne govorim. Kod nas rade Srbi od uprave do obicnog radnika. Od Meka Srbija prezivljava 3000 clanova porodica. Ajd da vidim ja sad kakve veze to ima s Amerikom uopste. Da, prilikom paljenja restorana i kamenovanju ciglama bili bi povredjeni iskljucivo Srbi. I sada tamo ne rade i ne primaju plate iskljucivo Srbi.\nА што су пуцали у Љубу Јакића, и што је он потом утекао у Аустрију?\nМислим кад је код вас све тако бајно!\n23.02.2008 u 20.32 - McDonalds\nPrema Ugovoru koji ste potpisali sa firmom, nije dozvoljeno da se obraćate medijima bez saglasnosti direktora.\nDonesite sutra čistu kecelju i počnite da tražite nov posao.\nRonald McDonald lično\np.s. još jedna linč tema...


Istinomer Podcast – Strana 3 – Svi podcasti Istinomera na jednom mestu\nRETROVIZOR Istorijski događaji\n22.03.2021 od Sinisa\nGlumci koji nisu igrali u delu prikazanom najdražim gledaocima dovedeni su u neravnopravan položaj – kako oni da iskažu divljenje i zahvalnost za sve što predsednik neprekidno i neumorno čini?\nCategories RetrovizorTags aleksandar vučić, Darija Kisić Tepavčević, goran vesić, marko djuric\nRETROVIZOR Izvinjenje godine\n17.03.2021 od Sinisa\nIako nas od Srpske Nove godine deli još deset meseci, ne verujem da će Izvinjenje istarskim vinogradarima biti nadmašeno.\nCategories RetrovizorTags aleksandar vučić, Ljubomir Živkov, Retrovizor, suzana vasiljević\nRETROVIZOR Vazal godine\n09.03.2021 od Sinisa\nDugo sam čekao da postanem gospodar varoši beogradske, svih njenih kula, laguma, njenih ćuprija, ali, iskreno, zar nije i Beograd decenijama čekao da ga u ruke uzme neko poput mene!?\nCategories RetrovizorTags aleksandar vučić, Ivica Dačić, Predrag Kon, Slaviša Kokeza\nRETROVIZOR Rat i mir\n01.03.2021 od Sinisa\nCategories RetrovizorTags aleksandar vučić, Aleksandar Vulin, Dara iz Jasenovca, patrijarh Porfirije\nU MIKROFON Aleksandar Popović\n26.02.2021 24.02.2021 od miljana\nŠta iz Saveta Univerziteta kažu o nepravilnostima koje je DRI uočila u poslovanju Univerziteta u Beogradu i krivičnoj prijavi protiv sadašnje rektorke Ivanke Popović? Ove nedelje, gost Danice Vučenić u Istinomerovom podcast intervjuu „U mikrofon“ je Aleksandar Popović, profesor Hemijskog fakulteta i predsednik Saveta Univerziteta u Beogradu.\nCategories U mikrofonTags aleksandar popović, dri, ivanka popović, krivična prijava, rektorka, U mikrofon\nRETROVIZOR Tri jerarha\n21.02.2021 od Sinisa\nCategories RetrovizorTags Ana Brnabić, Nikola Selaković, vladimir djukanovic\nU MIKROFON Zdravko Ponoš\n16.02.2021 17.02.2021 od miljana\n„Za lečenje demokratije u ovoj zemlji nije više dovoljan aspirin, već ozbiljna terapija“, rekao je nedavno gost ovonedeljnog Istinomerovog podcast intervjua „U mikrofon“, Zdravko Ponoš, potpredsednik Narodne stranke i nekadašnji načelnik Generalštaba Vojske Srbije.\nCategories U mikrofonTags intervju, opozicija, U mikrofon, Zdravko Ponoš\n← Prethodni 1 2 3 4 … 29 Sledeći →


Ovo su srpski mitovi u koje još slepo verujemo VIDEO - Komentari -Život - B92.net\nOvo su srpski mitovi u koje još slepo verujemo VIDEO\nSkloni smo tome da verujemo u mnoge mitove vezane za naše istorijske liènosti.\nIzvor: B92 èetvrtak, 7.11.2019. | 08:00\n(IvekMali, 8. novembar 2019 14:45)\nAha, znaci Jasenovac je bio poznato odmaraliste, Albanci 2001-ve su zapravo slali ruze Makedonskim vojnicima, Velika Albanija koja se trenutno stvara je samo film neki koji snimaju, ustaski deciji logori su bili zapravo obdanista, jame u koje su Hrvati bacali Srbe su bazeni, a 95-te je 300-000 ljudi krenulo na izlet dok 91-ve su Hrvati samo mir hteli. Pa sto ne rece ranije?\n(xxxx, 8. novembar 2019 19:49)\nNe znam da li smo Srbi najstariji narod, da li smo jeli sa zlatnim viljušama, ali smo definitivno narod sa velikim smislom za humor, posebno za crni humor. I to nije mit. Naš jezik je soèan sa puno duha, volimo da koristimo asocijacije i to isto nije mit. Èitam komentare i neki su me nasmejali do suza. Još uvek sam u kancelariji od sabajle pa uzeh malo da èitam o našoj mitologiji da pustim mozak "na pašu". Volim da obilazim razlièite portale, ali ovoliko smisla za zezanje stvarno nema niko i to nije mit.\n(Dorotej, 8. novembar 2019 17:59)\nKo je ubio Murata? Pogledajte novi video materijal oèevica. Snimak odlièan, zvuk malo slabiji zbog gužve u bici...\n(Tika, 8. novembar 2019 17:22)\nSvi narodi imaju mitove, ali mali broj njih živi od njih i po njima kao mi Srbi...Mi ne znamo niti nas je mnogo briga šta je istina. Verujemo jer nam je lepo da verujemo u naše mitove. Zato Srbin danas lako povruje u svaku laž koja mu prija. To naravno u stvarnosti ima pogubne posledice po sve nas.\n(Tin, 8. novembar 2019 16:49)\nPera. I Hrvati i Srbi (Rašani) su bili katolici, ali su Srbi u 13.st. izdali vjeru svojih predaka i prešli na istoèni obred. Rastko se krstio u svojoj katolièkoj vjeri, majka mu je bila Ana Boriæ kæi bana Ivana Boriæa, katolkinja hrvatskog porijekla. Sv. Sava je bio Poluhrvat. Po muškoj lozi Nemanjiæi vuku porijeklo iz 10. st. po Petru Trpimiroviæu, roðenom bratu hrvatskog kralja Krešimira, koji je bio namjesnik u Crvenoj Hrvatskoj, kasnije Duklji. Nisu li Srbi zapravo porijeklom Hrvati obzirom da je Raška bila najistoènija provincija hrvatskog kraljevstva još od 9. stoljeæa? Glavno pitanje: nisu li Srbi, Hrvati i Crnogorci zapravo jedan narod istog porijekla ali ga zovu razlièitim imenima? Možemo li se dogovoriti da se svi zovemo Hrvatima, odnosno Srbima ili Crnogorcima, ili možda Bosancima? A možda da se zovemo jednostavno - nacija Balkanci? Molim objavite moj komentar.\n(Boris, 8. novembar 2019 16:19)\nAko je Made in Njemaèko, Srbo in trans odma'.\n(Srbovanje, 8. novembar 2019 16:14)\nNisu to svi mitovi. Evo i novijih: Srbi su se branili od povampirenih ustaša i zato su rušili hrvatske gradove. Srbi su se branili od Turaka u Bosni, zato su ju iz "samoodbrane" onako porušili, držali Sarajevo u opsadi i pobili 8.000 ljudi u Srebrenici. Srbi su se branili od nasilnih Albanaca, što je eto dovelo do "bombardovanja" Srbije (od strane "zlog NATO-a koji je eto imao višak raketa i odluèio ih je baš potrošit na Srbe). I naravno najbolji od svih mitova- da su Srbi i dandanas ugroženi. U biti to i nije mit. I jeste ugroženi, ali od istih onih koji su vam punili glave s ovim mitovima i koji vam danas prièaju o ustašama, Velikoj Albaniji i RATU, dok narod gladuje i iseljava se. P.S.- znam da ovaj komentar neæe biti objavljen, ipak se radi o kontroli. No imao sam potrebu objasnit kako vi i vaši ratohušaèki mitovi izgledaju prosjeènom Hrvatu.\nNajveci mit je da je Srbin jeo puzeve u 16 veku, jer nije voleo brzu hranu.\n(Smej se smej... Uvek, 8. novembar 2019 12:53)\n@ Srpske nebuloze, 07. novembar 2019 23:44\nI ovakav komentar dobije toliko pluseva, s logicno bi bilo da su Turci vecinom srpskog porekla, jer su nasa deca odvodjena tamo a ne njihova ovde.\n(direwolf, 8. novembar 2019 08:01)\nNajpoznatiji srpski mit je da je Kosovo srce Srbije\n(Arben, 8. novembar 2019 07:36)\nPa postoji vise dokumenata da je Murata ubio jedan srpski vitez na (dosta slican nacin) a na nekima upravo pise da se zove ovako kako i mislimo. Zasto imamo potrebu da ponistavamo nesto sto nam je predanje i deo kulture koju svi narodi neguju. To je nesto sto nas povezuje ako nista\n(Sasa, 8. novembar 2019 05:38)\nMit je da je u Srbiji prosecna plata 500e.\n(ls, 8. novembar 2019 05:20)\nNasi ljudi su previse sujetni\n(Fan Pennyja Hardawaya, 8. novembar 2019 00:47)\nNajveæi mit je da su Srbi Srbi. Ja sam ubedjen da smo svi janièari. Bar sudeæi po ponašanju.\n(Srpske nebuloze, 7. novembar 2019 23:44)\nDokle sa ovim antisrpskim stavovima kada se zna da je prva civilizacija nastala ovde dok je ostatak èoveèanstva napuštao Afirku. Zna se da je Atlantida dobila ime po osnivaèu Atlantinoviæu i da su Srbi koristili toalet papir dok Evropa nije znala šta je to.\n(niki, 7. novembar 2019 23:04)\n(Serbissimo, 7. novembar 2019 20:34)\nPoenta komentara je bila da svaki narod ima neki mit. Englezi imaju kralja Artura, Amerikanci romantizuju divlji zapad, Albanci pricaju da poticu od Ilira, Grci imaju Troju i tako ima mnogo primera. Inace u pravu si, u Srbiji ima puno nacionalnosti, jer za razliku od Hrvata, Bosnjaka i Albanaca nisu etnicki ocistili svoju teritoriju.\n(xxxx, 7. novembar 2019 22:58)\nSrpski istoricari su, uz casne izuzetke, u ogromnoj vecini izasli ispod sinjela njihovog marsala, inace austrougarskog kaplara. Zato i ne cudi njihova upornost da i u 21. veku i dalje guraju becku istoriografsku skolu koja je bila samo produzetak tadasnje austrougarske antisrpske politike.\n(more titoisti..., 7. novembar 2019 21:50)\nNajveci mit u koji Srbi veruju je da su nam Rusi braca i da su nam pomagali a u stvari je sve potpuno drugacije.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Feliks Brih, 7. novembar 2019 10:31\nA jos veci mit da su Srbima veci prijatelji na zapadu uz koje bi bili neka sila ...a na SRbe su uvek gledali samo kao na koloniju ..a da nije Rusije pitanje je da li bi Srbija i postojala ..bezbroj primera ali samo jedan bitan ..1878 sve zapadne sile su bile protiv da se Srbima da drzava i da nije bilo Rusije ne bi ni bila.\n(NIkola, 7. novembar 2019 21:03)\nSvaki narod ima neke mitove, to je lepak koji drzi naciju na okupu, uz zajednicki jezik, pismo, crkvu... Sad razmislite zasto neko vec decenijama smisljeno napada ove stvari u Srba!\n(Teoreticar zavere, 7. novembar 2019 09:32)\nDa, da..kako da ne. Britance drzi mit o Robinu Hudu, vidim, ako ih to ne spasi Bregzita ne znam sta ce...A to sveto trojstvo koje si naveo narocito drzi na okupu SAD ili - hajde da se vratimo u evropsko dvoriste - Svajcarsku, na primer. Tri naroda, tri jezika, dve crkve (katolicka i protestantska). Sta ih drzi na okupu? EKONOMSKI STANDARD! By the way - Srbija je multikonfesionalna drzava gde osim Srba pravoslavaca zive i drugi narodi razlicith veroispovesti.\n"Ovo su srpski mitovi u koje još slepo verujemo"\nDžaba vam i tekst i video ja i dalje slepo verujem.\n(Pravi Srbin, 7. novembar 2019 20:31)\nDa je Jugoslavija tamnica srpskog naroda\n(Jugoslaven i po, 7. novembar 2019 20:17)\n@ feliks Brih Имаш ли ти неки доказ за ту своју тврдњу,осим своје речи.Јер,\nона се не важи.Само валидни и проверљиви докази.\n(артиљерац, 7. novembar 2019 20:15)\nDok je Srbin jeo viljuškom boc, Nemac osnovao prvi Univerzitet, u gradu Hajdelbergu, 1386-te.\n(Jahaè, 7. novembar 2019 18:41)\nBarem pola od navedenog nije mit.\nKosovski boj jesmo izgubili.\nDoselili smo se u 7 Veku\nHrvati nam možda nisu braæa ali bližih od njih nemamo a za meðusobne ratove smo krivi i jedni i drugi.\nNemaci itekako jesu denacifikovani ako misliš da nisu onda nisi video Nemaèke.\n3210, 7. novembar 2019 16:29)\nEto, ti si jedan baš lep primer da još uvek ima onih koji veruju u mitove, sreæa pa je vreme interneta i savremenih komunikacija, pa su svi pomenuti mitovi do tanèine razbijeni.\n(BAK, 7. novembar 2019 17:13)\nMit je da je Crvena zvezda stub srpstva!!!\n(Long live and David Coverdale, 7. novembar 2019 16:46)\nMit da nam je komunizam doneo dobro.\nMit da smo izgubili Kosovsku bitku\nMit da smo se doselili u sedmom veku\nMit da su nam Slovenci I Hrvati braca\nMit da na Kosovu zivi 2.000.000 Albanaca\nMit da su Nemci denacifikovani I postali dobri momci\nMit da cemo uci u EU\n(kiza, 07. novembar 2019 10:24)\n(3210, 7. novembar 2019 16:29)\nDa, da... Kao što Srbi i Hrvati nisu identièan narod... Nego jedni prihvatili katolièanstvo, a drugi pravoslavlje (jedni bliži geografski Rimu drugi Konstantinopolju) pa odjednom postadoše dva naroda.\nDosta bre više sa "zavadi pa vladaj" u èemu su se crkve u prošlosti super pokazale, apsolvirale tematiku. A posle æe sve crkvene glavešine u raj? Sigurno?\n(Pera, 7. novembar 2019 10:36)\nУбедљиво највећи мит је да пућко плачкић ради за добробит грађана Србије. Следећи по реду је да знамо да играмо балфуд. За остале митове ме баш брига.\n(бре, 7. novembar 2019 10:33)\n(Feliks Brih, 7. novembar 2019 10:31)\ntumacenje nase istorije poslednjih godina je pokusaj davanja smisla besmislenim pricama...\n(nebitni komentator, 7. novembar 2019 10:28)\n(kiza, 7. novembar 2019 10:24)\nMit je srpska istorija, koja je ustvari istorija pravoslavnih plemena. Srbija je jedna od nakmladjih drzava na balkanu\n(Ko.ba, 7. novembar 2019 10:22)\nMozda ima nekih sitnih zabluda, ali realno ako od svih naroda neko to moze sebi da dozvoli, pa to smo svakako mi kao najstarija civilizacija na svetu... A i šire... Pa ko je naveo prve amebe da se razmnožavaju, pa Srbin je... Molim lepo\n(rent, 7. novembar 2019 10:20)\npa bez mitova bi ostali samo dugmici...\n(sale, 7. novembar 2019 10:11)\nVerujemo u mit da je neko cuo za nas. Rusima, na primer, nismo medju 10 najomiljenijih naroda, prema istrazivanju ruske agencije za ispitivanje javnog mnjenja.\n(got, 7. novembar 2019 10:11)\n@Stevica Kurcubic: "Treba tu dodati i automatski menjac." A i mit da je Crvena Zvezda klub evropskog formata. Salim se. Boli me za Zvezdu i sve druge klubove.\n(Zagor, 7. novembar 2019 10:09)\nJeftina reklama knjige o podacima od kojih je verovatno veæina ne proverljiva.\n(objektivan, 7. novembar 2019 10:06)\n(Drakèe, 7. novembar 2019 10:02)\n(Budjavac, 7. novembar 2019 10:01)\nSrpski mit u koji još uvek verujemo je da æe nam biti bolje\n(Panda, 7. novembar 2019 09:59)\nHvala doticnom istoricaru i portalu b92 sto nas svakih mesec dana podsecaju na nase mitove.\n(branko, 7. novembar 2019 09:59)\nni za jedno od nabrojanog ne postoji nauèni konsenzus, razlièiti istorijski izvori iznose razlièita tvrðenja - ovaj istorièar samo medijski glasnije zastupa svoje teze...\n(pošto mozak?, 7. novembar 2019 09:58)\nA najveæi mit? Mit o tome kako je Kosovo srpsko?\n(Ne morate da objavite komentar, 7. novembar 2019 09:56)\nSve ako mu ne poverujem da Miloš Obiliæ nije ubio Murata. Pa i sami Turci imaju u svojim podacima zapisano da je Obiliæ ubio Murata. Imaju mnogo više nego sto možemo da predpostavimo, ali još ne iznose u javnost.\n(Marko, 7. novembar 2019 09:51)\nDa su Srbi dosli u V veku iz Nemacke ?!?\nSvi sada dobro znamo a i na hiljade arheoloskih, genetskih i lingvistickih istrazivanja je potvrdilo da smo prva civilizacija, kultura i narod na prostoru Evrope.\nPrvo organizovano naselje u neolitu kada su ljudi izasli iz pecina Lepenski vir.\nPrvi megalopolis Starcevo-Vinca.\nPrvo pismo, kalndar, religija ...\nA vi "istoricari" i "kreatori udzbenika" i dalje nastavite da lazete ovaj narod po diktatu kompleksiranih naroda koji su nastali daleko kasnije od nas.\n(Nino Belov, 7. novembar 2019 09:43)\nPa što lepo ne napišete koji su to mitovi, a ko hoæe nek pogleda i video.\nUmemo mi poneki i da èitamo.\n(kalorifer, 7. novembar 2019 09:41)\nВизантија је измишљотина. То је Ромејско царство. Једина средњевековна наследница римског царства. Име Византија је измишљено у Немачкој како би њихово "свето римско царство" представили као наследника Рима.\n(Ремикс, 7. novembar 2019 09:40)\nJa sam citao da hrvati imaju sto kraljeva!?\n(Bosko, 7. novembar 2019 09:37)\nsk... promaja ne ubija tako se kaze samo ali zato krivi coveka\n(shanker, 7. novembar 2019 09:32)\nКоји су извори овом историчару, је л' бечко-берлинска школа историје? Добро знамо да ми немамо историчаре-истраживаче а да им се дозвољава да нешто изјаве. Једину ствар нека објасни, одакле му појам "византија" кад он у време Немањића није постојао. Термин "византија" или "бизант" је измислио немачки историчар Хероним Волф 1557. године. Ватикан га је само искористио у фалсификовању историје...\n(Раде, 7. novembar 2019 09:26)\nTreba tu dodati i automatski menjac.\n(Stevica Kurcubic, 7. novembar 2019 09:18)\nMit o viljuškama možda i nije istina ,ali je notorna istorijska istina da je Stefan Nemanja ugostio Fridriha Barbarosu 4 dana i da je sa njim (bezuspešno)pregovarao na zajednièkom jeziku - latinskom !\n(Superhik, 7. novembar 2019 09:06)\nVeruju stariji sugraðani da promaja ubija, a da se od sapuna topimo, pa je tako svaki put od taèke A do taèke B, kao šetnja kroz štalu...\n(sk, 7. novembar 2019 09:05)\nÐe je sreæa, tu je i nesreæa;\nðe nesreæa, tu i sreæe ima.\n(Smrt Marka Kraljeviæa)\n(sta nije, 7. novembar 2019 09:00)\nИсторичар очигледно не зна да Византија никад није постојала.\n(Cисоје, 7. novembar 2019 08:57)\nSuper ali koji je motiv ovog coveka da ovo uporno propagira jer i on sam ne zna tacnu istinu o tome. I koga je na kraju krajeva briga?\n(Bas se trudi, 7. novembar 2019 08:53)\n(glava, 7. novembar 2019 08:51)\n“Hocu nešto da izjavim za dnevnik.Je l’ znaš ti nesreæo da su Srbi najstariji narod.Dok su Švaba,Englez i Amerikanac bre 600 godina jeli svinju s’rukama mi smo imali ovo(viljuška)pa lepo viljuškama boc.Na srpskom dvoru mi viljuškom boc a Švaba sa rukama usta ga ****.Ej,najstariji....\n“Milorad Mandiæ manda”....\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 7. novembar 2019 08:49)\nSrbi i zablude?! Nemoguæe!!!\n(nowave7, 7. novembar 2019 08:49)\najd nek neko napiše, ne želim da gledam\n(gospodin Popara, 7. novembar 2019 08:45)\nMogao je i Dobrica Æosiæ da izbaci sliènu knjigu , samo kod njega bi bilo preko 1000 mitova ... On je ekspert za mitologiju , ubijedi èitavu naciju da su nebeski narod ...\n(Davidoff, 7. novembar 2019 08:41)\na ko kaze da je ovaj istoricar u pravu?\n(lola, 7. novembar 2019 08:32)


TRAMP PLANIRA NA DEBATU DOVESTI HANTEROVOG POSLOVNOG PARTNERA, KOJI TVRDI: "Porodica Bajden agresivno je iskoristila svoje prezime kako bi zaradila milione dolara od stranih entiteta, iako su znali da su pod kontrolom Komunističke partije Kine" - GlobalCir\nPredsjednik SAD-a Donald Tramp će najvjerovatnije dovesti bivšeg saradnika Hantera Bidena Tonyja Bobulinskog kao svog gosta na završnu predsjedničku debatu u četvrtak navečer, saznaje Fox News.\nBajden je učestvovao u Hanterovim poslovima\nBobulinski je umirovljeni poručnik američke mornarice i izvršni direktor Sinohawk Holdingsa, što je kako je objasnio “partnerstvo između Kineza koji posluju preko CEFC-a i porodice Biden”. Rekao je da su ga za generalnog direktora doveli Hanter Biden i James Gilliar.\nBobulinski je u izjavi za Fox News rekao da ne vjeruje prošloj tvrdnji Joea Bidena da s njim nije razgovarao o poslovima svog sina Hantera, tvrdeći da se Hanter “često pozivao da ga pita za odobrenje ili savjete o raznim potencijalnim poslovima.”\n“Vidio sam potpredsjednika Bajdena kako je rekao da nikad nije razgovarao s Hanterom o svom poslu. Iz prve ruke sam vidio da to nije istina, jer to nije bio samo posao Hantera, rekli su da stavljaju prezime Bajden i njegovo naslijeđe u prvi plan”, rekao je Bobulinski.\n“Porodica Bajden agresivno je iskoristila svoje prezime kako bi zaradila milione dolara od stranih entiteta, iako su neki bili pod kontrolom komunističke partije Kine“, dodao je.\nBobulinksi je također rekao da vjeruje da je kinesko sudjelovanje u poslu s njihove strane bilo “ulaganje s ciljem postizanja političkog uticaja”, te da je “Hanter želio kompaniju iskoristiti kao svoju ličnu kasicu prasicu izvlačeći novac iz nje čim je stigao od Kineza. “\nKampanja predsjedničkog kandidata odbila je komentirati ove navode.\nBobulinski je također rekao da informacije koje je prenio nisu dio nijedne kampanje dezinformacija. “Bilo koja suprotna tvrdnja lažna je i uvredljiva”, rekao je.\n“Jednom kada sam shvatio da Hunter želi kompaniju koristiti kao svoju ličnu kasicu prasicu izvlačeći iz nje novac čim je stigao od Kineza, poduzeo sam korake da se to ne dogodi”, rekao je Bobulinski i dodao da niko ne sprječava “porodicu Bajden da se obrati američkom narodu i iznese činjenice koje bi mogle pobiti njegove navode. “\nBobulinski će se pojaviti pred Senatom\nSenatski odbor za nacionalnu sigurnost i vladine poslove i Senatski odbor za finansije zatražili su dokumente u vezi sa poslovima Bobulinskog s porodicom Bajden. On je odborima dostavio dokumente.\nSenator Ron Johnson, predsjednik Senatskog odbora za nacionalnu sigurnost i vladine poslove i Chuck Grassley, predsjednik Senatskog odbora za finansije, također planiraju u petak razgovarati s Bobulinksijem.\n„Kao dio napora odbora da provjere autentičnost nedavno javno objavljenih e-mailova koji uključuju međunarodne financijske transakcije porodice Biden, poslali smo pisma pet osoba identificiranih u e-porukama. Ta su pisma poslana jučer, a krajnji rok za odgovor je 23. oktobar 2020. “, rekli su Johnson i Grassley u izjavi. “Do sada su odbori dobili odgovor samo od gospodina Tonyja Bobulinskog, koji je izgleda spreman u potpunosti sarađivati u našoj istrazi. “\nDodali su: “Zapravo, gospodin Bobulinski je već pristao da se sutra, u petak, 23. oktobra 2020., pojavi na neformalnom intervjuu Odbora.”\nNekoliko dokumenata do kojih je došao Fox News prikazuje kako Bobulinksi razgovara o sastanku s Joeom Bidenom u maju 2017. godine, uprkos prošlim tvrdnjama bivšeg potpredsjednika da nije razgovarao o poslovima svog sina.\nČini se da poruke ukazuju na to da se sastanak održao, iako nije jasno koja je suština sastanka mogla biti. Ove poruke nisu izuzete sa Hanterovog laptopa, što je dio prethodnog skandala o korupcijskoj aferi predsjendičkog kandidata demokrata.\nBy (VIDEO) PRENOSIMO UŽIVO: Posljednja debata Trampa i Bajdena uoči historijskih izbora! - GlobalCir on October 22, 2020 at 11:17 PM\n[…] TRAMP PLANIRA NA DEBATU DOVESTI HANTEROVOG POSLOVNOG PARTNERA, KOJI TVRDI: “Porodica Bajden a… […]


Sir iz mijeha: Specijalitet iz 14. vijeka i dalje miriše Hercegovinom - Akta.ba\n31.07.2021. 10:01 / Izvor: Nezavisne novine\n"Sir iz mijeha nastaje tako što se uzme pasterizovano kravlje mlijeko, može i ovčije ili kozje, ali se najviše upotrebljava kravlje (35 stepeni Celzijusa), u njega se doda domaće sirište, usiri se sir, dobro ocijedi, nakon toga se siječe na komade (grude) i stavlja u mješinu. Mješina je najčešće ovčija, nekad se koristi i kozja, ali rjeđe na području Hercegovine. Mješina se prethodno dobro očisti, zatim dezinfikuje, a dezinfekcija se radi tako što se nadimi nekoliko dana na dimu u objektima koji se nazivaju sušnice. Komadi sira se stave u mješinu, zatim se ona dobro zatvori, zalije se maslom da ne ulazi vazduh i tako stoji najmanje tri mjeseca", objasnila je Đuzelovićeva.\nOML.ORG.FOTO-KINO KLUB TREBINJE TREBINJE\nNEMANJINA 13 Trebinje\nJU MMH u Trebinju\nUlica Stari grad broj 59 89101 Trebinje\nPOLJOPRIVREDNI KLASTER HERCEGOVINE - STARA HERCEGOVINA Trebinje\nKRALJA PETRA OSLOBODIOCA 55 89101 TREBINJE\nUG SLOW FOOD Trebinje\nStepe Stepanovića 10 89101 Trebinje


Bivši predsjednik FBiH oslobođen optužbi\nArhiv - Živko Budimir\nOpćinski sud u Sarajevu oslobodio je bivšeg predsjednika Federacije BiH (FBiH) Živka Budimira optužbi za krivična djela zloupotreba položaja i ovlasti, primanje dara ili drugih oblika koristi, prenosi Radio-televizija Bosne i Hercegovine (BHRT).\nBudimira se teretilo da je kao predsjednik Federacije BiH, samoinicijativno ili nakon intervencija različitih osoba, među kojima i osoba iz političkog života, kao i osoba iz kriminalnog miljea, zloupotrijebio položaj i ovlasti predsjednika FBiH, na nezakonit način izvršio pomilovanja, oslobađanja od kazni zatvora, te brisanja iz kaznene evidencije za osobe osuđene na različite zatvorske kazne.\nTeretilo ga se i za zloupotrebe položaja ili ovlasti nezakonitim plaćanjem računa te kupovinom odjeće i drugih predmeta za ličnu upotrebu, koji su kupljeni budžetskim sredstvima.\nPredmetom su bili obuhvaćeni i Suad Kulosman, Željko Asić i Armin Kulovac koji su priznali krivična djela i sklopili sporazum s Tužilaštvom. Osuđen je Petar Barišić, za kojim je raspisana potjernica. Protiv pomoćnik ministra pravde FBiH Hidajeta Halilovića istraga je obustavljena jer nije bilo dokaza da je učestvovao u krivičnim djelima.\nPredmet je prvobitno vodilo Tužilaštvo BiH, nakon čega je on prebačen na kantonalni nivo. Suđenje je trajalo gotovo četiri godine.


Bugojno | TNT Portal\nOdavanjem počasti svim antifašistima, u Bugojnu je obilježen 9. maj, Međunarodni dan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope. Cvijeće je položeno na spomen-obilježje ispred gimnazije, biste narodnih heroja Mahmuta Bušatlije, Stipe Đereka i Vojina Paleksića, te na lokaciji Partizanskog groblja...\nKantonalni sud u Livnu odredio je jednomjesečni pritvor Bugojancu S. I. (1989) koji se tereti za pokušaj ubistva P.S. (1994) iz Tomislavgrada. Kako se navodi u prijedlogu za određivanje pritvora koje je uputilo...\nBugojanski ‘Merhamet’ podijelio ramazanske pakete najugroženijim korisnicima\nMuslimansko dobrotvorno društvo "Merhamet“ organiziralo je podjelu ramazanskih paketa najugroženijim korisnicima s područja bugojanske općine. -Zahvaljujući humanitarnoj organizaciji 'Islamic Relief', s kojom sarađujemo već 12-13 godina, u prilici smo da obradujemo jedan broj naših korisnika, za koje smo smatrali da...\nPunih devet godina Bugojanac Vedran Supur (27) niže uspjehe u triatlonu, koji je postao njegova velika ljubav i zanimacija još iz srednjoškolskih dana. - Profesor tjelesnog odgoja u bugojanskoj gimnaziji primijetio je moj talent za trčanje, i na njegov nagovor...\nSvirajući koračnice i druge kompozicije, članovi Limene glazbe upriličili su jutros tradicionalni prvomajski uranak u Bugojnu. - Krenuli smo u 5.00 sati ispred Kulturno-sportskog centra, i obišli sve mjesne zajednice. Slaba kiša i prohladno vrijeme, nisu nas spriječili da odsviramo...\nIzložba "Kulturno naslijeđe Bugojna“ otvorena je u tome gradu u okviru 21. "Bugojanskog proljeća“, a izloženi su radovi učenika Prve osnovne škole "Jaklić“, koji će biti nagrađeni na svečanosti zatvaranja ove tradicionalne manifestacije. -Hvala učenicima ove škole koji su, za...\nU petak, 26. aprila 2019. godine u Bugojnu održat će se promocija monografije Svjedok turbulentnog vremena - Generacija Gazi Husrev-begove medrese 1967-1972. koja će se održati u Kristalnoj sali Općine Bugojno sa početkom u 18:30 sati. Promotori će biti prof. dr. Ismet Bušatlić,...\nNajmlađi Bugojanci poručili: Sadite cvijeće, ne bacajte smeće\nNa način kako su to činili i ranijih godina, djevojčice i dječaci koji borave u Centru za predškolsko vaspitanje i obrazovanje u Bugojnu obilježili su 22. april, Dan planete Zemlje. - U svim odgojno-obrazovnim grupama organizirane su aktivnosti s ciljem...\nRukometaši Slovenije osvojili su titulu pobjednika međunarodnog omladinskog rukometnog turnira „Rukomet je moja budućnost“, koji je večeras završen u Bugojnu. Rezultatom 35:23 (21:10) oni su u finalnoj utakmici savladali ekipu Poljske, koja je zauzela drugo mjesto na turniru. U dosta neizvjesnom...\nBugojanski župnik fra Hrvoje Radić uputio je prigodnu poruku povodom jednog od najvećih blagdana u kršćanskoj tradiciji - Uskrsa. - Dobio sam nedavno čestitku od jedne naše časne sestre, koja je citirala jednog pjesnika koji je nadahnuto pisao kroz ovaj...\n123...53Stranica 1 of 53


Pripreme i organizacija Zanatlijske i poljoprivredne izložbe Pančeva i okoline - Pančevo.city\nMalo je događaja u istoriji Pančeva koji su imali tako veliki značaj, i ideja koje su uspevale da ujedine i pokrenu lokalno stanovništvo, kao što je to učinila Zanatlijska i poljoprivredna izložba, organizovana u leto 1905. godine\nZnačaj ove izložbe, održane između 15. avgusta i 15. septembra 1905. godine, bio je ogroman, kako sa ekonomskog, tako i sa kulturnog i umetničkog aspekta, i to ne samo za stanovnike Pančeva, već i za preko 100.000 posetilaca iz grada i šire okoline koji su je obišli kako bi videli najrazličitije proizvode, rukotvorine i zanatske izrađevine. Za mesto održavanja odabrana je hladovita Narodna bašta koja se protezala na 20 lanaca „između Mihaljevićeve ulice, Poljoprivrednog udruženja i Građanskog strelišta” u Pančevu, živopisnoj varoši na jugu Ugarske.\nUgarska vlast je ovom izložbom želela daprikaže uspon privrede južnog Banata, uprkos izvesnim ekonomskim teškoćama, i to na teritoriji nekadašnje Banatske vojne granice, da na taj način učvrsti svoje pozicije, te da pruži mogućnost zanatlijama i trgovcima da poput izlagača na Milenijumskoj izložbi u Budimpešti 1896. g. predstave i prodaju svoje proizvode i usluge.\nPored toga, vlasti su isticale da je važno da građani Pančeva ne zaostaju za drugim gradovima u susedstvu iz kojih su često stizali pozivi za učešće na sličnim smotrama, poput Temišvara, ali i iz udaljenijih metropola, Budimpešte, Beča i Berlina.\nU oktobru 1902. godine, predsednik Poljoprivrednog udruženja Adolf Ščitinski doneo je odluku da se Zanatlijska i poljoprivredna izložba održi 1904. godine. Međutim, slaba i oskudna godina, izbori u Pančevu, nezavidna materijalna situacija, želja da izložba bude besprekorno organizovana, bili su razlozi zbog kojih je izložba odložena za sledeću godinu. To nije usporilo organizatore u nastojanju da predano i veoma aktivno rade na njenim pripremama.\nDa bi bila obezbeđena materijalna osnova za organizaciju izložbe, na sednici Glavne skupštine grada koja je održana 1902. godine, a na kojoj je usvajan budžet za 1903. godinu, doneta je odluka da grad pomogne izložbu sa 6.000 kruna. To se ponovilo i tokom 1904. i 1905. godine, tako da je udeo grada bio 18.000 kruna. Trgovačka i zanatska komora Temišvara odobrile su 2.000, Pančevačka Pučka banka poklonila je 4.000, Ministarstvo trgovine 10.000, a Ministarstvo poljoprivrede 7.000 kruna.\nGlavna odgovornost za uspešnu organizaciju izložbe bila je na Organizacionom odboru koji su sačinjavali: Milan Zako de Bajša, zaštitnik izložbe i veliki župan Pančeva i Vršca, predsednik izložbe Adolf pl. Matanović, gradonačelnik Adolf Ščitinski, predsednik Poljoprivrednog udruženja Anton Bahman, sreski načelnik Johan Sabo, direktor izložbe Đoka Pavlovića, viši inženjer i državni učitelj Paul Stodol, sekretar izložbe Leopold Vajs, blagajnik Đoka Popović i kontrolor Markus Radojičić.\nNovinari Građanina u prvim mesecima 1904. godine izveštavaju i dočaravaju ozbiljnost rada ne samo glavnog Organizacionog odbora izložbe, već i zalaganja stanovnika Pančeva koji su insistirali na uređenju grada, ozelenjavanju ulica i trgova, podizanju pijace, uređenju prostora oko crkava, izgradnji keja pored Tamiša, kaldrmisanju do tada blatnjavih ulica, uvođenju gasnog osvetljenja, asfaltiranju trotoara, širenju mreže telefonskih veza, itd. U okviru stvaranja pratećih infrastrukturnih pogodnosti za održavanje izložbe najvažniji događaj bilo je donošenje odluke o izgradnji parnog kupatila početkom 1905. godine, što je izazvalo nepodeljeno oduševljenje građana i uverenje da neće zaostajati za gradovima u okruženju.\nSvest Pančevaca, kojih je prema popisu iz 1900. godine bilo oko 19.000, bila je na visokom nivou i po pitanju organizacije saobraćaja i korišćenja saobraćajnih sredstava. Insistirali su na uređenju obala oko reka, kao i pristaništa, jer je prevoz lađama bio glavna atrakcija, posebno za goste iz Beograda kojima za ovu priliku nije bio potreban pasoš za ulazak u Ugarsku. Meštani su smatrali i da je javni interes da se fijakeri pregledaju i obnove, pre nego li posetioci budu njima prevoženi na samu izložbu. Pored vanrednih polazaka vozova, uvedeni su i motorni vozovi na pruzi Pančevo-Vršac.\nJedan od načina na koji su organizatori obezbeđivali sredstva za troškove izložbe, opisanje u listu Dnevnik, iz juna 1905. godine. „Pored uspešnih akcija u oblasti saobraćaja, mobilisao se sav narod Pančeva. U nedostatku sredstava, upravnici izložbe, gospodin Milan Zako, predsednik izložbe Adolf Matanović, direktor izložbe i glavni inženjer Đorđe Pavlović, predsednik Poljoprivrednog udruženja Adolf Bahman, organizovali su balove na različitim lokacijama u gradu, sa ciljem da sakupe novac za izložbu”.\nVeliki župan Pančeva i Vršca, Milan Zako de Bajša, pokrovitelj izložbe\nU ovoj fazi, donet je Statut za ocenjivanje kvaliteta izlagača i Vodič izložbe. Sadržaj Statuta bio je veoma detaljan i odnosio se na dodelu ustanovljenih nagrada, tako da nije bilo mesta greškama ili nejasnoćama. Rad Stručne grupe žirija koja je bila dužna da sa tehničke strane oceni izložbeni eksponat, objašnjen je do najsitnih detalja. Ocenjivani su savremenost eksponata, materijala, savremeni oblik, kvalitet i potpunost izrade, moderne tačke gledišta, potpunost i poboljšanje sistema izrade, količina proizvodnje, jeftinoća, stepen koji je postignut za industrijsku proizvodnju, pogodnost prodaje siromašnom stanovništvu, i davane su ocene sa umetničke strane gledišta u odnosu na oblik, boju i ukras.\nPored Statuta, odštampan je i Kalauz Zanatlijske i poljoprivredne izložbe Pančeva, koji predstavlja svojevrstan vodič kroz izložbu. Vodič je urađen veoma profesionalno i na zavidnom nivou, a njegova uloga u promociji događaja bila je ogromna.\nIzložba je imala Glavni i Izvršni odbor i osam Podobora – za zanatstvo, poljoprivredu, domaću industriju, finansije, aranžiranje i dekoraciju, razonodu, prijem i smeštaj i štampu, koje su činili ugledni Pančevci.\nVelike zasluge za pripreme izložbe imale su i pančevačke dame. Kako ističe Bela Gečer, autor Vodiča izložbe, „…ova skica mi ne bila potpuna ni verna, kada ne bih spomenuo odeljenje produkta vilinskih prstiju, gospođu Mariju Hofman i nastavnicu više devojačke škole, gospođu Lambrehtovicu. Neka je hvala kako članovima ženskog odbora, tako i učenicama zavoda.”\nPredsednici pododbora izložbe\nPozivi za učešće upućeni su zanatlijama i poljoprivrednicima, sa željom da ih bude što više, i oni su stizali do Beča, Budimpešte, Temišvara… Postavljen je uslov da se potencijalni izlagači ne bave zanimanjima koja već postoje u Pančevu, čime su organizatori želeli da zaštite domaće proizvode i iskažu poštovanje prema naporima pančevačkih privrednika i zanatlija. Budimpeštanska štampa je u pozivu za prijavu isticala da Pančevci žele da upoznaju Balkansko poluostrvo sa svojim proizvodima i da u okviru trgovine ostvare tešnje veze, a da je napredak mađarske trgovine evidentan.\nTokom aprila 1905. godine održane su usmene licitacije izložbenih paviljona koji su na taj način i pre nego li su izrađeni, izdati u zakup. Uz posebne dozvole, svaki od paviljona su gradili iskusni majstori i šegrti. Posebno je planiran izgled muzičkog paviljona, poslastičarnice i restorana.\nO tome koliko je stepen organizacije bio visok, govori i molba izvesne gospođe Mersilc, koja se 15. februara 1905. godine obraća Izvršnom odboru izložbe sa željom da za vreme njenog trajanja otvori Riblju čardu, u kojoj će posetiocima nuditi specijalitete od ribe i domaće vino. Po dobijanju pozitivnog odgovora, gospođa Mersilc se obraća ponovo 4. aprila 1905. godine, kako bi dostavila cenovnik hrane i pića, ali i sa željom da u čardi prodaje i pivo, kao i ostala jela, koja podrazumevaju meso. Ubrzo stiže odgovor Izvršnog odbora izložbe, da se molba odbija i upućuje upozorenje da će, ukoliko se usudi da ponudi druge vrste hrane i mesa, paviljon Riblje čarde odmah biti zatvoren.\n„Mnogo je žrtve, odanosti i truda, savlađujuće čvrste volje trebalo da izložba bude po spoljašnosti prijatna, dopadljiva, po unutrašnjosti tako bogate sadržine…”\n Gečer, B., Kalauz Zanatlijske i poljoprivredne izložbe Pančeva i okoline od 15. avgusta do 15. septembra, Pančevo, štamparija K. Vitigšlagera, 1905. g., str. 18.\n Heš, E., Industrijsko-poljoprivredna izložba u Pančevu 1905. godine, Pančevo, 1976. Informator Istorijskog arhiva Pančevo br. 13, str. 37-47.\n Preuzeto od Đorđević, Č., Pančevo-sajamski grad, Zajednica književnika Pančeva, 2000. Pančevo, str. 36.\n Heš, E., Industrijsko-poljoprivredna izložba u Pančevu 1905. godine, Pančevo, 1976. Informator Istorijskog arhiva Pančevo br. 13, str. 37-47\n Istorijski arhiv u Pančevu, Fond Narodna bašta, svežanj neobrađen, 1905\n Gečer, B., Kalauz zanatlijske i poljoprivredne izložbe Pančeva i okoline od 15. avgusta do 15. septembra, Pančevo, 1905. g., str.18.\n1. Đorđević, Č. (2000), Pančevo-sajamski grad. Zajednica književnika Pančeva, Pančevo.\n2. Gečer, B. (1905), Kalauz zanatlijske i poljoprivredne izložbe Pančeva i okoline od 15. avgusta do 15. septembra, Pančevo.\n3. List Građanin, januar-jun, 1904. godine.\n4. Heš, E.(1976), Industrijsko-poljoprivredna izložba u Pančevu 1905. godine, Informator Istorijskog arhiva Pančevo br. 13, str. 37-47.\n5. Istorijski arhiv u Pančevu, Fond Narodna bašta, 1905. g. svežanj neobrađen.\n6. Novine Gazdák Lapja, 10. 1905., str. 36.\n7. Martinović, I. (1905). Odlaganje izložbe za 1905. godinu, Spomenak, 17. februar 1905., str. 8.\nSledeće subote: Otvaranje i trajanje Zanatlijske i poljoprivredne izložbe\nNarodna bašta Zanatlijska i poljoprivredna izložba Pančeva i okoline\nMinić / sep 26


Vladajuća koalicija u Plavu koju čine Bošnjačka stranka, Socijaldemokratska partija i Socijalistička narodna partija u suštini je promašena koalicija, kazao je za ,,Pobjedu“ Albidin Musić, predsjednik OOBS u ovoj opštini. Sudeći prema ovoj izjavi i ova koalicija, posljednji savez BS i Krivokapićevih socijaldemokrata na lokalnom nivou, broji posljednje dane. Nakon…\nKrivična prijava protiv D. R. (65) iz Plava nadležnom tužiocu je procesuirana u redovnom postupku.\nZavičaj Početna Vijesti --Zavičaj --Dijaspora --Politika --Ekonomija --Balkan --Evropa --Svijet --Islam | Hutbe --Sci | Tech --Zanimljivosti --Život --Sport Zavičaj --Istorija --Plav --Plavsko Jezero --Hridsko Jezero --Visitor --Visitorsko Jezero --Gusinje --Alipašini Izvori --Grebaje --Grlja --Oko Skakavice --Prokletije Kultura --Stara Džamija --Džamija Sultanija --Redžepagića Kula --Osnovna Škola Hajro Šahmanović --Srednja Škola Bećo Bašić --Ali Paša Šabanagić Gusinjski --Vezirova Džamija --Radončića Džamija --Gusinjska Kula --Osnovna Škola Džafer Nikočević --Narodne izreke u Plavu i Gusinju Pričaonica --Pričaonica Ulaz Galerija --Slike --Video Zabava --Vicevi --Smiješne Slike --Da li ste znali --Ljubavne Poruke --Rođendanske Poruke Ostalo --Islam ---Šta je Islam ---Kur'an ---Namaz ---Sure ---Sunnet ---Ramazan ---Ramazanski Bajram ---Kurban Bajram ---Hadisi ---Islam | Hutbe ---Hadž ---Zekat ---Ilahije ---Ezan ---Sihir ---Zabranjene stvari u islamu ---Položaj žene u islamu ---Brak u islamu ---Kratke zanimljivosti o islamu ---99 Allahovih imena ---Muslimanska muška imena ---Muslimanska ženska imena


Odgovori Aleksandra Jankovića, prvi deo\nŠef stručnog štaba Crvene zvezde Aleksandar Janković, došao je u veoma delikatnom trenutku za klub. Uspeo je za kratko vreme da stabilizuje ekipu koja je u osam utakmica zabeležila sedam pobeda u veoma teškom rasporedu. Janković je u veoma dugom, prijatnom, i otvorenom razgovoru, opširno odgovorio na mnoga vaša pitanja, a odgovore prenosimo u celosti. Takođe, trener crveno-belih je odabrao Milanovo pitanje kao najbolje.\nh Pozdrav za najelokventnijeg trenera u srpskom sportu. Kako je podneo nepravedno otpuštanje u prošlom mandatu i kako gleda na ulogu Gorana Bunjevčevića u svemu tome? Pozdrav, Mladen.\n- Sve su to bile stvari na koje ja nisam mogao da utičem. Uvek se rukovodim samo onim što sam ja uradio i šta bih mogao da uradim. Onog momenta kada ja dam sve, i to prestane da zavisi od mene, ja nemam za čime da žalim, kao recimo u toj situaciji, jer to je bila odluka drugih ljudi. U njoj je učestvovao i Goran Bunjevčević kao formalni realizator, i ja sa te strane nemam nekih preteranih emocija prema tome.\nh Da li je istina što sam čuo priču od kolege sa fakulteta, da ste kada ste dobili otkaz tada, sedeli celo veče u nekom kafiću/kafani/pabu i pili pivo sa navijačima? :) - Igor\n- Ne, to nije istina. Ja ne pijem uopšte alkohol, čak ni pivo, i nemam običaj da sedim sa navijačima.\nh Poštovani Aleksandre, imam samo jedno pitanje: zašto ste odustali od taktike kratkih pasova, koju je forsirao Robert Prosinečki, kada se ona pokazala kao mnogo efikasnija, s obzirom da u tom periodu nismo primali mnogo golova, za razliku od sada? Hvala na odgovoru i nadam se da krajem sezone slavimo prvu titulu nakon 5 godina! Pozdrav, Andrija Babović.\n- Nema tu apriori odustajanja ili implementacije nekog stila igre. Svaki trener ima svoje zahteve, i svaki trener vidi fudbal na svoj način. Generalno, iza sebe imam i taj ciklus sa mladom reprezentacijom gde je ekipa iz deset utakmica primila samo jedan gol iz igre. Ta stabilnost u odbrani jeste osnovna stvar, iz nje kreće samopouzdanje. Rano je govoriti o nekom mom stilu igre u Crvenoj zvezdi, jer prvo, stanje je bilo zatečeno i po pitanju igračkog kadra koji je formiran na neki drugi način, i po pitanju pripreme igrača, i taktičke i fizičke. O tome možemo pričati, ali mislim da sada nije vreme. Ovo je apsolutno uskakanje u jedan voz koji juri 200 na sat. Moja mogućnost korekcije je minimalna, najpre jer je ekipa već selektirana, odabrana, pripremljena na određeni način, a onda i jer se utakmice nižu na svaka tri dana. Najteže je stvoriti automatizam u igri, on najsporije dolazi i za njega je potrebno vreme i dosta treniranja, a mi nismo imali dovoljno vremena na treninzima jer smo igrali utakmice koje su usput bile jako bitne, jer su nosile bitne bodove, i onda je sve to povezano. Moji osnovni zahtevi mogu možda polako da se naziru, i moći će kako se vreme za trening bude povećavalo, a sama ideja igre bi u potpunosti trebala da se najbolje vidi od zime pa na dalje, kada ekipa prođe kompletan pripremni period od šest i po nedelja, i kada se na taj način uđe u prvenstvo.\nh Sale interesuje me na prvom mestu fizička priprema naših igrača. Gde je tu problem, zašto iz priprema u pripreme slušamo iste fraze kao što su "ovo su najteže pripreme", "ja ovako teške pripreme nisam zapamtio" i slično, a već u 7. kolu naši igrači su preumorni, nemaju snage za više od 60-ak minuta? Konstantan ritam sreda-subota (inače normalan za savremeni fudbal) ne smem ni da pomislim šta bi "uradio"našim igračima. Slušam Mihu posle utakmice sa Belgijom kaže čovek da nismo imali više snage od 60-70 minuta jer naši igrači ne igraju u svojim timovima, vi kažete da su naši (ZVEZDINI) igrači umorni jer su odigrali mnogo mečeva od početka sezone. Nekao mi se čini da smo u nekom začaranom krugu a da problem leži dublje tj. u mlađim kategorijama. E sad pitanje glasi kada ćemo shvatiti da je fizička priprema možda i najvažniji segment savremenog fudbala i SISTEMSKI se pozabaviti tim pitanjem i koliko vi kao šef stručnog štaba možete da utičete na program priprema naših mlađih kategorija, pošto je tu kao kordinator postavljen čovek koga ste vi smenili zbog loše pripremljenosti prvotimaca, cela stvar je prilično čudna, zar ne? - Milan\n- Ovo je zaista odlično pitanje, suštinsko, ako mi verujete. Ne samo zbog toga što je lako reći da ekipa nije spremna. Ja to nisam hteo da kažem, to je univerzalni alibi za kojim posežu treneri da bi se oprali. Ja ne volim alibije. Kada vam odgovorim na ovo pitanje, dobićete verovatno odgovore i na mnoga druga, jer ovo pitanje otvara sva pitanja. Ušao sam u Crvenu zvezdu u momentu kada je bila ekstremna frka, na dva dana pred Bordo, pa Novi Pazar, pa Bordo, pa Kragujevac, pa Kula - gostovanja gde se gube titule. Ja sam gledao na koji način da se u hodu "krpim", kako da se to najmanje oseti. Odatle proizilaze te rotacije igrača, niko ne zna u kakvom su stanju oni kada se utakmice završe. Ja znam jer se time bavim, o tome ne pričam, rotiram i neki put me to košta. I kada me iskošta, ja to ne kažem, već kažem da sam ja kriv za poraz koji ni meni nije prijatan, i poručujem da treba da guramo dalje. Zašto? Zato što je osnova da kod igrača koje treniram, ubijem želju za traženjem bilo kakvog alibija, i da razvijem želju za preispitivanjem koju nemaju. Zašto nemaju? Uzroke možemo potražiti u mlađim kategorijama. Konkretno, deca od 12 ili 13 godine već imaju menadžera, i okruženje koje je oko njih, roditelji, menadžeri, prijatelji ih svojim prisustvom i komentarisanjem njihovih igara nijednog momenta ne navode na preispitivanje, već ih tapšu po ramenu. I kada ti momci kasnije odigraju dobru utakmicu, onda ih svi tapšu po ramenu i kažu im da vrede 20 miliona, i kako treba da idu u Juventus, Čelzi, Mančester... Kada odigraju loše, onda ih zagrle i kažu "dobro, nije bilo sjajno ali nemaš sa kim da igraš, ne možeš sve sam". Ja vam ovo sada pričam iz perspektive selektora, trenera Crvene zvezde i roditelja dvanaestogodišnjeg deteta koje igra fudbal. I onda, dođemo u situaciju da takav klinac, koji je talentovan, prolazi kroz sve mlađe kategorije i raste. Kroz svaku njegovu utakmicu, javlja se isti fenomen - milioni, Čelzi, skauti, slava... Dete u određenom momentu batali i školu jer vidi sebe u nekom svetskom fudbalu, ali kroz sve to ne nauči da se preispituje, i da pogleda utakmicu kroz svoju grešku, da shvati gde može da napreduje. Ne, on je uvek najbolji, a ako nije, onda nema sa kim da igra. Zato ne želim da pravim alibi, već želim da kod svakog od njih probudim taj instikt za preispitivanjem sebe. To je to što te tera da napreduješ. Lako ćeš da napreduješ kada izgubiš 3:0 u Subotici i kada te razapnu sve novine. Znaš ti vrlo dobro da si bio loš, i kada te razapnu, onda moraš da se stisneš. Ali, poenta je da se stisneš kada dobiješ nekog 4:0 na strani, pa dobiješ devetku u novinama, i svi ti pričaju da te prati Juventus, a ti znaš da može bolje i razmišljaš šta si ti mogao bolje da uradiš. E to je moj cilj, da naučim igrače da polaze od sebe. Ja u svakoj analizi utakmice koju imam sa njima, dok smo zatvoreni između četiri zida, pođem prvo od sebe, ali dođem i do svakoga od njih, i kažem im stvari i koje oni ne vole da čuju. Pritom, nisam ličan, nego želim da postignem to da svi napreduju.\nPitanje da li je ekipa spremna ili ne, otvara mnoga pitanja. Na primer, ja mogu sada da konstatujem da ekipa nije spremna. U redu, dođe sledeći prelazni rok, i ja idem u pravcu osvežavanja mog tima da se dovedu novi igrači. Šta ako ja dovedem igrača koji po svojim fizičkim parametrima, koji po svom potencijalu, kapacitetu, ne može da prati ritam sreda-subota? U startu ja to mogu da vidim, da ne može. Ja ne mogu sa fićom da idem na "24 časa Le Mana". Šta ako mi dođe sledeći Le Man, a ja opet uzmem fiću, onda sam ja kriv, zar ne? To onda otvara pitanje dovođenja igrača. Koji su kriterijumi i parametri za dovođenje igrača? Oni moraju da budu isti kao parametri koji će nam sutra doneti neki Bordo, ili Aston Vila, ili neko peti. Ako ja imam ovde majstora fudbala koji je najbolji, i hoće da ga kupi Aston Vila i on tamo ode na pregled, i oni utvrde da ima potrošnju kiseonika 48, neće ga kupiti! Onda ja, ako kupujem igrača u sledećom prelaznom roku, moram da uzmem u obzir tu potrošnju kiseonika! E, takvih parametra ima deset, da ne bih došao u situaciju da dovedem igrača, da ga platim, a da u startu znam da ne može, jer mi onda takav igrač ne znači ništa. Takođe, novinari znaju vrlo dobro sve, a opet se prilikom svakog pripremnog perioda ponavljaju iste priče. Dril, radi se kao nikad, pakleni ritam, poligoni, čuda... A onda dođemo ovde i kažemo "ekipa je umorna". Ja sam imao samo jedan pripremni period sa Crvenom zvezdom, u prethodnom mandatu. Moja satisfakcija je bila u tome što sam se trudio da novinare sklonim iz tog svakodnevnog kontakta. Naravno, voleo sam što su tamo i što prate Zvezdu, jer Zvezda ima armiju navijača koja želi da zna šta se u svakom momentu dešava sa timom, ali mi ne idemo na pripreme da bi se svaki dan pisalo o drilu. Mi idemo na pripreme da bi se spremili da igramo dobro, i da bi se pisalo o našim igrama. Imam satisfakciju da u toku pripremnog perioda u januaru 2008. nijedan igrač nije propustio nijedan trening, i do kraja sezone u maju, nijedan igrač nije imao mišićni problem, koji su direktno vezani za rad tokom pripremnog perioda.\nNe volim da upirem prstom i da jurim veštice, neće mi to doneti pobedu u narednoj utakmici. Poenta je da se napravi nešto što će da bude konstruktivno, što će nam pomoći da napredujemo. Zato mogu sada da kažem, hipotetički, da imam tri pozicije u timu koje bih voleo da pojačam određenim igračima. Ovde imam igrača koji se zove tako i tako i voleo bih da dođe u Zvezdu. Na drugom mestu nemam igrača imenom i prezimenom, ali ću vam dati deset parametara koje on mora da ispuni, i mene ne interesuje kako se on zove. Nađite mi tog koji ima tih deset parametara, ali to su parametri koje će sutra i Aston Vila tražiti od mene. Ne želim da dođem u situaciju da dovedem 40 igrača, a da ne mogu da prodam nijednog, jer nemoguće je da su svi loši, zar ne? Sve je to povezano, a sve je to na kraju krajeva veoma jednostavno. Vi ste kao klub, najveći klub iz istočne Evrope, jedan regrutni centar za sam evropski vrh. Dok se ti igrači regrutuju, vi pravite dobar tim, i taj tim vama pravi dobar i veliki rezultat u Evropi. I taj rezultat za nas sada nije ništa više od onog što postižu drugi klubovi iz regiona. Učešće u grupnoj fazi Lige Šampiona, konstantno učešće u tom prvom krugu do momenta dok se vrata ne otvore i ti odeš gore, dalje. Ali stalno si tu, i svake godine kucaš na ta vrata. Mi smo sada van tog sistema, potpuno. Mi možemo da kažemo kako je ovo bilo dobro ili super, kako smo mi super igrače dovodili, kako smo super igrali, ali, mi nismo bili prvaci pet godina. To je istorijski period za Zvezdu, jer prvi put Zvezda u svojoj istoriji nije bila šampion pet godina. Možemo da pričamo šta god hoćemo, ali moramo da idemo u pravcu vraćanja Zvezde na prvo mesto. Prvi potez je da se napravi pobednički mentalitet kroz pobede, koji je Zvezda nekada imala. To je iznad svega, i da se čeka prva prilika da se svaki taj novi koji dolazi u taj sistem uklapa u to što ti postavljaš kao nedostatak. Standard, mentalitet, fizički kapacitet i tehnička i igračka vrednost. Zato je jako teško pronaći deset igrača koji dođu u Crvenu zvezdu u jednom prelaznom roku. Ja bih bio najsrećniji da mogu da pronađem deset igrača, ali ne mogu ni dva, iskreno. Izrazio sam želju za tri pozicije u timu, i za samo jednu poziciju imam konkretno ime. Za dva nemam. Taj ko može da dođe i da dovede 10 u isto vreme, i da može da bude siguran i da potpiše da su oni za Crvenu zvezdu, ja mu skidam kapu. Ali, to je jako teško.\nDa rezimiram, apsolutno sve potiče iz mlađih kategorija. Otprilike ceo taj omladinski staž je tako koncipiran da se u određenom vremenskom periodu i uzrastu određene stvari razvijaju bolje nego bilo šta drugo. To je strategija o kojoj je jako teško govoriti jer ne postoji kontinuitet ni na jednom nivou u klubu. Ne postoji kontinuitet ni u rukovođenju klubom, niti u rukovođenju prvim timom. Tek sada smo imali situaciju prvi put da je jedan trener imao četiri pripremna perioda da radi sa ekipom, što je dosta, za naše uslove više nego optimalno vreme za postavljanje sistema, ali nemamo kontunuitet ni u rukovođenju omladinskom školom, jer se sve brzo menja. Postoje brojni modeli, i klub treba da se opredeli za jedan. Ja kao šef stručnog štaba radim po francuskom modelu treninga, a u tom modelu se od prvog dana priprema isprepliću i fizički i tehnički i taktički deo, i sve se radi istovremeno i podjednako. Ali to ne znači da apsolutno svi moraju da rade tako. Osnovno je da se napravi zdrava komunikacija na svim linijama u klubu, između ostalih i na liniji prvi tim - omladinski pogon, da postoji zajedništvo u tom radu. Koji ćemo model ustanoviti, kako će se zvati ljudi koji ga sprovode, to je najmanje bitno. Mi smo navikli da na stvari gledamo lično, a ličnog nema. Ja Radakovića izuzetno cenim i nemam lično ništa protiv njega, ali normalno je da svaki trener koji dođe ima svoj koncept i ideju, i pošto već ima punu odgovornost za sve, onda mora da ima odgovornost i za to. To je najnormalnije, nigde nema primer da bilo koji trener dođe u bilo koji klub na mesto šefa stručnog štaba, a da mu ostane ceo stručni štab, i da on dođe sam kao da je pao s Marsa, i da sutra kad krene nizbrdo, on bude jedini koji nosi odgovornost. Imam izuzetno poštovanje prema svima koji su bili, voleo bih da imam normalnu komunikaciju, jer to nema veze sa njihovom kompetentnošću, već samo sa konceptom rada. Ne treba gledati stvari lično, jer ti odnosi se pojave možda kasnije, izrode se iz svega ovoga, onda su to jako stabilna prijateljstva koja traju ceo život. Da smo mi počeli da radimo danas, a sutra smo već na ručku, večeri, splavu, kafi, to je veštački. Mnogo takvih odnosa je bilo u Zvezdi u proteklih desetak godina, i po pravilu su se ti odnosi koji su bili ekstremno u plusu, završili ekstremnim pljuvanjem. Ja zato ne gradim takve odnose, i dobar sam sa svima, i poštujem čak i Gorana Bunjevčevića kojeg ste spomenuli, i ne doživljavam lično njegovu odluku, pogotovo jer znam da i nije bila njegova, ali to nije bitno. Ne gledam na to lično, naše funkcije su previše odgovorne da bismo ih mi toliko svojatali i dozvolili sebi da na te stvari gledamo lično.\nh Poštovani gospodine Jankoviću, u Vas kao trenera imam veliko poverenje, isto kao što sam imao i u Robija. Zato Vas molim da nam donesete titulu i da oformite što jači tim za kvalifikacije za Ligu Šampiona. Moje pitanje je vezano za golmana Kirovskog. Gledao sam Kup utakmicu u Nišu i mogu Vam reći da je moje mišljenje da je Kirovski u boljoj formi od Bajkovića. Možete li mu ukazivati šansu na još nekim utakmicama osim onih u Kup takmičenju? Želim Vam da ove sezone osvojite titulu sa Zvezdom, a naredne da je uvedete u LŠ. Srdačan pozdrav, Nenad Milićević, Leskovac.\n- Kirovski je branio protiv BSK-a. On je dečko koji je vrhunski profesionalac, ozbiljan i maksimalno pozitivan, i kao takav zaslužuje šansu. Sa druge strane, Bajkovića odlično poznajem, dao sam mu šansu u Zvezdi 2008. godine, bio sam u Zvezdi i 2003. kada je došao na probu kod nas. Dođe nekada momenat kada se desi pad forme, i onda se gleda da li imamo zamenu koja je sposobna da uskoči i da pomogne da ekipa ne trpi, ili nemamo. Mi imamo još igrača koji su u blagom padu forme, negde možemo a negde ne možemo da reagujemo, i onda moramo da "krpimo" na neki drugi način. Govorim o situaciji koja je zatečena, o preuzimanju ekipe u avgustu mesecu, gde nemate prostora da reagujete, i mi sada guramo do pauze, trudeći se da izvučemo maksimum kod svakog od njih ponaosob, i iz ekipe kao celine. Negde možemo da reagujemo, mogu da reagujem kad Bajku dođe pad forme, jer sam 200% siguran u Kirovskog i mislim da zaslužuje u šansu. To je moja prinudna reakcija i motiv Kirovskom, motiv Bajku da radi, da se izvuče i vrati, ali i motiv svim ostalim igračima koji ne igraju, a kojima govorim da budu maksimalni na treningu jer će šansa doći. Ako šansa ne dođe nekome ko radi, a konkurent mu je u padu forme, onda se moja reč dovodi u pitanje.\nh Pozdrav treneru Aleksandru od Bojana iz Gospođinaca. Hteo bih da mi kažete svoje mišljenje o Asamoi, i kako se snalazi na treninzima i uopšte u Crvenoj Zvezdi?\n- Asamoa se super snalazi, i ja sam mnogo zadovoljan njime. On poseduje začuđujuću fudbalsku inteligenciju. Kapira bukvalno sve u letu, radi, izuzetno je pozitivan i u najužoj je konkurenciji za tim. Kada god je ulazio, unosio je nešto što nam je u tom momentu trebalo, a neke smo utakmice zahvaljujući njemu i prelamali. Vrlo je blizu, i u najužoj konkurenciji za tim.\nh Sale kako vidiš Krnetinu igru i da li ga vidiš kao desnog beka? Šta misliš o Goranu Čaušiću, i da li bi voleo da ga vratiš u Zvezdu? Pozdrav, Ogi.\n- U perspektivi ga vidim kao desnog beka, možda i pre nego štopera. Ja Krnetu znam iz reprezentativnih selekcija, on je dečko koji je maksimalno pozitivan. Mislim da je mnogo toga palo na njegova leđa na početku sezone, naplaćivao se cehova i svojih i tuđih, i mislim da je ta velika tenzija koja je bila na početku sezone i ta turbulencija koja je trajala, namestila da se sve njegove greške vide, i bio je pogodan da se na njega strovali sve i svašta. Mislim da je na njega, nevezano za greške koje može svako da napravi, a koje su se pravile i posle tih njegovih kikseva, nepravedno strovaljeno sve, i mislim da je on dobar igrač koga planiram da fudbalski rehabilitujem. Osluškujem, pratim ga, gledam kako se kreće njegova forma i njegovo mentalno stanje, jer on pre svega mora da prevaziđe i neke mentalne stvari koje su se dešavale. Računam na njega, i iz ove perspektive, on može da bude i pojačanje za Zvezdu.\n- Šta mislim o Čaušiću, ja sam pokazao sada u momentu kada sam birao tim za utakmicu koja je mogla da kruniše nešto što sam rukama i nogama pravio dve godine. To je momak koji definitivno ima fudbalsku vrednost, momak koji ima samopouzdanje, veru u sebe, koji doduše pripada drugom klubu sada. To je tema za razmišljanje, zašto je otišao kako on, tako i mnogi drugi iz generacije 92 koja će vrlo brzo biti okosnica mlade reprezentacije i koja ja bila formirana u Crvenoj zvezdi. I Dmitrović, i Rogač, i Čaušić, i Ćosić, i Mrkela, i Despotović, i Đuričić.. Sedam igrača koji su ponikli u Zvezdi, a koji nisu igrali za Zvezdu. To je generacija koja je u takmičenju do 19 godina bila u polufinalu prvenstva Evrope. Mi imamo celu generaciju koju smo izgubili, generaciju 92 koja ne postoji u Zvezdi, i mi sada gledamo kako se oni malo po malo afirmišu. Ranko Stojić je bio tu kada smo mi te igrače škartirali, i sve ih je pokupio. Okupio je celu generaciju 92, i to pre dve godine. Sutra kada dođe spisak za sledeću mladu reprezentaciju, i kada se pojave svi oni, koji pritom igraju i sada standardno u svojim klubovima, javiće se ljudi koji će reći "Stojić gura svoje igrače u reprezentaciju". To su budalaštine, i to su stvari koje se pričaju ili iz loše namere ili nedovoljnog poznavanja. Činjenica je da mnogi igrači koje smo pravili godinama, nisu igrali za Zvezdu ni minut. Iz te perspektive sam srećan što je Dmitrović ostao u Zvezdi, jer i on je iz te generacije, kao i Kirovski je jako stabilan čovek, i na njega sam se oslonio na Farskim ostrvima kada nisam imao nikakav problem da ga stavim na gol.\nDakle, pokazao sam konkretno šta mislim o Čaušiću. To je igrač koji zna da igra, koji je školovan, zna da sačuva loptu, igrač pred kojim je budućnost.\nAleksandar Janković, intervju, drugi deo


Objavljeno utorak, 28 Oktobar 2014 19:44 | Autor Stazama zdravlja | |\nIstraživači na univerzitetu Lund u Švedskoj ispituju bakterijski tretiran med za koji smatraju da bi mogao da pomogne pri zarastanju rana i nudi nadu u suzbijanju bakterija koje su otporne na antibiotike, prenosi VOA.\nKnalenova povreda na nozi odbacila je sve prethodne pokušaje za tretman, sve dok nije bio tretiran novim melemom od 13 laktoacidnih bakterija uzetih iz mednog stomaka pčela. Pomiješan sa procesovanim medom, vodom i šećerom, melem pomaže pri proizvodnji antibakterijskog sastojka koji uništava bakterije otporne na antibiotike, sudeći prema istraživaču sa univerziteta Lund, Alehandri Vaskez.\n"To je živa bakterija koja je glavni sastojak u tome. Možemo da podignemo taj stari lijek na novi nivo u kojem možemo da standardizujemo, na primjer, mješavinu meda sa tom bakterijom u visokoj koncentraciji koja će izgledati kao prirodni svježi med koji stavljamo na hronične rane".\nDeset konja sa sličnim neizlječivim ranama, uključujući Knalena, bilo je tretirano tom supstancom. Za samo tri nedjelje svi su pokazali znake prethodno nezamislivog oporavka.\n"Izlječenje je trajalo između osam dana i tri nedjelje ali svima su rane zarasle - te hronične rane. I bili smo toliko oduševljeni jer smo pomislili da bi to mogla da bude alternativa za antibiotike, ali nismo očekivali toliko dobre rezultate", ističe mikrobiolog Alehandra Vaskez.\n"Zapravo smo počeli sa ljudskim ranama. Dobili smo uzorke hroničnih rana i potražili koje štetne bakterije možemo da pronađemo u ranama i zatim smo isprobali te bakterije u laboratoriji da vidimo da li će imati šanse protiv laktoacidnih bakterija - i nisu imale nikakve šanse protiv tih bakterija."\nAko testovi na ljudima budu uspješni to bi moglo da pomogne ljekarima u borbi protiv bakterija otpornih na antibiotike. Njihovo istraživanje je nedavno objavljeno i izgleda da je izazvalo veliko interesovanje u naučnoj zajednici.\n(Izvor: VOA / priredio: Stazama zdravlja)