Dačić: Crnogorci tvrdi na duplom pasošu | EX YU\nDačić: Crnogorci tvrdi na duplom pasošu | Mondo Portal\nDačić: Crnogorci tvrdi na duplom pasošu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n02.04.2011. / 16:47 18:47\nDačić: Crnogorci tvrdi na duplom pasošu\nRazgovore o dvojnom državljanstvu Srbija i Crna Gora ne vode više od godinu dana a, s obzirom na restriktivni crnogorski zakon, teško da je dogovor moguć.\nDve države imaju veoma različit pristup i zakonski okvir napomenuo je zamenik premijera Ivica Dačić.\nSrbija ima liberalan zakon koji dozvoljava našim građanima dvojno državljanstvo, ali i drugima da imaju uz neko drugo i srpsko, dok Crna Gora ima restriktivan Zakon o državljanstvu, što znači da ko hoće da ima crnogosrko mora da se odrekne svakog drugog državljanstva.\nZamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova smatra da odnose Srbije i Crne Gore treba vratiti na racionalan nivo.\n"Ne treba zalaziti mnogo u prošlost, treba da imamo potpuno rasterećen odnos", rekao je Dačić za agenciju Tanjug.\nOdluku građana Crne Gore da žive u samostalnoj državi Srbija poštuje, ali, primetio je Dačić, sigurno je da na planeti nema bližih naroda nego što su srpski i crnogorski.\n"Srbija ima interesa da sa Crnom Gorom razvija odnose koji su praksa u celom svetu. To znači da se vodi računa o pravima crnogorske nacionalne zajednice u Srbij, ali i o položaj Srba u Crnoj Gori, kao, usotalom, svuda gde Srbi žive", rekao je ačić.\nOn je rekao da Podgorica u tome ne treba da traži bilo kakvu opasnost:\n"Naprotiv, želim im sve najbolje, ako ne možemo da živimo zajedno, mislim da možemo da živimo u veoma korektnim odnosima jedni pored drugih", rekao je Dačić.


Možete li da se zatrudni bez seksualnog odnosa? || Lepota i zdravlje\nMožete li da se zatrudni bez penetracijskog seksa? Odgovor nije ono što ste mislili.\nSvi znaju da nezaštićen seksualni odnos dovodi do rizika od začeća. Znamo i da se prekidom odnosa pre ejakulacije smanjuje verovatnoća da dođe do trudnoće, ali i da ovakva vrsta „kontracepcije“ spada u nepouzdane metode zaštite. (Pročitaj: Ove stvari muškarci stvarno žele u seksu, iako to ne žele da priznaju)\nIsto tako znamo i da je gotovo nemoguće da žena zatrudni bez penetracijskog seksa. Međutim, ispada da to nije baš tako jednostavno – neke žene tvrde da im se upravo to dogodilo.\nLako je reći da je ovo prevara, međutim i ginekolozi su potvridili da takozvana devičanska trudnoća zaista postoji.\nMožete li da se zatrudni bez seksualnog odnosa?\nDa bi došlo do začeća neophodni su sperma i jajašce, pored mnogih drugih faktora.\nOni obično dolaze u kontakt penetracijskiim seksom, ali moguće je i drugim putem.\nVeća verovatno da dođe do devičanske trudnoće jeste kod mladih devojaka koji su prilično plodne. Ako postoji mogućnost da penis vašeg partnera ili njegovo sperma dođe u kontakt odnosno se približi vašoj vagini, čak i kada ne dođe do penetracije postoji mogućnost od trudnoće. (Pročitaj: Želite da se ostvarite u ulozi roditelja: 7 saveta kako biste što brže i lakše zatrudneli)\n– Rizik da zatrudnite na ovaj način je vrlo nizak, jer spermatozoidi mogu samo kratko vreme da žive van tela. Međutim, to nije nemoguće i postoje žene koje su upravo ovako ostale u drugom stanju – poručuje doktorka Džesika Šepard.


Škola i kvalitetni tečajevi stranih jezika, Zagreb | ČA\nŠkola i kvalitetni tečajevi stranih jezika, Zagreb\nHebrangova 27, 10000 Zagreb\n...... carob.... Prikaži\nŠkola i kvalitetni tečajevi stranih jezika, Zagreb |\nČAROBNA RIJEČ D.O.O. centar je i škola stranih jezika koja se nalazi u centru Zagreba, na adresi Hebrangova 27 te nude tečajeve stranih jezika.\nUspješno posluje već 20 godina.\nU školi ČAROBNA RIJEČ D.O.O. rade stručni i iskusni profesori koji koriste suvremene nastavne metode, a radom u malim homogenim grupama nastava se prilagođava potrebama polaznika.\nPružaju i besplatni dopunski rad po potrebi, besplatna testiranja i imaju jedinstven način rada s malom djecom.\nSuvremeno uređen prostor nalazi se u središtu grada, a učionice su opremljene računalima i LCD ekranima.\nŠkola i kvalitetni tečajevi stranih jezika, usluge su koje pruža tvrtka ČAROBNA RIJEČ D.O.O.\n9-14 h | 17-22 h


⭐Pokrenuta promotivna kampanja "I ovog ljeta - TREBINJE TE ČEKA"⭐ - Туристичка организација Града Требиња\n⭐Pokrenuta promotivna kampanja “I ovog ljeta – TREBINJE TE ČEKA”⭐\nJU Turistička organizacija Grada Trebinja danas je pokrenula promotivnu kampanju sa sloganom: „I ovog ljeta – TREBINJE TE ČEKA” uz “hashtag” generatore #gotrebinje, #ljetujutrebinju i #sviutrebinje\nKampanja ima za cilj promociju turističke ponude Trebinja na regionalnom turističkom tržištu, a poseban fokus biće stavljen na tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nU tu svrhu kreirano je više multimedijalnih sadržaja kojim će se putem digitalnih kanala komunikacije direktno doći do većine potencijalnih turista, a poseban osvrt biće stavljen na reklamiranje putem gugla, društvenih mreža i ostalih internet kanala i medija.\nS ciljem boljeg pozicioniranja Trebinja na tržištu tokom naredna dva mjeseca izrađeni su i zakupljeni reklamni bilbordi, „city light“ displeji i platforme, te ostale oglasne površine u većim gradovima Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nPosebno zanimljiv dio kampanje odnosi se na kreirane promotivne video spotove u okviru kojih se potencijalnim gostima turistička ponuda Trebinja prezentuje tipski i segmentirano i to:\nNavedeni promo spotovi će pored internet promocije u svrhu reklamiranja biti plasirani na komercijalne TV stanice u gore navedene države.\nKampanjom je predviđeno više aktivnosti vezanih za medijska predstavljanja, promocije i prezentacije na ciljanim tržištima, ali i organizacija studijskih posjeta novinara iz zemalja okruženja, te snimanja putopisnih emisija i serijala.\nKampanja je kreirana u saradnji sa kompanijom „KONTEENT MEDIA“ iz Banja Luke, a planirano je da traje do zaključenja ljetnje turističke sezone.\n← POKRENUTA KAMPANjA „GRADIMO TURIZAM ZAJEDNO“\nTREBINJE SE PREDSTAVILO U VALJEVU →


Naslovne strane za ponedeljak, 6. decembar 2021. godine\nBeta 6. decembra 2021. 08:05\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja za ponedeljak, 6. decembar 2021. godine najviše pišu o ekološkim protestima u Srbiji zbog najave eksploatacije litijuma, a bave se i drugim političkim i društvenim temama.\nPOLITIKA – „Decu moramo da izvučemo iz kandži narko dilera“, intervju direktora vladine Kancelarije za borbu protiv droga Milana Pavića. „Izmene Zakona o eksproprijaciji u četvrtak na sednici vlade“, o najavi ministra finansija Siniše Malog.\nALO – O najavi izmena zakona „Vlada u četvrtak o izmenama Zakona o eksproprijaciji“. O blokadama puteva u Srbiji, list piše: „Ekologija paravan za rušenje Vučića“.\nBLIC – Tradicionalna lista Blica „50 najmoćnijih u sportu“. „Vučić: Gradjani će odlučiti hoće li biti rudnika“, o ekološkim protestima zbog najave eksploatacije litijuma.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Žene ćute o proganjanju na mreži“, o istraživanju o digitalnom nasilju. „Jelovac izgubio životnu utakmicu“, o smrti košarkaša Stevana Jelovca.\nDANAS – „Protestovale hiljade gradjana, režimski mediji videli samo 200“, o broju učesnika ekoloških protesta u subotu. „Uvidjaj ekpslozije u Leštanima i dalje traje“, o tome da još nije poznato zašto je došlo do eksplozije u fabrici Edepro.\nINFORMER – List piše da je direktor u firmi lidera Stranke slobode i pravde zaradio od kompanije Rio Tinto.\nKURIR – Naslovna strana lista posvećena je temi vršnjačkog nasilja. List piše i o blokadama puteva u Srbiji zbog Rio Tinta.\nNOVA – „Probudjena Srbija“, o ekološkim protestima. „Djoković predvodi listu vodećih sportista koji su podržali proteste“, o podršci sportista ekološkim protestima\nSRPSKI TELEGRAF – List piše: Pandemija kovida-19 pri kraju, u tekstu pod naslovom „Omikron varijanta korone koja ne ubija“.\nNaslovne strane za petak, 28. januar 2022. godine\nZbog kvara na toplovodu bez grejanja će ostati delovi Novog Beograda\nPrvi put na svetu tim stručnjaka sa Dedinja ugradio veštačko srce i…\nVazduh u Beogradu zagađen, smanjiti aktivnost i boravak…\nVazduh u BG zagađen, smanjiti aktivnost i boravak napolju


Bolja naplata poreza u 2017. – Plus Radio\nHome / Društvo / Bolja naplata poreza u 2017.\nBolja naplata poreza u 2017.\nBy Plus Radio on 25/09/2017 Vrijeme: 08:40\nPoreska uprava bilježi porast naplate poreza u ovoj godini, saopštio je direktor Miomir M. Mugoša.\nOn je, gostujući u Jutarnjem programu TVCG, kazao da je za osam mjeseci naplaćeno 25 miliona eura više, nego u istom periodu prošle godine.\n„Tokom ovih osam mjeseci 2017-e godine naplatili smo 608 miliona eura. Plan je bio 593 miliona, odnosno 14,5 miliona eura više od plana, odnosno 25,5 miliona više od prošle godine“, rekao je Mugoša.\nSaopštio je da je plan za tri mjeseca ljetnje turističke sezone bio 248 miliona eura, a da je naplaćeno 255 miliona.\n← Previous Story Autoput simbol prijateljstva CG i Kine\nNext Story → Počinje NATO vježba u Tuzli


Produžen rok za podnošenje prijava za projekat “Jačanje aktivizma organizacija civilnog društva u BiH”\nProdužen rok za podnošenje prijava za projekat “Jačanje aktivizma organizacija civilnog društva u BiH”\t PDF | Ispis |\t E-mail\nPonedjeljak, 11 Novembar 2013 13:05\nDetaljne informacije o projektu i kriterijima za prijavu mogu se naći na ovom linku.\nOsnovni cilj ovog projekta je poboljšanje sposobnosti organizacija civilnog društva u BiH da organiziraju i provode kampanje zagovaranja, te osiguraju fondove za provođenje kampanja.\nU trajanju od 18 mjeseci, projekat će se provoditi u dvije faze: prva faza je trening, dok je druga mentorstvo i usmjeravanje.\nPo završetku programa treninga od kandidata će se očekivati da predstave ideju za kampanju zagovaranja koja će biti provedena u predstojećem periodu. Tokom projekta, do 5 od predstavljenih 15 ideja biće podržano kroz mentorstvo i usmjeravanje u planiranju i provedbi kampanje, te u komunikaciji sa medijima.


eKapija | ProCredit Bank Direct - Moderne i digitalne usluge život klijenata čine jednostavnijim\nIzvor: Promo | Ponedeljak, 05.11.2018.| 15:43\nProCredit Bank Direct - Moderne i digitalne usluge život klijenata čine jednostavnijim\nBankarsko poslovanje se u poslednjih nekoliko godina ubrzano menja. Tradicionalno bankarstvo zamenjeno je savremenim zbog više različitih faktora kao što su globalizacija, informatička revolucija i povećana konkurencija. Pod ovim uticajem menja se celokupna poslovna filozofija, pa je jedan od osnovnih trendova u bankarstvu danas digitalizacija, koja građanima štedi novac, ali i olakšava korišćenje bankarskih usluga. Srbija je sa skoro 70% građana koji koriste internet i oko 1,3 mobilna telefona po glavi stanovnika, dobro pozicionirana za rast u digitalizaciji.\nProCredit banka, jedan od pionira u digitalizaciji finansijskih usluga, unapređenje i digitalizaciju svojih usluga počela je još pre više od dve godine. Prema podacima ove banke, čak 91% transakcija u platnom prometu koje klijenti ProCredita obavljaju se prebacilo na elektronsko bankarstvo i digitalne aplikacije. Već u prvih godinu dana prebačeno je 75% svih gotovinskih transakcija banke na samouslužne Zone 24/7 i taj broj elektronskih transakcija konstantno raste, što govori da građani imaju poverenje u ovu vrstu usluge.\n- Podaci pokazuju da je internet bankarstvo u Evropi u snažnom zaletu, pa je tako u Srbiji prošle godine ovu vrstu usluga koristilo više od 20% bankarskih klijenata, što je duplo više nego 2010. godine. ProCredit DIRECT je dobitno rešenje, i za banke i za klijente, jer je to tehnologija koja svima donosi značajne prednosti i uštede - rekao je Igor Anić, član Izvršnog odbora ProCredit banke. - Očekujemo da se takav trend nastavi, jer su i korisnici i banke prepoznali brojne prednosti mobilnog i internet bankarstva, a pre svega to su veća dostupnost i jednostavnost.\nZa korišćenje modernog digitalnog bankarstva u ProCredit banci je potreban otvoren Total račun, uz koji svi klijenti dobijaju besplatnu karticu, internet i mobilno bankarstvo sa neograničenim brojem plaćanja bez provizije, povoljne investicione i stambene kredite, mogućnost da svojom štednjom upravljaju online, kao i da koriste atraktivan Flex minus u visini do dve mesečne plate, navodi se u saopštenju.\nusluge ProCredit banke\ndigitalne usluge ProCredit banke\nsamouslužne zone banaka\nsamouslužne zone ProCredit banke\ndozvoljeni minus ProCredit banka\nProCredit banka direct


Šešelj Mariću: Jesam li ti ispred hotela Evropa rekao da će se svirati "Spremte se, spremte, četnici" @ StartBiH.ba\nŠešelj Mariću: Jesam li ti ispred hotela Evropa rekao da će se svirati "Spremte se, spremte, četnici"\nDakle, Vojislav Šešelj, ponovo. "O, ne, pobogu, zašto opet", unaprijed čujem gunđanje i vidim namrgođena lica čitatelja ove kolumne koja nemaju ni mrvicu razumijevanja ni za samo pominjanje imena najkrupnijeg balkanskog ratnog zločinca, čije se ime i prezime teško izgovaraju, čak i ako prethodno začepite nos. Kružila je u pjesničkom, boemskom beogradskom miljeu anegdota o jednom njihovom kolegi, Brani Petroviću, sjajnom piscu i neprevaziđenom kozeru (zapravo kružio je pravi roj anegdota o njemu, što je najdojmljivije okupio i opričao Sinan Gudžević u zagrebačkim "Novostima"). Kada se Petrović, nadaleko, pa i u medicinskim krugovima, poznati ljubitelj dobre kapljice požalio nekom svom poznaniku, ljekaru-psihijatru, da ga alkohol uzima pod svoje i da se mora kotarisati tog belaja, ovaj ga je upitao osjeća li bilo kakvu ugodu, radost dok ispija vatrenu vodu. "Ma, kakvi, doktore, užasan je okus alkohola, ako ste probali govno, onda znate kakav je to okus", žalio se pjesnik. "Pa, u vražiju mater, ako je tako, zašto ga uopšte piješ?". "Moram, moj doktore, a što se mora nije teško", požalio se Petrović. Ne pišem, dakle, ja, kao ni brojni drugi "šešeljoholičari" o njemu, hodajućem plastu sijena, zato što u tom uživamo, nego zato što se to raditi mora. A mora se pisati i danas, kao što se moralo i jučer, prekjučer i u sve lošijoj i nesnosnijoj prošlosti. Nagledao se vjerovatno čitalac ovog teksta filmova iz žanra katastrofa, ili strave i užasa, u kojima, po predvidivom scenarističkom šablonu, neki asocijalni, rastreseni naučnik eksperimentirajući sa kojekakvim toksičnim smjesama u svom laboratoriju stvori kakvog krvoločnog titana, koji će predstavljati opću opasnost za okolinu, ljude, gradove, planetu. Vojislav Šešelj nije od takvih čudovišta, nije iz istog žanra sa, recimo, franšizom "Godzila" ("Kralj zvijeri") gdje Zvijer koja neselektivno terorizira cijeli grad i njegove žitelje. Nije šef srpskih radikala, međunarodno priznati ratni zločinac, nalik ni humanoidnim čudovištima iz filmova Oskarovca Benicia Del Tora ("Pacific Rim", odnosno "Oblik vode") čije su krvoločnost i destrukcija posljedica bezosjećajnog, posesivnog, neprijateljskog odnosa ljudi prema njima. Ta se čudovišta, poput Stvora iz "Oblika vode", na svaki signal ljudskosti, pažnje i ljubavi koja im se posvećuje pretvaraju u umilnu, pitomu i empatičnu čeljad, humaniju, solidarniju od dominantnog socijalnog miljea u kojem se kreću, odnosno ne kreću, jer su zatočeni.\nNAPREDNJACI, SVE VAM JE U ŠACI\n"Vojislav Šešelj je, kako ja volim reći, 'džuboks-vojvoda'", kazala je ovih dana Zorana Mihajlović, ministrica saobraćaja u Vladi Srbije nakon što je u Skupštini Srbije bila žrtva udruženog šešeljoidnog poduhvata, napada čopora radikalskih poslanica i poslanika. "Lažeš, kučko", "Ušuti, lopužo", urlala je na ministricu Mihajlović poslanica Vjerica Radeta, od koje čak i njen šef Šešelj izgleda ženstvenije i senzualnije. Puško-banjasta Radeta, baš kao i njen šef završila je Pravni fakultet u Sarajevu, možda su čak bili i kolege, rođena je u Livnu i nije poznato kada se preselila u Beograd. Haški tribunal je tu lajavu čovjekoliku radikalku godinama potraživao od vlasti u Beogradu zbog ometanja njegovog rada (otkrivanja identiteta zaštićenih svjedoka) međutim Srbiji, tj. Aleksandru Vučiću je suradnja sa Haagom, kako je to nekada govorio njegov prethodnik na mjestu predsjednika države Vojislav Koštunica, "deseta rupa na svirali". Javni linč, kolektivna radikalska redaljka nad ministricom u Vladi Srbije nije ni tokom trajanja sjednice Skupštine Srbije, a ni kasnije, proizvela nikakvu solidarnost kod njenih stranačkih kolega, niti članova Vlade, a pogotovo kod predsjednika države, SNS-a, i svega drugog u Srbiji, Aleksandra Vučića. Nije Zorana Mihajlović, koja je i potpredsjednica vladajućih Naprednjaka ulazila u detalje niti otkrila ko to ubacuje novčiće u "džuboks vojvodu", jer za to nije bilo ni potrebe, jer ko razumije, shvatit će: učinili su to oni koji su ćutali, kada su trebali govoriti i barem iz džentlmenskih, kavalirskih razloga spriječiti njeno čerečenje na "otvorenoj sceni".\nNekako u isto vrijeme, samo u drugo doba dana, pod okriljem noći, Vojislav Šešelj i njegova kostolomačka svita hrmpalija nasrnuli su na neuporedivo mnogobrojniju Natašu Kandić (ženu koja ima manje kilograma, nego godina) i pravovremeno je, vještim hrvačkim zahvatom osujetili da napravi džumbus u prepunoj dvorani u kojoj je promovirana 1389. Šešeljeva knjiga u kojoj u dva toma, šešeljeskog volumena i težine negira genocid u Srebrenici i osporava pravomoćne sudske presude u vezi sa njim.\nKada sam u ljeto 1990. godine (jednog junskog dana u kome je Jugoslavija igrala utakmicu protiv Kolumbije na SP u Italiji) nekim poslom posjetio Beograd, centralna tema, barem onih mojih sugovornika i poznanika koji nisu bili fanatici nogometa, bio je skandal koji se desio nedjelju-dvije ranije sa Vojislavom Šešeljem u glavnoj ulozi. Predvodeći horde tada još "samozatajnih" četničkih nasilnika Šešelj je prekinuo predstavu "Sveti Sava" u izvođenju Narodnog pozorišta iz Zenice koja je gostovala u Beogradu, a u kojoj je glavnu ulogu, Svetog Save, igrao Žarko Laušević. Jednoj tankoćutnoj filmskoj i pozorišnoj kritičarki sa kojom sam jedno vrijeme dijelio redakciju, i koja je sve do tada imala izvjesne simpatije za Šešeljevo "stradanje" u Sarajevu, progone, zatvor sam rekao: "Zakucala mečka- Voja i na vaša vrata, valjda će vam sad biti barem malo jasnije sa kakvom smo, nasilničkom i bestidnom nemani mi posla imali u Sarajevu". Bilo je u tim riječima pomalo i osvetoljubivog lokalpatriotizma, jer mi je imponiralo da se u "tamnom vilajetu" kako je Bosna bivala mapirana u beogradskim nacionalisičkim, medijskim i umjetničkim krugovima, igra tekst vrsnog srpskog dramskog pisca (Siniše Kovačevića) kojeg je režirao Makedonac (Vladimir Milčin), a glavnu ulogu, najvećeg srpskog prosvjetitelja Svetog Save igra crgonogoski glumac (Žarko Laušević). Nisam, a malo ko drugi jeste u tom trenutku, mogao znati kako ćemo sa Šešeljem i njegovim hordama tek imati posla u "godinama raspleta" koje su slijedile. Nije se moglo znati da je Šešelj, koliko god bio tih godina korišten za unutrašnju upotrebu (discipliniranje, teroriziranje i radikalsko homogeniziranje Srba i Srbije) nije samo bio fenomen planiran za vanjsku (zlo)upotrebu. (Dok je, recimo, jurišao sa Oliverom Katarinom na "izdajice Kosova" u Vojvodini) Kako bi rekao stari - dobri Njutnov zakon, svako društvo u kojeg se uroni Vojslav Šešelj izbaci u svoju okolinu onoliko otrova, zla i prljavštine koliko je dotični težak, tonu-dvije žive vage, brat-bratu.\nMUZIČKE ŽELJE I POZDRAVI IZ "EVROPE"\nIzvještači sa promocije Šešeljevih revizonističkih knjigoklepina o srebreničkom genocidnom pokolju, vjerovatno zbog usredočenosti na nasilje nad neželjenim posjetiocima koje je prethodilo tom događaju, nisu podrobnije prenijeli šta se na predstavljanju govorilo. Ostali smo uskraćeni šta je o obračunu ratnog zločinca sa međunarodnim pravom kazao najugledniji promotor profesor Nenad Kecmanović. No, možda za tim nije bilo ni potrebe, jer je Kecmanovićev "kritički odnos" prema teorijskom i praktičnom doprinosu Šešelja "srpskoj stvari", njegovo navijačko adoriranje svega što je njegov mlađi kolega počinio, pa i djela koja su kvalificirana kao ratni zločini i kažnjena desetogodišnjom robijom u Haagu, poznato čak i onim koji se ovim dvojcem ne bave tako pasionirano i u kontinuitetu kao što čini ovaj potpisnik.\nIstiskivanje peksinih, toksičnih naplavina u medijima u koja je posljednjih mjeseci uronjen "plast sijena koji hoda" katkada može polučiti i neku korist, izbaciti na površinu kakav detalj, nepoznat, a dragocjen artefakt, radikalno važan za razumjevanje tog zla. Biti radikalan, učili su nas, znači zahvatiti stvar u korijenu, a korijene džuboks-vojvode niko bolje od njega samog, pionira modernog srpskog radikalizma-fašizma ne može podastrijeti.\n"Sećaš li se ti, Mariću, kada smo nas dvojica prvi put sedeli zajedno i šta sam ja tad rekao i obećao ", upitao je nedavno na "Happy TV" Šešelj svog domaćina, a nerijetko i gosta Milomira Marića.\n"Sećam, bilo je to 1980. godine, sedeli smo u bašti hotela "Evropa" u Sarajevu i tebi se nije sviđala muzika", odgovorio je Marić koji takve istorijske trenutke od prije 40 godina ne zaboravlja, ali se ne sjeća kada je i od koga čuo da je u Srebrenici pobijeno "pet-šest hiljada Turaka".\n"I šta sam ti rekao? Jesam li rekao da će se, kada ja dođem na vlast, tamo svirati i pevati neka druga muzika? Jesam li rekao da će se svirati "Spremte se, spremte, četnici" i "Ko to kaže, ko to laže Srbija je mala"?\n"Ne znam, ne sećam se, možda jesi", povlađivao mu je Marić kao što titra svakom nacionalističkom i šovenskom sugovorniku, kriminalcu, lunatiku... koji mu nabasa u studio.\nPotom je Šešelj ukorio voditelja Marića zato što nije došao na partijsku raspravu održanu na Fakultetu političkih nauka o njegovoj odgovornosti zbog pisanja o plagijatu perspektivnog komunističkog SKOJ-evca Brane Miljuša. Na to se voditelj pravdao da nije smio, kao vojnik u uniformi obilaziti političke skupove, na šta mu je današnji vojvoda-džuboks i ratni zločinac, a tada 25-godišnji docent na sarajevskom FPN-u ("Veljko Vlahović" se zvanično zvao) rekao: "Reci, bre, da nisi smio od Ace Vasiljevića da dođeš." Šešelj je potvrdio da je cijelu frku sa Miljuševim doktoratom pokreno kako bi napadom na njega i njegovog političkog pokrovitelja i recenzenta knjige Hamdiju Pozderca skrenuo pažnju sa svog fakultetskog kolege Nenada Kecmanovića. Protiv njega se vodila politička i medijska kampanja zbog tekstova u srbijanskoj štampi koji su kvalificirani kao "nacionalistički" i "antisocijalistički" i suprotni politici Saveza komunista Bosne i Hercegovine.\nDakle, da pokušamo uvesti malo reda i sistematičnosti u ovaj događaj, koji se zbiva prije 40 godina, koji mjesec nakon smrti Josipa Broza Tita. Profesor elitnog fakulteta, član Saveza komunista Jugoslavije, sjedi u kafani hotela "Evropa" u Sarajevu sa ništa manje perspektivnim novinarom, koji služi jugoslovenski vojni rok u Domu armije u Sarajevu, gdje uređuje vojne novine. (Samo su provjerenim omladincima, zdravim komunističkim snagama sa besprijekornom karijerom i čistim "personalnim kartonom" bile dostupne takve privilegije, o čemu svjedoči činjenica da je Milomira Marića na toj skoro rekrativnoj, prestižnoj vojničkoj sinekuri naslijedio perspektivni crnogorski dečko koji obećva, Fahrudin Radončić). Pretpostavljeni Marićev starješina bio je Aleksandar Aca Vasiljević, komandant KOS-a tokom rata u Hrvatskoj i početka agresije na Bosnu i Hercegovinu. Vjerovatno daleko nije bio ni Fikret Muslimović, neprejebivi mumin oružanih snaga BiH, koji se u svojoj biografiji hvali da je Vasiljevića u zajedničkoj uspješnoj karijeri pratio još od sredine sedamdesetih godina prošlog vijeka. Samo pedesetak metara od Doma JNA, pređeš most Drvenija i eto te, nalazio se Fakultet političkih nauka čiji je docent Vojislav Šešelj sa svojim glazbenim suradnicima, Nenadom Kecmanovićem, Nikolom Poplašenom, Emilom Vlajkijem pravio "play listu" za baštu hotela "Evropa", kada "oni dođu na vlast". Četrdeset godina kasnije, eto ih opet zajedno, u Beogradu, doduše, Marić, Šešelj, Kecmanović i njihova mladunčad, i brste istu, izlizanu ploču, sa dotrajalog džuboksa sa bajatom muzikom!\nNe znam, ne sjećam se da sam u to vrijeme, prije 40 godina, sjedio u bašti "Evrope", ali jesam tuda prolazio u svojim noćnim izlascima, kako pjeva Darko Rundek u "Eni" da bih " pio sam i lutao po krčmama", kakve su bile "Slavuj", "Rock", "Zvono"... Obično bi iz bašte dopirao glas Sabahudina Bahe Kurta. Jednog ljetnog dana dopodne upoznao sam Dževada Karahasana, tada već ozbiljnog i afirmiranog pisca, esejistu, pozorišnog kritičara. U ljetnoj bašti na Baščaršiji (bez muzike) komentirao se tekst kojeg je Vojislav Šešelj upravo objavio u beogradskim novinama ("Književna reč", čini mi se) kritizirajući prisustvo sarajevskih profesora Atifa Purivatre i Hasana Sušića na okruglom stolu održanom u Madridu povodom "Zelene knjige" libijskog lidera Muamera El Gadaffija. Šešelj je ugledne profesore prozvao za panislamizam, što je bio šlagvort Karahasanu da uspješno i duhovito tjera šegu sa Šešeljevim pamfletom. "Kad kažeš "pan", odmah ti pred oči izađe nešto veliko, krupno, ogromno, prostrano. A siroti Atif i Haso nemaju zajedno više od 50-60 kila, kakvi oni panislamisti mogu biti?!. Hajde da je optužio Hamdiju Pozderca, krupan je, debeo, izgleda ko neki korpulentni osvajač", zafrkavao se Karahasan.\nNije prošlo mnogo, a na red je došao Hamdija Pozderac, a Šešelj i oni koji su i tada i danas u njega ubacivali novčiće da svira novu, drugačiju muziku to smatraju njegovim životnim podvigom. Šta hoću reći? Dok smo se mi, dobro ne baš svi, ali većina, zezali, šegačili, ismijavali, pravili kerefeke, pili, slušali svoju muziku, ta je velikosrpska paradigma udarnički i užurbano radila na promjeni ne samo muzičkog koda, nego svega do čega nam je bilo stalo i što nas je definiralo i držalo uspravnim. Zato priča o Vojislavu Šešelju, mada poslije nje čovjeku danima tukne iz usta, ne treba biti zaobilažena, preskakana, jer, sudeći prema onom što on danas simbolizira i promovira, nije završena i neće još zadugo biti, čak i ako Godzila, srpski kralj životinja, uskoro krepucne i preseli u vječna lovišta... Ta je franšiza nepoderivo dugotrajna.


srbijasport.net - RK Loznica grad - Loznica - Vesti\nUtorak, 19.02.2019 20:48\nRukomet / Žene / Loznica grad\nLoznica grad Rukomet / Žene\n12.11.2018 19:02 Tomislav Živanović 749\nRukometašice Loznice grada poražene su u Valjevu od ekipe Metalac 2015 sa 25:37 (13:16), u šestom kolu Prve lige Centar. Mlade lozničke rukometašice dobro su se borile u prvom poluvremenu, na pauzu su otišle sa tri gola zaostatka, ali su u nastavku posustale i dozvolile rivalkama da naprave razliku i uverljivo pobede. U pobedničkoj ekipi najefkasnija...\n12.11.2018 00:12 Tomislav Živanović 568\nRukometašice ORK Loznica poražene su u Šapcu od ekipe Medicinar dva sa 20:33 (10:14), u šestom kolu Prve ženske rukometne lige Centar. U komšijskom derbiju domaća ekipa je bila bolji rival i zasluženo slavila petu pobedu u prvenstvu. Mlade Lozničanke parirale su iskusnijim domaćim igračicama u prvom poluvremenu, ali su u nastavku pale i dozvolile rivalkama da...\n05.11.2018 13:38 Tomislav Živanović 564\nKomšijski duel pripao Šapčankama\nRukometašice Loznice grada poražene su na svom parketu od ekipe Medicinar dva sa 21:34(8:18), u petom kolu Prve lige Centar. Gošće iz Šapca igrale su čvršće u odbrani, efikasnije u napadu i ostvarile zasluženu pobedu u komšijskom duelu. Vodile su od samog starta, do pauze između dva poluvremena stekle prednost od 10 golova (18:8), da bi u nastavku uspešno čuvale...\n04.11.2018 20:58 Tomislav Živanović 518\nBeograđanke slavile u Loznici\nRukometašice ORK Loznica poražene su na svom terenu od lidera ekipe Beograd sa 25:36 (9:18), u petom kolu Prve ženske rukometne lige Centar. Igra je bila ravnopravna, ekipe su se smenjivale u vođstvu, sve do 18. minuta i rezultata -8:8. Usledila je bolja i efikasnija igra gošći koje su do odmora stekle prednost od devet golova viška - 18:9. U nastavku su...\n28.10.2018 23:25 Tomislav Živanović 568\nLider prejak za Lozničanke\nRukometašice Loznica grada poražene su večeras na gostovanju od lidera Beograda - 18:33 (8:17). Bio je to meč četvrtog kola Prve ženske rukometne lige Centar, u kojem su iskusne domaće igračice dominirale i zasluženo ostvarile ubedljivu pobedu. Povele su od samog početka, na odmor otišle sa devet golova prednosti (17:8), da bi u nastavku uvećavale...\n27.10.2018 23:45 Tomislav Živanović 684\nTežak poraz rukometašica Loznice\nRukometašice ORK Loznica ubedljivo su poražene na gostovanju Mladom radniku iz Radinca sa 26:39 (11:21), u četvrtom kolu Prve ženske rukometne lige Centar. Domaće rukometašice ostvarile su četvrti vezani trijumf i bez poraza dele prvo mesto sa ekipom Beograd. Lozničanke sa po dve pobede i poraza su na sredini tabele. Igračice Mladog radnika vodile su od samog početka meča...\n22.10.2018 00:36 Tomislav Živanović 939\nRukometašice ORK Loznica, ostvarile su drugu pobedu u sezoni, pošto su u nedelju uveče savladale gradskog rivala ekipu Loznica grad 27:23 (12:11). Gradski derbi igran je u dvorani Lagator, u okviru trećeg kola Prve ženske rukometne lige Centar. U prvom periodu igre vođena je izjednačena borba i ORK Loznica je na odmor otišla sa golom prednosti (12:11). I u...\n18.10.2018 01:47 Tomislav Živanović 612\nU zaostalom meču drugog kola Prve ženske rukometne lige Centar, ORK Loznica je na svom terenu, u sredu uveče poražena od ekipe Voždovac 24:31 (10:13). Mlade Lozničanke su pružile nešto slabiju igru, posebno u odbrani, promašile su pet penala i nekoliko kontri i zicera, što je rezultiralo zasluženim porazom. Domaće igračice su bolje otvorile meč i već u...\n15.10.2018 21:35 Tomislav Živanović 576\nRukometašice Loznica grad pretrpele su i drugi poraz u prvenstvu Prve ženske rukometne lige Centar, pošto su u nedelju poražene od Mladog radnika 22:32 (10:20). Domaće igračice od samog početka meča, imale su prednost i na odmor otišle sa deset golova viška. U nastavku su samo održavale tu prednost i bez većeg napora ubeležile drugu pobedu u prvenstvu, protiv...\n08.10.2018 00:39 Tomislav Živanović 992\nPobeda devojčica Loznice u seniorskoj ligi\nNa startu prvenstva Prve ženske rukometne lige Centar, ORK Loznica je zabeležila pobedu u Kostolcu. Savladan je domaći Rudar 30:26 (19:12). Gošće su od početka vodile. Najveću prednost od devet golova imale su u 40. minutu (24:15), da bi Kostolčanke do kraja meča uspele da smanje na minus četiri. Najefikasnija u redovima Loznice bila je kapiten i najiskusnija...\nRaspored Seminara za sudije i delegate liga u nadležnosti FS Beograda za prolećni deo prvenstvene sezone 2018/2019. RASPORED ODRŽAVANjA SEMINARA SUDIJA 24.02.2019. od 09,15 – 09,30 – OTVARANjE SEMINARA SUDIJA ZONSKE LIGE 24.02.2019. od 14,30 – 14,45 – OTVARANjE SEMINARA SUDIJA PRVE BEOGRADSKE LIGE DELEGATI: 03.03.2019. od 09,15 – 09,30 – OTVARANjE SEMINARA DELEGATA SVIH BEOGRADSKIH LIGA SUDIJE MOL I OL BARAJEVO I LIGA MLAĐIH KATEGORIJA 09.03.2019. od 09,45 – 10,00 – OTVARANjE SEMINARA SUDIJA MEĐUOPŠTINSKE I LIGE MLAĐIH KATEGORIJA DETALJI SEMINARA: SUDIJE ZONSKE LIGE BEOGRADA 24.02.2019. – od 09,15 – 09,30 – otvaranje seminara 24.02.2019. – od 09,30 – 11,00 – UEFA RAP 24.02.2019. – od 11,00 – 11,30 – Video test 24.02.2019. – od 11,45 – 13,15 – analiza situacija ( grupni rad) 24.02.2019. – od 13,15 – 13,30 – razgovor sa komesarom 24.02.2019. – od 13:30 – 13:45 – rezultati video testa 03.03.2019. – od 10,00 – 12,00 – fizička provera SUDIJE PRVE BEOGRADSKE LIGE 24.02.2019. – od 14,30 – 14,45 – otvaranje seminara 24.02.2019. – od 14,45 – 16,15 – UEFA RAP 24.02.2019. – od 16,15 – 16,45 – Video test 24.02.2019. – od 17,00 – 18,30 – analiza situacija ( grupni rad) 24.02.2019. – od 18,30 – 18,45 – razgovor sa komesarom 24.02.2019. – od 18:45 – 19:00 – rezultati video testa 03.03.2019. – od 12,00 – 14,00 – fizička provera SUDIJE DEVOJKE ZONSKE I PRVE BGD LIGE 03.03.2019. – od 14,00 – 15,00 – fizička provera SUDIJE MEĐUOPŠTINSKE LIGE 09.03.2019. – od 09,45 – 10,00 – otvaranje seminara 09.03.2019. – od 10,00 – 10,45 – predavanja PFI 09.03.2019. – od 11,00 – 11,30 – teoretska provera 09.03.2019. – od 11,45 – 13,15 – analiza situacija 09.03.2019. – od 13,15 – 13,30 – razgovor sa komesarom 09.03.2019. – od 13:30 – 13:45 – rezultati teoretske provere 10.03.2019. – od 10,00 – 11,00 – fizička provera SUDIJE LIGA MLAĐIH KATEGORIJA 09.03.2019. – od 09,45 – 10,00 – otvaranje seminara 09.03.2019. – od 10,00 – 10,45 – predavanja PFI 09.03.2019. – od 11,00 – 11,30 – teoretska provera 09.03.2019. – od 11,45 – 13,15 – analiza situacija 09.03.2019. – od 13,15 – 13,30 – razgovor sa komesarom 09.03.2019. – od 13:30 – 13:45 – rezultati teoretske provere 10.03.2019. – od 11,00 – 12,30 – fizička provera SUDIJE DEVOJKE MEĐUOPŠTINSKE I LIGE MLAĐIH KATEGORIJA 10.03.2019. – od 12,30-13,30 – fizička provera DELEGATI INSTRUKTORI – POSMATRAČI I SPORTSKI RADNICI SVIH BGD LIGA 03.03.2019. – od 09,15 – 09,30 – otvaranje seminara 03.03.2019. – od 09,30 – 11,00 – UEFA RAP 03.03.2019. – od 11,00 – 11,30 – Video test (delegati instruktori – posmatrači) 03.03.2019. – od 11,00 – 11,30 – teoretska provera (sportski radnici) 03.03.2019. – od 12,00 – 12,30 – razgovor sa komesarom 03.03.2019. – od 12,30 – 12,45 – rezultati teoretske provere VAŽNA NAPOMENA: Teoretski deo seminara za sudije i delegate održaće se u OŠ Milan Đ. Milićević, a fizičke provere sudija održaće se na Adi ciganlici, SC. Fudbalskog saveza Beograda. Sve sudije i delegati su obavezni da izvrše lekarski pregled do početka seminara. Sudije mogu svoja lekarska uverenja dostaviti i kancelariji OFS FSB do četvrtka, 21.02.2019. godine do 14:00 časova, a delegati svoja lekarska uverenja donose lično na dan održavanja Seminara. Sudije i delegati koji ne prilože potvrdu o lekarskom pregledu neće moći da prisustvuju seminaru sudija i delegata. Sudije koje polažu ispit za sticanje zvanja sudije treće kategorije nakon saopštavanja rezultata teoretskih provera ostaju na usmenom delu ispita koji će početi u 14:00 časova.\nRyan84 i još 4 korisnika su tipovali utakmicu\nRadnik - Crvena zvezda\nFK Šumadinac (Bečmen) - FK Jedinstvo (Surčin) | 13.02.2019\nFK Šumadinac (Bečmen) - FK Posavina (Stubline) | 16.02.2019\nSokoSivi je podelio utakmicu\nPP 192 - Karađorđe 2015 6:5\nSokoSivi i još 1 korisnika su tipovali utakmicu\nŠljivici - Karanovac\nSokoSivi je tipovao utakmicu\nBezbednost 192 - SFU Leposavić\nPP 192 - Fleš\nKarađorđe 2015 - Aranđelovac


Pravila o zaštiti privatnosti – Travelers Motel, zvanični veb sajt | Moteli u gradu Cottonwood\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Travelers Motel koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.travelersmotelcottonwood.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Travelers Motel. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.travelersmotelcottonwood.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na travelersmotel530@yahoo.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na travelersmotel530@yahoo.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na travelersmotel530@yahoo.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Bivši radnici fabrika u stečaju treba da dobiju oko 50 miliona evra\nNaslovna Info Vojvodina Bivši radnici fabrika u stečaju treba da dobiju oko 50 miliona evra\n5.500 radnika iz Bačke Palanke, Kikinde, Čoke, Zrenjanina, Pančeva i Kule.\nUdruženje bivših radnika fabrika u stečaju „Solidarnost“ u Kuli, zajedno s nekoliko gradskih i opštinskih organizacija Samostalnog sindikata u Vojvodini, pripremilo je ustavne žalbe za naplatu zaostalih plata zaposlenih u propalim društvenim firmama ili onima u kojima je država bila većinski vlasnik.\nNeisplaćene zarade, koje su priznate rešenjima privrednih sudova, zatražilo je oko 5.500 radnika iz Kikinde, Čoke, Zrenjanina, Pančeva, Bačke Palanke i Kule.\n– Ukupna potraživanja su preko 50 miliona evra, koje država treba da isplati na osnovu odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu. Nadoknada zaostalih zarada je na vidiku, s obzirom na to da je sud u Strazburu doneo presudu u korist grupe radnika iz Srbije koji nisu mogli da ostvare plate po pravosnažnim i izvršnim rešenjima domaćih sudova – naveo je predsednik Udruženja „Solidarnost“ Danilo Obradović.\nPrema njegovim rečima, Evropski sud je utvrdio da bivšim radnicima društvenih i državnih preduzeća koji nisu uspeli da novac naplate iz stečajne mase zarade mora da nadoknadi Vlada Srbije.\nUstavne žalbe je u ime radnika podnela advokat Mirjana Nedeljkov iz Niša, uz proviziju od 12 odsto. Ona kaže da je sa oko 200 rešenih predmeta, koje je vodila na jugu Srbije, „probijen led“ da i ostali radnici u našoj zemlji dobiju svoje davno zarađene plate.\n– Žalbe su podnete Ustavnom sudu Srbije zbog povrede prava na imovinu. Zahteva se izmirenje glavnog duga za plate, koji je potvrđen zaključkom Privrednog suda da su radnici u stečajnom postupku prijavili potraživanja. Traži se da budu namirene i kamate, koje teku od dana donošenja zaključka o priznatim potraživanjima – predočila je Nedeljkovljeva za Novosti.\nU opštini Kula, gde je Udruženje „Solidarnost“ pokrenulo akciju za obeštećenje radnika propalih firmi, zaostale plate čekaju bivši zaposleni u fabrici „Kulski štofovi“ i Industriji nameštaja „Kramer“ u Kuli, kao i u Poljoprivrednom preduzeću „7. juli“ i „Ugostiteljstvu“ u Crvenki. Oko 400 radnika ovih preduzeća potražuje za zarade više od 230 miliona dinara.\nUdruženje bivših radnika fabrika u stečaju\nPrethodni tekstProjekat decenije: Tikvara postaje Palić za jug Bačke\nSledeći tekstDvojdňový výjazdový seminár\nIz stečaja kupili stan Merkura za manje od 9000 evra


MESEČNI HOROSKOP ZA JUN 2018 (POSAO, LJUBAV, ZDRAVLJE): Izbegavajte rasprave i rizične poslove – NE LOMI MI SRCE\nMESEČNI HOROSKOP ZA JUN 2018 (POSAO, LJUBAV, ZDRAVLJE): Izbegavajte rasprave i rizične poslove\n26 Maja, 2018\tOff\tBy nika\nAstrološka prognoza za naredni mesečni period. Ljubavni život, posao i finansije, zdravlje… Šta vas očekuje u periodu vladavine Sunca u Blizancima, koji traje od 21. maja do 21. juna 2018. godine?\nOvog leta zabranjene ljubavi vrebaju, stare se ponovo vraćaju, brak je na pomolu!\nNedeljni horoskop od 27. maja do 3. juna 2018: Nove mogućnosti pred Devicom, Ribe napreduju u ljubavi, Vaga nailazi na nerazumevanje na poslu


Krevet otporan na zemljotrese može da izdrži 65 tona ruševina (video) - Gradjevinarstvo.rs\nKrevet otporan na zemljotrese može da izdrži 65 tona ruševina (video)\n07.09.2012. | Gizmag\nNakon projektovanja školske klupe otporne od zemljotresa, pojavio se proizvod Wood Luck (Drvena sreća), koji je krevet otporan na zemljotres koji može da izdrži i do 65 tona ruševina. Projektovan od strane kompanije Shinko Industries, krevet je izgrađen da korisnicima pruži malo "dobre sreće" i zaštite tokom zemljotresa. I sa mogućnošću da izdrži 65 tona ruševina, on može postai spasilački komad nameštaja tokom vanredne situacije.\nKrevet je napravljen korišćenjem čeprsovog drveta od 30 do 40 godina starih stabala i poseduje nadstrešnicu koja pruža sklonište i zaštitu od padajućih ruševina. Krevet je dostupan u više veličina, za jednu osobu, dve osobe i verziju skloništa za bolničke krevet. "Većinu pitanja dobijamo od ljudi koji žive u drvenim kućama. Stariji ljudi uglavnom žele da kupe krevet, ili za sebe ili za članove njihove porodice", kaže Joićiro Morita iz japanske kompanije Shinkosangyo.\nKrevet "Wood Luck" se prodaje po početnoj ceni od 5.600 američkih dolara, ali sa potencijalom da pruži utočište nekoliko ljudi tomo zemljotresa, on bi mogao biti vredan tih para jer pruža miran san. Možete čuti šta Joićiro Morita kaže o ovom krevetu u video zapisu ispod.


24/09/2020 - BiH Vijesti\nNa Ilidži kod Grand Centra večeras u 22:30 sati dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj su učestvovala tri vozila, a kako su nam potvrdili u Operativnom centru MUP-a KS povrijeđena su tri osobe. Foto: Klix.ba Nesreća se dogodila u ulici Butmirska cesta, u pravcu Hrasnice. Jedan automobil je nakon sudara završio na pločniku ispred tržnog centra, a uništeni su brojni…\nOsnovne, srednje škole i fakulteti nastavu zbog koronavirusa izvode po posebnim mjerama, ali zato na području cijele Bosne i Hercegovine kasina i kockarnice rade bez vremenskih ograničenja. Tako kockarnice i kasina u Federaciji BiH rade non-stop, dok u Republici Srpskoj većinom do četiri sata ujutro. U ovim objektima u kojima ljubitelji igara na sreću pokušavaju ostvariti dobitak pića se služe…\nDobro pogledajte ovu fotografiju. Sada nam recite koliko osmica vidite i shvatit ćete da slika zapravo uopće nije naivna. Za početak, imate sljedeće opcije: 4, 5, 7 ili 9 pa ako je vaš odgovor glasio ikako drugačije, u startu ste eliminisani. Ljudi se na internetu uglavnom lome između petice i devetke, a evo pravog rješenja. Već na prvi pogled lako ćete izbrojati četiri osmice. Peta se…\nSposobnost leptira da krilima apsorbiraju ili odbiju sunčevu toplinu moglo bi biti pitanje života i smrti za te hladnokrvne kukce u uvjetima globalnog zatopljavanja, prema britanskom istraživanju objavljenom u četvrtak. Naučnici stoga pozivaju da se u vrtovima, parkovima i farmama stvore sjenovita područja kako bi se te životinje mogle skloniti i ohladiti. Leptiri nisu toplokrvna bića i ne mogu stvarati i regulirati vlastitu tjelesnu…\nNišta kao miris ne može nas vratiti u djetinjstvo, u one divne, bezbrižne dane. Da bismo vas vratili barem na tren, donosimo vam recept za domaću štrudlu s orasima i medom, onako kako su je pravili naši stari. Mekana i ukusna poslastica naći će put do svačijeg srca. Sastojci: Za tijesto: 600 g brašna 250 ml mlakog mlijeka 1 jaje 1 kašika maslaca…\nU Budimpešti je večeras na Puškaš Areni pred navijačima odigran meč Superkupa Evrope između Bayerna i Seville, a do trofeja je stigao bavarski tim i to nakon produžetaka jer je slavio s 2:1. U Budimpešti je večeras na Puškaš Areni pred navijačima odigran meč Superkupa Evrope između Bayerna i Seville, a do trofeja je stigao bavarski tim i to nakon…\nŠirom Starog kontinenta večeras su igrane utakmice trećeg pretkola Evropske lige u kojima nije bilo velikih iznenađenja. Širom Starog kontinenta večeras su igrane utakmice trećeg pretkola Evropske lige u kojima nije bilo velikih iznenađenja. Milan je, bez korona virusom zaraženog Zlatana Ibrahimovića, slavio protiv Bodo Glimta rezultatom 3:2. Rossoneri su dominirali tokom cijele utakmice, ali su na kraju imali manjih…\nLegendarni vozač Moto GP-a Valentino Rossi potvrdio je prelazak u ekipu Petronas Yamahe u narednoj sezoni. Legendarni vozač Moto GP-a Valentino Rossi potvrdio je prelazak u ekipu Petronas Yamahe u narednoj sezoni. Ono što se već dugo spominjalo, Italijan je konačno potvrdio. Od naredne sezone iz fabričke Yamahe prelazi u Petronas Yamahu. “Između dvije trke u Mizanu smo sve sredili.…\nVijeće za nacionalnu sigurnost Turske navelo je da nema odstupanja u zaštiti interesa turskog naroda na kopnu, moru ili u zraku, komentarišući posljednja dešavanja na istočnom Mediteranu. Turska je za dijalog na svakoj platformi u vezi s pravednom raspodjelom prirodnih resursa u regiji, navodi se u saopćenju objavljenom nakon sastanka Vijeća za nacionalnu sigurnost Turske u Ankari, kojim je predsjedavao…\nPierre-Emerick Aubameyang namjeravao je napustiti Arsenal, ali promijenio je odluku zbog trenera Mikela Artete, kazao je danas u izjavi za ostrvske medije. Pierre-Emerick Aubameyang namjeravao je napustiti Arsenal, ali promijenio je odluku zbog trenera Mikela Artete, kazao je danas u izjavi za ostrvske medije. Barcelona je poslala konkretnu ponudu za ovog napadača, a interes je pokazivao i Inter iz Milana.…


ŽITIJA RUSKIH NOVOMUČENIKA – KNJIGA STRADANJA I UTEHE – Strana 2 – Svetosavlje\n« PRETHODNA STRANA1\t2 3\t... 15SLEDEĆA STRANA »\nPREDGOVOR – Jeromonah Damaskin\nOčuvanje svoje sopstvene istorije u svesti naroda postalo je jedan od najsloženijih problema 20. stoleća. Opšta dehristijanizacija sveta, gubljenje moralnih kriterijuma kao pravila i osnova života naroda i svakog pojedinog čoveka, tehničke mogućnosti tzv. informativnih sredstava doveli su do rušenja istorijske svesti, do širenja neznanja. Sve to ima svoje uzroke.\nOsnova naših istorijskih znanja je predanje, zasnovano na svedočanstvima očevidaca, predanje koje se dugo vremena sačuvalo usmeno, a kasnije je zapisano. Pri tome tačan zapis može biti napravljen kroz 50, pa čak i kroz 100 godina. Prepreka ovakvom zapisivanju može biti ili propast naroda, ili društvena katastrofa, čiji bi rezultat bio uništenje znatnog broja ljudi i nasilno nametnuta promena pogleda na svet. U tom slučaju gubi se prejemstvenost istorijskih tradicija, prekida se veza meću pokolenjima, te buduća pokolenja, ako i nose u sebi nasleće prošlosti, nose ga pre svega na genetskom nivou.\nTako je bilo u Rusiji u 20. stoleću, kada je starije i srednje pokolenje koje je delotvorno učestvovalo u životu zemlje uništavano na ratištima u dva Otadžbinska i građanskom ratu, umiralo od bolesti za vreme epidemija, istrebljivano u vreme državnog terora. Nosioci istorijskog pamćenja i istorijske svesti naroda nalaze se u takvom slučaju u manjini, pri čemu ta manjina nestaje usled veštačkog zaustavljanja istorijskog procesa i pokušaja državne vlasti da nasilno uvede „nove vrednosti“, kao i sprovođenja državnih programa, čiji je cilj uništenje kulturnog nasleđa prošlosti. Na taj način, pokolenja koja ulaze u život raskidaju odnos sa prošlošću svog naroda – njegovom religijom, kulturom, nacionalno shvaćenim istorijskim postojanjem, jer im njihovo poznavanje, njihovo pozitivno prihvatanje, kako tvrdi nova državna ideologija, ništa praktično ne može pomoći u ovom životu. Tako se dobija to da se „nova kultura“ stvara iznad ponora, gradi na tuđem temelju, a svoja, ako se i čuva, onda je to nesvesno, od čega je malo koristi za delotvorni istorijski razvoj naroda.\nDuhovna i društvena katastrofa 1917. godine nasilno je razjedinila narod, osudila mladi naraštaj na prilagođavanje novim bezbožnim i antinacionalnim životnim prilikama i s godinama učinila da mu iskustvo očeva, dedova i pradedova postane „nezanimljivim“, „neaktuelnim“ prilikom rešavanja svakodnevnih zadataka, što je na kraju krajeva dovelo do izumiranja „organa istorijskog opažanja“, do nerazumevanja i zaboravljanja prošlosti, do raskida između prošlosti i sadašnjosti, gubljenja istorijskog predanja.\nAli prilikom gubljenja narodnog predanja samo državne mere su nedovoljne da se napiše istorija naroda, tim pre što cela naša pismena istorija i njena baza istorijskih izvora nije ništa drugo do usmeno predanje, tačnije ili manje tačno zapisano u skladu s pravilima ove ili one ustanove ili diktatom istorijskog lica.\nJedno od najvažnijih pitanja u vezi s naukom o istorijskim izvornma jeste pitanje o originalnosti, pouzdanosti i istinitosti onog izvora koji mora da koristi istraživač. Ako je to usmeno svedočanstvo, neposredno ili posredno, njegova solidnost zavisi od „solidnosti“ svedoka, kada je on sam zainteresovan za istinu više nego za svoje interese i sebične ciljeve. Na kraju krajeva iskrenost i istinitost svedočanstva zavise od čistote čovekove duše, duše svedoka i očevica, jer sve o čemu on svedoči pre svega se odrazilo u njegovoj duši, sagledano je očima njegove duše u zavisnosti od toga kakav život vodi sam čovek. Drevni hrišćanski svedoci i životopisci-letopisci su stajali u svojoj savesti pred Bogom; za njih je reč laži imala za svoju posledicu propast duše i strah Božiji koji je dejstvovao u njima bio je mnogo jači od svih strahova od svetovnih neprijatnosti koje bi mogle uslediti od društva ili vlasti zbog nepristrasnog izlaganja istorijskih događaja.\nGubljenje hrišćanskog pogleda na svet i straha Božijeg doveli su do snižavanja kvaliteta istorijskih izvora, do iskrivljenog izlaganja istorijskog procesa koje se upadljivo ispoljilo u 19. stoleću u radovima čak i poznatih istoričara. Kod istraživača prvo mesto nisu zauzela duhovna interesovanja, već svoje „telo“ i „krv“, ne težnja da izlože istinski tok događaja i da tim događajima daju ocenu koja odgovara zdravoj pameti, već strah za svoju ličnu i pojedinačnu sudbinu koji je paralisao čovekovu volju i bivao značajniji od straha da se bude lažljivac pred licem Božijim. Neosporno je da je strašna slepa gomila, rukovođena koristoljubivim i nemilosrdnim ljudima koji su u odnosu prema ideološkim protivnicima i ljudima koji se s njima ne slažu spremni da pribegnu bilo kojim metodima i sredstvima – od laži i klevete do fizičkog uništenja. Ali društvena laž, kao i svaka laž, može procvetati samo tamo gde istine nema, jer će je istina razobličavati samim svojim postojanjem. I zato je laž uvek nepomirljivo raspoložena prema istini. Laž nikada ne može raspravljati sa istinom časno, jer časni dijalog vodi uništenju laži, zato se ona obračunava s njom pomoću klevete ili ubistva. Najizrazitiji primer toga je krvavo gonjenje Pravoslavne Crkve od materijalizma i bezbožja u 20. veku.\nRezimirajući, može se reći da tamo gde nema totalnog uništenja naroda, gde nema sprovođenja politike smene civilizacija, sadržaja, smisla i cilja života naroda, tamo nema bitnog problema u reprodukovanju istorijskih događaja i očuvanju istorijskog pamćenja. Ali tamo gde se to dogodilo, ili gde se to događa, tamo narod stoji pred opasnošću gubljenja sećanja na svoju prošlost, iza kojeg sledi rušenje samosvesti naroda i njegova propast.\nDešavaju se, istina, i takvi periodi kada se pamćenje i samosvest naroda nalaze pred pretnjom razaranja i bez totalnog fizičkog uništenja. To se događa onda, kada društveni vrh, sloj ljudi koji upravljaju državom, počinje da postoji u drugačijem civilizacijskom modelu, prima drugu veru. U to vreme društvo počinje da se raslojava na nejednake skupine, pri čemu se raslojavanje vrši ne toliko po imovinskim razlikama, koliko po razlikama duhovnih vrednosti i interesovanja, a pre svega u odnosu prema veri. Dok nije bilo takvih raslojavanja, interesi ruskog naroda – od velikog kneza do ratara, slagali su se u onom najvažnijem – u pravoslavnoj veri. Osnovni pisani izvori bili su za istoričara letopisi. Posle Petra Prvog kod dela društva pojavile su se sopstvene vrednosti i orijentiri koje je taj deo društva počeo snažno da učvršćuje, te su istorijski zapisi počeli da stiču subjektivni i proizvoljni karakter koji se uvek pojavljuje onda kada autor nije obuzet traganjem za istinom, već potvrđivanjem po svaku cenu svoje ispravnosti. Tako su bila napisane mnoge knjige iz istorije Rusije koje su trebale da dokažu na njenom primeru ispravnost evropskih teorija.\nŽitija mučenika, ispovednika i podvižnika pobožnosti jesu deo pismenog predanja, deo istorije Ruske Pravoslavne Crkve. One mogu biti napisane, prvo, uz korišćenje usmenog predanja koje je u sva vremena bilo najbitniji izvor istorije Crkve; njegovo postojanje i verodostojnost bili su uvek važni za članove Crkve koji su protiv čak ii najmanjeg njegovog iskrivljavanja. Zato je autor žitija mučenika, ispovednika i podvižnika pobožnosti Ruske Pravoslavne Crkve sebi postavio naročit zadatak skupljanja i zapisivanja usmenih svedočanstava koja često imaju neuporedivo veću verodostojnost od onih dokumenata koja potiču od revolucionarnih tribunala i kaznenih ustanova. Bilo je besmisleno od 1970. do 1980. godine očekivati da he se to pitanje rešiti samo od sebe, da he istorijsko predanje neko negde zapisati i to kasnije pružiti mogućnost da se naprave objektivni i iscrpni istorijski radovi. U drugoj polovini 20. veka postalo je jasno da će, uprkos sveopštoj pismenosti i ogromnim tehničkim mogućnostima štampanja, osnovni deo naše istorije jedva biti stavljen na papir i možda iščeznuti smrću svedoka i učesnika istorijskog procesa. Upravo je iz tog razloga sastavljač žitija upotrebio više od deset godina na zapisivanje usmenog crkvenog predanja u raznim oblastima naše velike Otadžbine.\nDrugo, mora biti upotrebljen neophodan kompleks rukovodećih dokumenata koji se sastoje od odluka najviše vlasti, kao što su to bili carski ukazi u antičkoj istoriji. To su oni dokumenti koji se čuvaju u bivšim partijskim arhivima i Arhivu predsednika Ruske Federacije. Iz ovih dokumenata možemo saznati ko je i kada planirao gonjenja Crkve, njihove razmere i trajanje, načine njihovog sprovođenja u ovom ili onom periodu vladavine bezbožne vlasti, kao i njihov smisao – zašto su preduzimana gonjenja i koje su ciljeve hteli da postignu gonitelji.\nTreće, neophodno je korišćenje arhiva ČK-OGPU-GPU-NKVD-MGB-KGB-FSB. Pošto je 20. vek za Rusku Pravoslavnu Crkvu bio vreme mučeništva i ispovedništva, i materijali o mučenicima i ispovednicima se čuvaju u arhivima bivših represivnih organizacija. Koliko god bili tendenciozni zapisnici saslušanja vođeni u NKVD, oni uglavnom predstavljaju približno isto ono što i mučenički akti u rimsko doba. To je jedan isti istorijski prototip, jedna ista lica: hrišćani – i predstavnici bezbožne, antihrišćanske države. U novim mučeničkim aktima su zabeleženi uzroci, vreme i mesto hapšenja, kao i istražni proces, kada se islednik trudio da postigne to da mučenik kleveće sebe i druge i prizna Rusku Pravoslavnu Crkvu kao kontrarevolucionarnu organizaciju, neprijateljsku državi po svojoj prirodi. Arhivi su nam dali obaveštenja o presudi i vremenu mučeničke smrti. U tom smislu oni su najdragoceniji istorijski izvor bez kojeg jedva da bi bilo moguće sastavljanje potpunih žitija mučenika. Opisujući na osnovu svedočanstava očevidaca život pravoslavnog podvižnika do hapšenja, kada ne bi bilo arhiva, ne bismo znali da li je on zaista bio mučenik ili je iz ovih ili onih razloga prihvatio ponude svojih mučitelja. A padovi su, kao što je to uvek bivalo u životu, mogli biti veoma veliki.\nTek sada, kada smo upoznati sa osnovnim kompleksom dokumenata koji se odnose na istoriju gonjenja Ruske Pravoslavne Crkve, može se sa sigurnošću reći da istraživač ima mogućnost da prilično potpuno i tačno sazna šta se događalo u to vreme, kakva je istinska istorija Ruske Pravoslavne Crkve u 20. veku i da sastavi istorijski tačne i verodostojne životopise mučenika, zasnovane na širokom istorijskom materijalu.


Romantična komedija "Dolce vita" na Maloj sceni Opere i teatra Madlenianum | Adria Daily\n7. decembar, u 20 časova\nTekst Jelene Paligorić Sinkević „Dolce vita“ je izabran na Konkursu za mlade pozorišne stvaraoce, a zadati žanr je bio romantična komedija. Jelena je pored teksta, okupila i autorski tim (najmlađi u ovom trenutku u beogradskim pozorištima): Jug Đorđević, reditelj, Ivana Jelić, scenograf, Lara Popović, kostimograf, Anka Gaćeša Kostić, koreograf i Andrej Sinkević, kompozitor, napisavši emotivnu priču za sjajnu glumačku ekipu u kojoj su: Snežana Jeremić Nešković, Ljiljana Stjepanović, Anka Gaćeša Kostić, Tamara Aleksić, Branislav Zeremski i Minja Subota, kao dobri duh predstave, a kuriozitet je da se kao Baba Dara pojavljuje Branka Veselinović. Publika Madlenianuma će premijerno da gleda praizvođenje na Maloj sceni 7. decembra, sa reprizama 10. i 13. decembra od 20 časova. Mlada dramska spisateljica stvorila je romantično dramsko tkivo namenjeno svojoj generaciji, ali i generaciji svojih roditelja i njihovih roditelja. Tim predstave Dolce vita podseća publiku na duh Beograda koji se nezaustavljivo prenosi iz generacije u generaciju i, iako na prvi pogled skrajnut od centalnih gradskih zbivanja, čini da srce Beograda kuca plemenitošću, toplinom, iskrenim zajedništvom i nežnošću. U Madlenianumu se iskristalisalo da u ovom trenutku gledaoce treba nahraniti osećanjima koja donose optimizam i ljubav prema životu.\nDolce vita je komad o:\nstvarima koje nestaju i dolaze,\nreceptu koji nedostaje,\nnew age generaciji,\nljubavi prema Beogradu,\navanturama na koje nismo spremni,\nzaljubljenosti koja ne poznaje vreme,\ntortama, slatkišima i kolačima…


Krle iznet sa terena, uz uvrede! | Mondo Portal\nNenad Krstic povredio koleno zvizduci navijaca i srednji prst\n9. avgust, 19:22\nKrle iznet sa terena, uz uvrede! 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n14.06.2015. / 18:48\nIzvor mondo.rs 14.06.2015. / 18:48\nSrpski centar opet ozbiljno povređen u duelu sa Karšijakom. Na zlobna mahanja uzvratio srednjim prstom.\nLoša vest stiže iz Izmira.\nDoskorašnji kapiten reprezentacije Srbije Nenad Krstić (31, 213 cm) iznesen je sa parketa tokom treće utakmice serije za titulu Efes - Karšijaka.\nCentar ekipe Dušana Ivkovića pao je na teren držeći se za koleno, u trenutku kada nije bio u kontaktu sa rivalima. Na putu ka svlačionici, domaći navijači su ga izviždali i mahali mu, a on im uzvratio podizanjem srednjeg prsta.\nDomaćin je kasnije dobio meč rezultatom 71:65, poveo u seriji sa 2:1 i u utorak će, opet pred svojim navijačima, imati priliku da osvoji titulu.\nTenzija u turskom finalu porasla je u drugoj utakmici u Istanbulu, završenoj pobedom Karšijake, uz žestoke proteste igrača Efesa na račun sudija.\nIvkovićevi igrači opkolili su "ljude u sivom", smatravši da je Krstić fauliran pri šutu u poslednjem napadu, a najdeblji kraj izvukao je francuski plejmejker Tomas Ertel, koji je suspendovan na dve utakmice.\nBivši centar Partizana i moskovskog CSKA već je imao problem sa kolenima tokom sedmogodišnje NBA karijere. U sezoni 2006/07 pokidao je ligament levog kolena. Ovog puta, iščekuju se vesti o stanju desnog.\nJesenas je Krstiću upravo u meču protiv Karšijake slomljena ruka, posle grubog nasrtaja rivala.\n14.06.2015. / 21:09\nKaršijaka kao 4. u regularnom delu osvaja titulu, a turski trener Ufuk Saridža (bivši reprezentativac Turske) u direktnom duelima objasnio neke stvari i Obradoviću i Ivkoviću. 1.Fenerbahce Ulker\t30\t23\t7 2.Anadolu Efes 30\t22\t8 3.Darussafaka Dogus\t30\t21\t9 4.Pinar Karsiyaka\t30\t19\t11 Ne pobeđuju milioni. Obradović ima 2 miliona evra godišnje, Ivković 1.100.000 evra. I pritom imaju ekipe sa budžetima od po 40 miliona eur. Jesu naši, ali toliko su se digli u nebesa, da nije loše malo da se spuste na zemlju.\n14.06.2015. / 23:14\n@Boston Celtics a gde je to karsijaka prvak? 2-1 je u seriji tek polako..mislim da ce efes izboriti majstoricu i uzeti titulu ipak...\n14.06.2015. / 20:20\nPa ovi biju kao ćokijev FMP bre !!!\nUpravo gledate Ofsajd, faul ili ''samo'' gol Crvene zvezde u Šapcu? 0 Ostalo Pre 15 min Crveno-beli su stigli do prednosti, gol je postigao Nikola Krstovi, a u narednim danima će se, verovatno, pričati o...


JANOVIĆ: Dres sa državnim grbom svetinja, sa savezima partnerski odnosi | Analitika - Informativni Portal\nJANOVIĆ: Dres sa državnim grbom svetinja, sa savezima partnerski odnosi\nProslavljeni vaterpolista i aktuelni ministar sporta Nikola Janović priča za Portal Analitika o prvoj godini uspješnog mandata, o uvođenju reda u sistem sporta i strogoj kontroli državnog novca u ovoj oblasti. Ministar napominje da je prošle godine opredijeljen rekordan iznos novca za sportiste, da će tako biti i u ovoj godini. Ističe da Ministarstvo nije kaznena ekspedicija, već da će sa savezima odnos biti partnerski, ali da se mora znati red. Janović posebno potencira da je nacionalni dres svetinja, i da to treba razvijati od malih nogu u okviru školskog sporta. Za naše čitaoce otkriva što je rekao Vuku Borozanu da bi ga privolio da igra za rukometnu reprezentaciju.\nObjavljeno: 04. 01. 2018 - 00:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nANALITIKA: Koji su to rezultati kojima ste obilježili godinu koja je za nama, i kako ocjenjujete radne dane koji su iza Vas?\nJANOVIĆ: Kada sam došao na čelo Ministarstva sporta bilo je vidljivo da, dvadesetak godina. nije bilo tog resora kao jedne krovne institucije koja je oslonac savezima, klubovima i sportistima. Ističem da nam nije cilj da jurimo medalje, već da generišemo uslove da bi ponovo mogli da stvaramo velike generacije kakve smo imali prije dvanaest godina kada je Crna Gora postala nezavisna.\nImali smo zaista sjajne generacije, prvenstveno u vaterpolu, ženskom rukometu ali i drugim kolektivnim i pojedinačnim sportovima.\nKada sam tek postao ministar, prvo što sam shvatio je da moramo napraviti neke jasne procedure po pitanju funckionisanja sporta i u smislu registracije klubova, organizacije međunarodnih takmičenja a najviše u pravcu kontrole državnih sredstava. Drugim riječima, da iskontrolišemo gdje novac koji država opredjeljuje ide kada ih damo savezima i klubovima, odnosno da li dolazi do krajnjih korisnika - sportista.\nDosta sam ranijih godina slušao priče da nema mnogo novca za sport, da sportisti sa žaljenjem kažu da nemaju uslova, mogućnosti i pitaju se često da li država brine o njima. Preduslov za to je da administracije svih saveza shvate da su tu zbog sportista. Da nijesu sportisti ni zbog saveza, niti zbog Ministarstva sporta, nego mi zbog njih.\nPrema tome i savezi i sve krovne institucije negdje moraju da znaju da onaj novac koji opredijeli država mora da se upotrijebi do kraja na sport - da se da sportistima i da se opredijeli za funkcionisanje sporta. To sigurno nije lak posao, naročito ako uzmemo u obzir da ministarstvo nije postojalo nekih 20-tak godina. Tako da postoje neke navike koje su godinama bile na sceni, a moraju da se negdje iskorijene.\nANALITIKA: Dakle, cilj je rigorozna kontrola trošenja državnog novca?\nJANOVIĆ: Upravo tako. Ističem da je moj kurs od samog početka kontrola novca, najprije sa onim povratkom pola miliona eura u budžet gdje sam jasno htio da stavim do znanja da moramo imati jasnu specifikaciju troškova, jasnu naznaku gdje će taj novac da ide, i da se neće dozvoliti da se taj novac negdje zagubi. Jasno je da na taj način odmah dođete u konflikt sa mnogima, ali nemam problem s tim jer sam i kroz sportsku karijeru znao da me vodi - cilj. Naročito, jer sam smatrao da je to jedini mogući put, jer sam želio da taj novac dođe do sportista.\nS jedne strane, mislim da se već u ovoj godini vide pomaci. Vidjeli smo dosta sportista koji su nam rekli da se vraćaju sportu kad su vidjeli da su njihove kolege novčano nagrađene, kako sada jasnije vide procedure koje su doduše postojale i u okviru postojećeg zakona, ali se nijesu sprovodile. Džabe nam bilo koji zakon ako nećemo da ga sprovodimo.\nANALITIKA: Ukinuli ste i avansna sredstva?\nJANOVIĆ: Tako je. Ukinuli smo avansna sredstva koja su negdje bila praksa da se prije konkursa dodjeljuju, sa tim smo apsolutno prekinuli i rekli smo da nema nikakvih avansnih sredstava jer to znači da ako date nekome novac avansno - on je faktički već primljen.\nNa dosta frontova smo iskoračili i najiskrenije želimo da stvari uredimo. Kao što znate ove godine smo po prvi put putem javnog konkursa pokazali da nijesmo mi kaznena ekspedicija koja hoće nekoga da maltretira, nego želimo da uredimo sport i opredijelili smo više novca nego ikad vrhunskom sportu.\nPored toga, opredijelili smo po prvi put direktno novčane nagrade sportistima u tolikom iznosu. Takođe, podržali smo međunarodna takmičenja i prvi put iz budžeta koji je bio namijenjen za sport, opredijelili smo 450.000 eura samo za infrastrukturu da bi stvorili uslove.\nANALITIKA: Spreman je i predlog zakona o sportu?\nJANOVIĆ: Smatram da smo uradili mnogo u ovih godinu dana, možda neuobičajeno mnogo za resor koji je tek formiran. Mislim da su rezultati već vidljivi i da će biti vidljiviji kada novi zakon stupi na snagu. Jedini nam je cilj da budemo partneri sa svim savezima i svim krovnim organizacijama. Želimo da svi shvate da samo treba da rade svoj posao, i da sve to bude za dobrobit sportista i djece koji se sa tim bave.\nANALITIKA: Kada smo već kod djece, da li ste zadovoljni našim školama sporta i kako bi mogli regulisati problem talentovane djece čiji roditelji nemaju novca za članarinu? Da li bi možda osnovne škole trebale da obezbijede neki bolji vid treninga?\nJANOVIĆ: To je neka želja koju imamo. Ako se sjetite prve konferencije koju sam imao, rekao sam da mi je želja da se djeca što više bave sportom. Kako? Možemo mi da pričamo do sjutra da bi voljeli da se oni bave sportom, ako im ne obezbijedimo uslove o kojima vi pričate. Što smo uradili konkretno? Ulažući u infrastrukturu popravili smo uslove. Ove godine, po prvi put, 67 osnovnih škola, sa djecom iz 6. i 7. razreda, učestvuje u školskom sportu - to smo takođe mi inicirali jer smo vidjeli da taj sistem školskog sporta ne funkcioniše kako treba. Napravili smo analizu sa Ministarstvom prosvjete i sve preuzeli na sebe. Opredijelili smo i naknade profesorima Fizičkog vaspitanja da bi dali tim ljudima do znanja da cijenimo to što nakon svojih časova treniraju djecu i sprovode fizičke aktivnosti. Iskreno, mislim da je samo jedan segment školski sport, koji međutim nije dovoljan.\nDrugi segment je dječiji sport koji će dati bolje i efektivnije rezultate. To će biti jedinstvena stvar kod nas, jer u zemljama regiona ima mnogo više ljudi, i teško da se to može sprovoditi iz budžeta koji je namijenjen za sport. Mi ćemo pokušati da u određenim našim prioritetnim sportovima sufinansiramo roditeljima članarine. Na taj način ćemo pomoći klubovima da mogu da privuku što više djece da se bave sportom - upravo kod njih.\nSa druge strane, pomoći ćemo i roditeljima jer ćemo im olakšati način da plaćaju mjesečno te članarine. To je neki konkretan potez kako zamišljamo da pomognemo pojedinim sportovima jer, naravno, ne možemo obuhvatiti sve sportove sa budžetom koji imamo i koji ćemo za to da opredijelimo. Ali to će biti dobar početak preko kojeg ćemo da radimo na omasovljenju tog sporta. Moramo da budemo svjesni da roditelji uvijek žele da se dijete bavi sportom u klubu, mnogo je to privlačnije nego da se bavi u školama. Škole su odlične za nivo do takmičarskog. Takođe, nije nam suština da se ista djeca bave sportom i u klubovima i u školama, nego nam je cilj da se neaktivna djeca bave sportom. Međutim, teško je to sve sprovodljivo. Ovaj sistem školskog takmičenja će svakako da postoji, da opredijelimo negdje onu djecu koja žele da imaju fizičku aktivnost, da se takmiče, da se nauče postulatima sporta, dok bi ovaj dječiji sport bio ulaganje u bazu iz koje ćemo sjutra da iznjedrimo nove naše asove.\nANALITIKA: Crna Gora je mala država ali velika sportska nacija. Treba naravno gajiti uspjehe ali imate li možda u planu veća ulaganja na manje popularnim poljima u kojima pokazujemo dobre potencijale? Ove godine smo takođe imali mnogo nezadovoljnih saveza nakon dodjele novca, da li se oni bune sa pravom?\nJANOVIĆ: Što se tiče dodjele sredstava, ja sam onaj koji je inicirao kategorizaciju sportova. Zašto? Upravo iz razloga da bi imali mnogo jasniju sliku koji su to sportovi po kategorijama koji nas na najbolji mogući način reprezentuju. Naravno, uvijek postoji razlika između olimpijskih sportova i onih koji to nijesu. Ta podjela postoji svugdje u svijetu, pa mora da postoji i kod nas. Mislim da u mnogo sportova smo fenomeni jer nacija brojčano mala da takve rezultate postiže, to je zaista nevjerovatno. Podsjetiću vas da u Londonu 2012. godine smo imali ekipe iz dva kolektivna sporta. To su prosto stvari koje su nevjerovatne, a sport je jedina oblast u kojem možete da se takmičite sa najvećim zemljama. Zbog toga smatram da moramo voditi računa o svakom sportu i to preko jedine mogućnosti koje imate - budžeta. Međutim, ne možemo na isti ili sličan način tretirati 50 sportova.\nTo Amerika ne radi, a mi definitivno ne možemo to da izdržimo... Mogli bi kada bi bio budžet 50 puta veći. Dakle, pokušavamo da u ovim nekim mogućnostima da se upodobimo i vodimo računa da one sportove koji nas promovišu na najbolje moguće načine, koji imaju popularnost i svjetsku zastupljenost da o njima vodimo malo više računa.\nANALITIKA: Prošle godine smo imali uspjehe i u borilačkim sportovima?\nJANOVIĆ: Prošle godine smo imali velike uspjehe u karateu koji je prvi put postao olimpijski sport. Dosta nas je momaka i djevojaka obradovalo sa medaljama, i Ministarstvo ih je novčano nagradilo. U borilačkim sportovima smo izuzetno talentovana nacija, pa ćemo i o tome voditi računa. Posjetiću vas da sam obećao i ispunio obećanje da će krajem nove godine biti raspisan konkurs o sufinansiranju za sljedeću godinu. Svake godine je bilo u martu, aprilu, maju mjesecu - što po meni nije logično jer kreću takmičenja i neke akcije od januara mjeseca.\nTako da bi bilo dobro da već u februaru, kada će biti završen konkurs, da ćemo moći tada da opredijelimo više novca.\nANALITIKA: Zašto neki savezi nijesu dobili novac?\nJANOVIĆ: Svako ko nije dobio novac preko konkursa, nije ga dobio jer se prvi put se susreo sa procedurama. Mi smo jednostavno poštovali pravilnik i to ne naš, nego onaj koji je donijet 2014. godine. Kada smo na konkursu za sufinansiranje rekli: ovo su dokumenta koja morate da donesete da bi mogli da učestvujete na konkursu, zvali su nas i pitali ''Zašto izmišljate neka nova pravila''. Ne izmišljamo mi ništa, ovo je već na sceni godinama, nego ih niko nije vidio niti poštovao - tu ja već nijesam kriv.\nUpravo ti savezi i klubovi koji se susreću po prvi put sa dokumentima, nijesu mogli da ih dostave, pa onda oni generišu taj neki revolt. Ja pozivam i njih, mi želimo da stranemo na stranu sportista, svih onih klubova i saveza koji kako treba sprovode sve procedure. Tu smo i za ovaj konkurs, samo neka dostave potrebnu dokumentaciju, pa će im biti opredijeljena sredstva. Uvijek je sredstava malo, što god da uradite teško da će neko reći da je super. Imamo toliko sportova i moramo negdje da imamo neke prioritete.\nPovešćemo računa da nas oni sportovi, bilo olimpijski ili ne, a koji su nas predstavili na najbolji način da im na taj način pokažemo kako ćemo kao ministarstvo pomoći i dodijeliti više sredstava nego prije. Reći ću za Karate savez da je ove godine dobio tri puta više sredstava nego ikad. Kasnije se desilo da su pali na izvještajima, a opet su dobili taj novac, a planiramo da im dodijelimo i više novca, upravo zbog ovih medalja i svih tih stvari koje su ti sportisti ove godine postigli.\nTakođe smo ove godine novčano nagradili najviše borilačkih sportova, iako smo imali u košarci i vaterpolu, juniorskoj konkurenciji osvojili evropsko srebro, i zlato. Sada smo upravo na ovom konkursu dodali još jednu stavku koja će im pomoći - stavili smo tabelu da svaki savez može da stavi jedan niz svojih najperspektivnijih sprotista, i mi da damo novac da ih oni stipendiraju tokom godine, nevezano od toga da li će da osvoje medalje ili ne. Podsjetiću. da smo u novom zakonu odredili stavku da onaj ko osvoji medalju stiče status perspektivnog sportiste i da će steći godinu dana da svakako od Ministarstva dobija novac. To su dakle sve konkretni potezi, da konkretniji ne mogu biti.\nANALITIKA: Mnogo veće države od nas imaju problema sa korupcijom u sportu. Imali smo i mi afera koje su nekako prolazile uvijek ispod radara. Da li Ministarstvo ima mehanizama da se uplete u ovu problematiku i da pomogne da se problem suzbije? Konkretno Zakon o sportu?\nJANOVIĆ: Teško da Ministarstvo može imati mehanizama. Ali uvijek možemo biti partneri u tom dijelu. Ne može Zakon o sportu da rješava taj problem. Taj zakon je nešto što se naslanja na druge sistemske zakone. Ne možemo nešto što je pod ingerencijama drugih institucija da mi preuzmemo na sebe jer je nemoguće u sistemu to uraditi, ali možemo da se vežemo sa drugim institucijama.\nKao što ste dobro primijetili, to je zaista problem svih država i ta neka namještanja utakmica, teško je tome ući u trag. Sve se nekako usmjerava ka ministarstvu, zaboravljamo da imamo nekoliko stepenica prije toga - imamo klub, savez, COK, pa tek onda Ministarstvo sporta i neke druge institucije. Postavlja se pitanje ako sve treba Ministarstvo sporta da radi - što ćemo onda sa drugim savezima? Savez je taj koji treba da vodi računa o regularnosti takmilčenja, o sportistima. Mislim da možemo da budemo partneri u tome ali mnogo više mehanizama imaju savezi i druge institucije koje se bave time.\nANALITIKA: Imamo u Crnoj Gori 1.500 klubova, koliko je od toga fiktivnih?\nJANOVIĆ: To je problem sa kojim se borimo na mnogo nivoa. Jedan od problema je što smo tek sada tenderskom procedurom došli do mogućnosti da dobijemo softver pod kojim ćemo da imamo centralni registar i koji će da nam otvori vidike po tom pitanju. Što se tiče klubova, mi samo znamo da postoji određen broj fiktivnih klubova ali još uvijek nemamo tačan podatak u kojem broju jer dokumentacija koju smo zatekli od Uprave za mlade i sport nije niti kompletna, niti adekvatna.\nSada se praktično mi borimo sa tim uporedo sa nekom našom željom da novim zakonom preregistrujemo sve te klubove i da tek onda vidimo tu pravu, prečišćenu scenu klubova koji će ostati u mogućnosti da se bave sportom. Dodao bih da pored toga što naša komisija izlazi na teren i provjerava uslove u smislu prostora, kadra, opreme a što se nikada ranije nije radilo, već sada imamo pomake u tom smislu, ali to se sve odnosi na nove klubove koji žele da se registruju jer imamo dosta i odbijenih a i onih koji su shvatili da je jedino moguće na taj način funkcionisati, te počinju da budu uredni. Ali za sve klubove koje smo zatekli ovu dokumentaciju, tek će nam novi zakon dopustiti da ih preregistrujemo po novim pravilima, sa komisijom koja će izlaziti na teren i što će se lica provjeravati u krivično kaznenoj evidenciji.\nOvo posljednje je posebno bitno jer smatram da ako želimo da nam se djeca bave sportom i ako treba da se ugledaju na ljude iz tog sistema onda ne smiju da se srijeću sa licima koja su prepoznata po krivičnim djelima. Ovo je već postojalo u zakonu ali se nije provjeravalo iz meni nepoznatih razloga.\nANALITIKA: Više puta ste najavljivali da ćete se baviti stvaranjem kulta nacionalnog dresa. Kako teče taj plan?\nJANOVIĆ: Smatram da ako si u ovoj državi rođen u njoj živiš i ako su svi tvoji tu rođeni i umrli toliko godina unazad, normalno je i trebalo bi da je ponos igračima da igraju za ovu reprezentaciju. I da ne razmišljaju da igraju za neku drugu. Uopšte nije suština da li tvoja reprezentacija može da dođe do medalje ili ne, pa ćeš sa nekom drugom doći. Tom logikom bi razmišljao i Ronaldo, pa bi pošao da igra za Njemačku, pa bi pet puta bio svjetski prvak, ali on igra za Portugal...\nMnogo puta se desilo da je sigurno rekao u sebi da mi je da igram u boljoj ekipi. Klub je nešto što mijenjaš, klub je nešto preko čega stvaraš svoju egzistenciju ali reprezentacija, nacionalni dres, grb, to je nešto što je svetinja.\nSmatram da treba da to gajimo. Ne možemo i ne smijemo da dozvolimo da nam neki talenat od 20-22 godine pođe da igra za drugu državu.\nLjubav prema nacionalnom dresu treba da gajimo od malih nogu. Da djeca već od 10-12 godina počinju da shvataju koliko je važno igrati za svoju reprezentaciju. Tu organizaciju smo imali samo sa Vaterpolo savezom, gdje su djeca bila oduševljena, kada osjete šta to znači da im svira himna, kada obuku opremu reprezentacije, da se to dijete osjeti da je to reprezentacija za koju treba da igra kada poraste. Moramo raditi mnogo više na tom polju, jer smo se susretali sa prelascima igrača, možda više nego bilo koja druga država.\nANALITIKA: Raduje vijest da je natkrivanje vaterpolo bazena u SC Morača pri kraju, nešto što smo definitivno dugo čekali. Da li je ovo samo početak i koje to još početne korake moramo preduzeti kako bi stvorili pogodno tlo za dalji napredak jer Crna Gora definitivno ne smije dozvoliti luksuz da bude na pozicijama koje u tom sportu ne zaslužuje?\nJANOVIĆ: Mi smo stvarno bili fenomeni, i podsjetiću da je jedno vrijeme o našoj vaterpolo reprezentaciji kružila šala da su evropski prvaci iz Malage 13 ljudi iz istog porodilišta. I to je istina - svi smo iz Kotora i Herceg Novog, s tim što HN nije imao porodilište pa su se svi rodili u Kotoru. To je nevjerovatno, da dođeš u situaciju da pobijediš Italiju, Njemačku, Hrvatsku, Srbiju... To su neke stvari u kojima smo specifični kao nacija i to treba da gajimo.\nKako? Upravo kroz infrastrukturu, koja će da stvori veću bazu. Ne smatram da je vaterpolo gen rezervisan samo za nekoga sa mora. Naprotiv, mislim da ima potencijala i u Nikšiću, Podgorici, svim drugim gradovima jer smo kršni. Raduje to za bazen u Podgorici, bazen u Nikšiću je završen ali treba u menadžerskom dijelu još da se poradi kako bi zaživjelo kako treba. Ono što je trenutno problem a što sam od početka mog mandata pokušao da riješim je bazen u Kotoru.\nMožemo da pričamo koliko hoćemo i o svim drugim centrima, ali zaista je Kotor uvijek bio rasadnik talenata, tu imamo izuzetne trenere, i jedno podneblje koje živi za vaterpolo svih ovih godina. Toliko reprezentativaca je iznjedrio taj grad, i taj bazen je od krucijalnog značaja ne samo za Kotor već za čitavu državu. Djeca već treniraju i idu do Budve, Herceg Novog i teško je to izdržljivo sa školom i svim drugim obavezama. To je prioritet broj jedan. Smatram da bi u narednom periodu mogli da stvaramo asove kakve smo imali. Važno je stvarati uslove pa će medalje doći kao nagrada.\nANALITIKA: Koliki je budžet za narednu godinu godinu I da li ste zadovoljni izdvojenim novcem?\nJANOVIĆ: Budžet je isti kao prethodne godine. Interesantno je da je budžet Ministarstva sporta manji nego što je bio budžet Uprave za sport i mlade. Vidjeli ste i sami koliko stvari se uradilo. Pored obaveza koje imamo u sportu mi imamo i resor mladih, pod sobom i Direktorat za mlade koji radi kvalitetno svoj posao gdje smo se odlučili da za sljedeću godinu da povećamo sredstva. Mladi će imati skoro pola miliona da na konkursu takođe raspodijele omladinskim organizacijama i da i tu imamo benefite. I ove godine su imali 36 projekata koji su podržali negdje i studente da putuju po Evropi, podržavali edukaciju, seminare o suzbijanju govora mržnje itd...\nZaista, sa te strane imamo jedan dio koji obavljamo, a što se tiče sporta - nikada ne možete reći da je dovoljno. Kada bi bilo idealno onda bi svako bio zadovoljan. Mislim da možemo u ovom budžetu da se uklopimo da ove stvari koje smo rekli za početak opslužujemo i da možemo da kažemo da je to negdje zamajac. Znate da je negdje politika Vlade da se steže kaiš u svakoj oblasti, tako da ne možemo nešto više od toga ni tražiti. Smatram da je ono što je Ministarstvo sporta uradilo, i što radi, da smo na tom fonu i da pokušavamo da u tim gabaritima se uklopimo a da opslužimo sve što je za sport.\nANALITIKA: Što ste rekli Vuku Borozanu s obzirom da je čvrsto rekao da neće da igra, pa se predomislio i rezultat nije izostao, Crna Gora je u jakoj grupi izborila plasman.\nJANOVIĆ: Ja sam tak slučaj preuzeo na sebe, iako ne želim da sa te strane budem pogrešno shvaćen. Ja ne volim da pripisujem zasluge sebi. Smatram da je bila moja moralna obaveza kao, toliko godina uspješnog sportiste i sada ministra, da negdje kontaktiram te momke i vidim o čemu se radi jer su do mene dolazile suprotne informacije - od igrača i od Rukometnog saveza.\nMeđutim, razgovarajući sa njim kazali su mi da je suština samo u tom poboljšanju uslova, tog odnosa, da su oni praktično tu, da bi voljeli da nastave igraju za našu reprezentaciju... Tako je naš razgovor i počeo a kasnije se uključio i Rukometni savez. U početku su bili rezervisani, mislili su da nema šanse, međutim desio se taj jedan obrt. Drago mi je ako sam uspio da doprinesem da se oni na bilo koji način osjete uvaženim u tom dijelu kojem su htjeli. Uvijek smatram da o našim reprezentativcima u svim sportovima moramo voditi računa. To je ono što sam na početku rekao da su savezi i COK i Ministarstvo sporta - da smo tu radi njih, a ne oni radi nas.\nTakođe vrlo je važno da za našu reprezentaciju igraju najbolji i da uradimo sve da oni tu ostanu. Ovo je bila jedna od tih stvari da uradimo sve. Ne možemo samo da kažemo ''dobro on je odlučio da igra za drugu državu, to nije lijepo neka on ide''. Ne. Da vidimo mi zašto je njemu palo na pamet da igra za drugu državu i šta možemo da uradimo da on ostane ovdje, pa ako tada odluči da ide za drugu državu, to je onda druga tema. Da vidimo prethodno da li smo mi uradili sve što smo mogli da takvi igrači svjetske klase ostanu da igraju za nas. To je ono što se tiče toga da najbolji igraju.\nSmatram da u dva naša sporta što su naš brend - rukomet ženski i muški kao i vaterpolo - ne možemo dozvoliti sebi luksuz da pravimo projekcije na četiri godine, deset godina itd. Moramo na svakom takmičenju pokušati da osvojimo medalju. Moramo da sve naše igrače i potencijale koji su još uvijek u snazi, koji su aktivni da ih uključimo bez obzira na godine. Za reprezentaciju ne igra ko je mlađi a ko stariji, ko je ljepši a ko ružniji, nego samo ima jedno mjerilo - ko je bolji a ko nije. Smatram da je to vrlo važno da negdje se ta smjena generacija pravi osjetljivije. Da svaki od onih igrača koji su svjetske klase ako i dalje igraju da treba uraditi sve da igraju dokle god im traje karijera. Pokazuje se da bilo kakav eksperiment druge vrste ne završi se na pravi način.\nTagovi: Nikola Janović Ministarstvo sporta Vlada NACIONALNI DRES\n04. 01. 2018 - 15:04\nNikola svaka čast! Znam da ste se maksimalno potrudili. Posebno mi se sviđa ova odedba koja će biti zastuplena u novom Zakonu o sportu. Bez političara u sportu! Iskreno Vam želim puno uspjeha u radu. Samo nastavite tako. Bravo!\n04. 01. 2018 - 15:29\nSamo jako Kapitenu!\n04. 01. 2018 - 19:00\nOvi minusi su, garant, iz kuhinje tzv. predsjednika Olimpijskog saveza Crne Gore, čiji je jedini posao bio šetanje od Olimpijade do Olimpijade svih ovih godina.Ali, svemu dođe kraj.\nBravo za Janovica\n04. 01. 2018 - 19:26\nČast je igrati za crnogorsku reprezentaciju, mora se poštovati i voljeti grb koji se nosi i pjevati himnu crnogorsku, ko to neće takav i nezasluzuje da nosi crnogorski dres. Samo naprijed\n04. 01. 2018 - 23:01\nNajbolje sto se desilo DPS-u i Vladi Crne Gore je Ministar sporta Nikola Janovic.Nikola samo naprijed u nove pobijede Crna Gora se ponosi tobom i ti si nada Crne Gore za bolje sjutra.Viva Viva e Viva Montenegro!!!!!


Blog o svadbama - Naša Svadba | Ličniji osvrt na sve što prati jednu pravu svadbu - Part 10\nDnevnik (sada već bivše) mlade: I bi svadba!\nI to se desilo! Prošle nedelje bila je moja svadba. I preživela sam. To, pak, nije cela istina. Ne samo da sam preživela, nego sam se provela kao nikada u životu! Ali, krenimo redom. Kao što sam već pisala, nikakav stres zbog svadbe nisam osećala. Sve je organizovano (relativno) na vreme, a i ono što…\nDETALJ KOJI STIL ZNAČI: CVEĆE U KOSI\nPitate se kako da se izdvojite iz klasičnog svadbenog klišea i kako da izgledate moderno, nežno, sveže, ali ne kao po kalupu? Možete jednostavno dodati svojoj odevnoj kombinaciji malo cveća, ali ne u vidu bidermajera, već u kosi! Prelepo izgleda, osvežava, i dodaje nevinu notu celom “look”-u. PROČITAJTE I OVO: NAŠE MLADE PRIČAJU O SVOJIM…\nDnevnik buduće mlade: Svadbeni stres iz prve ruke\nO tome kako će vas, dok ste još uvek u fazi da ćete tek postati mlada, razni ljudi pitati razna pitanja, na koja ćete vi na razne načine reagovati, već sam pisala. To je prosto nešto sa čime ćete morati da se nosite i možda vam neće padati ni upola toliko mučno kao meni. To…\nO svadbama i sahranama\nNarodna tradicija na našim prostorima je izrazito bogata različitim običajima. Rasprave o tome koji su običaji jedini pravi i način na koji ih treba izvoditi i poštovati, nemaju mnogo svrhe i smisla. Često postoje razlike u doživljaju kako neke običaje treba ispoštovati čak i kod ljudi koji žive blizu, u susednim mestima. Međutim, postoje i…\nOve stvari morate poneti na medeni mesec!\nNakon dugog planiranja svadbe, od venčanice, torte, biranja kumova, ostalo vam je samo da se spakujete i odete na najlepši put – medeni mesec. Na vama je sad samo da vodite ljubav, nežno gledate jedno u drugo, plivate i sunčate se. Ipak, nije zgoreg lepo se spakovati tako da vam ništa ne fali na ovom…\nDnevnik buduće mlade: Pitanja od kojih ćeš izludeti + prva pomoć\n“Imaš li tremu?”, “Kako teku pripreme?”, “Kakva ti je venčanica?”, “Jesi li spremna?”… najčešća su pitanja koja, kao mlada, mogu da čujem ja, ali verovatno i druge buduće mlade. To nisu neka strašna i nekulturna pitanja, poput onih “A pravite li vi decu?”, “Jesi li trudna ili se udaješ onako?”, “Ja evo nešto razmišljam i…\nDa li znate šta je “brideorexia”?\nSvaka mlada želi da izgleda savršeno na dan svog venčanja, tako da se svaka trudi na svoj način. Od masaže protiv celulita, nove frizure ili manijakalnog stavljanja pakovanja za kosu, najnovijih lekova protiv akni, do solarijuma, damama su dostupni razni načini ulepšavanja da bi izgledale savršeno, ali nekada se u tome pretera. Tako nekada one…\nPredlog: Narodna nošnja umesto venčanice\nSvi narodi ovog sveta imaju svoju tradicionalnu nošnju. Deo je bogatog kulturnog nasleđa. Predstavlja svedočanstva o prošlosti na osnovu kojih gradimo sliku o životu ljudi koji su živeli pre nas. Na našim prostorima postoji mnoštvo različitih (a opet sličnih) nošnji – srpka narodna nošnja, bosanska, hercegovačka, crnogorska i mnoge druge. Tom bogatstvu takođe doprinosi veliki…\nStrana 10 od 36« Prva«...89101112...2030...»Poslednja »


Brdske trke: Nisotec Racing Team spreman za nove pobede - Automagazin\nJedan od nаjtrofejnijih аutomobilistа Srbije, nаstupiće nа 12 poznаtih trkа i stаzа u Frаncuskoj, Itаliji, Austriji, Špаniji, Češkoj i Slovаčkoj, sа nаmerom dа uz svoj vаnserijski tаlenаt i podršku NIS-а pobedi dаleko iskusnije vozаče. Zаhvаljujući podršci NIS-а, kompаniji kojа promoviše vrhunske sportske kvаlitete i vrednosti, pripreme zа predstojeću sezonu su uveliko u toku. Nаkon nаpornih i zаhtevnih "treningа" nа rаzličitim stаzаmа i podlogаmа, Borković očekuje dа će 2012. godinа biti još uspešnijа i trofejnijа od prehodne, u kojoj je zаhvаljujući NIS-u kаo strаteškom pаrtneru dobio „vetаr u leđа“.\nNаime, od 2011. godine, Borković nаstupа kаo predstаvnik Nisotec Racing Team-a, što mu je omogućilo kvаlitetnu tehničko-logističku podršku i visok stаndаrd, kаdа su u pitаnju vozilа i proprаtnа opremа.\nZаto su oprаvdаnа očekivаnjа dа će Borković, koji je između ostаlog nosilаc dijаmаntske i tri zlаtne kаcige, trećeplаsirаni u prošlogodišnjem European Hill Climb Championship-u, u kategoriji I, ove godine biti još uspešniji.


Višestruka kašnjenja u izradi glavnog projekta za HE Dabar - Istinomjer\nVišestruka kašnjenja u izradi glavnog projekta za HE Dabar\nPrilikom svog boravka u Trebinju krajem februara ove godine, ministar industrije, energetike i rudarstva RS, Petar Đokić je kazao kako je na sastanku sa rukovodstvom Elektroprivrede RS-a potvrđena „odlučnost Vlade i ovog preduzeća da se investicije u projekat izgradnje HE Dabar realizuje“.\n„Za 15 dana ćemo imati glavni projekat u potpunosti završen i možemo ići u punu realizaciju ove investicije koja u prvoj fazi podrazumijeva izgradnju tunela, zatim izgradnju objekta i na kraju nabavka postrojenja i opreme“, rekao je tada Đokić, ističući strateški značaj ovog projekta ne samo za Hercegovinu, već i za cijelu Republiku Srpsku. (Petar Đokić, 25.02.2015.)\nTom prilikom je kazao i da će se u narednim danima odlučiti na koji način će biti finasirana ova investicija uz ERS koja je to već ranije preuzela. „Vrijednost ove investicije je oko 350 miliona maraka zašta je potrebno obezbjediti i druge finasijere“, istakao je ministar Đokić i dodao da su prethodnih dana obavljeni razgovori sa kineskom kompanijom i kineske banke, koji su pokazali intetres da učestvuju u finasiranju ovog projekta.\nS obzirom da su od tada prošla tri mjeseca, Istinomjer je početkom maja poslao upit Ministarstvu industrije, energetike i rudarstva u kojem je tražio informacije o realizaciji ovog projekta. Ministarstvo je isti upit proslijedio HE Dabar. U odgovoru koji je sačinjen 26. maja navodi se da je glavni projekat sačinjen, revidiran i dostavljen investitoru, no u odgovoru se ne navode drugi detalji, odnosno iz njega nije jasno kada je projekat tačno i izrađen. U istom odgovoru navodi se da je pripremljen tender za izvođača radova na izgradnji tunela, te se čeka “saglasnost osnivača društva da se on i objavi”.\nAli ukoliko se vratimo samo malo unazad, tačnije u predizborni period u septembru prošle godine, možemo vidjeti kako je početak izgradnje tunela za HE Dabar najavljivan do kraja 2014. godine.\nIzgradnju je tada najavila tadašnja ministrica za prostorno uređenje RS građevinarstvo i ekologiju, Srebrenka Golić. „Imovinsko pravni odnosi su skoro u potpunosti riješeni, raspolažemo ljudstvom, strukom i tehnikom, tako da možemo uspješno realizovati sve planirane projekte“, kazala je tada Golić.\nMeđutim, to nije sve. O istom projektu i tunelu pričalo se i 2013. godine. Tada je direktorica ERS, Branislava Milekić, najavljivala izgradnju tunela HE Dabar za 2014. godinu. „Radovi na realizaciji projekta “HE Dabar”, jednog od najvećih gradilišta u regionu, odvijaju se predviđenom dinamikom – pristupni putevi su skoro urađeni, a sljedeće godine počeće i radovi na tunelu“, izjavila je za Srnu Milekić.\nU isto to vrijeme, što je oktobar 2013. godine, direktor “HE Dabar” Radivoje Bratić kazao je da je rok za izradu glavnog projekta za izgradnju HE Dabar 12 mjeseci, a da se na njemu počelo raditi prije dva mjeseca. Bratić je tada rekao i da će projekat za tunel biti završen u januaru 2014. Kratko treba i dodati da je skori početak izrade glavnog projekta spominjan još u julu 2012. godine.\nAko uzmemo u obzir gore navedenu Bratićevu najavu, glavni projekat za izgradnju HE Dabar je trebao biti gotov još u augustu ili septembru 2014. godine. Ovo svakako jasno pokazuje da je njegova izrada, u vrijeme Đokićeve posjete Trebinju, već debelo kasnila – gotovo pola godine.\nU odgovoru koji je upućen Istinomjeru iz HE Dabar, također se navodi da ni sa jednim investitorom sa kojim je obavljan razgovor još uvijek nije potpisan ugovor za cijeli projekat, odnosno da ti razgovori još uvijek nisu finalizirani. Razgovori su, kako je navedeno, obavljani sa Svjetskom bankom, EBRD, ali i sa predstavništvima komenrcijalnih banaka sa sjedištem u RS.\nIz gore navedenog je jasno da radovi na ovom projektu kasne već više godina i da su rokovi probijeni u više navrata. S obzirom da je projekat za izgradnju HE Dabar završen, ali da je izvjesno da izgradnja tunela još uvijek nije započela, možemo zaključiti i da su obećanja ministra Petra Đokića djelimično ispunjena.\nHE Dabar inače predstavlja najveći objekat u sklopu kontroverznog projekta „Gornji Horizonti“, a planirano je da se ovaj objekat gradi na području opština Nevesinje, Bileća i Berkovići. Izgradnja cijelog projekta „Gornji horizonti“ inače je već nekoliko godina predmet rasprava, s obzirom da će njegovom izgradnjom, kako smatraju ekološki stručnjaci, biti ugrožen cijeli donji sliv Neretve, a posebno je ugroženo i jedno od najvećih staništa ptica selica na Balkanu – park prirode Hutovo blato.\nZaštita okoliša u Bosni i Hercegovine po Ustavu je u nadležnosti entiteta. Bosna i Hercegovina je sa druge strane potpisnica međunarodnih konvencija koje je obavezuju da traži saglasnost od susjedne države za realizaciju projekta koji može imati negativan uticaj na okoliš te države. Međutim, tu istu obavezu nemaju bh. entiteti jedan prema drugom.


Oliver Stojanović umesto Kosanovića u OŠ "Prva vojvođanska brigada" | Novosadski informativni portal 021\nOliver Stojanović umesto Kosanovića u OŠ "Prva vojvođanska brigada"\nOsnovna škola "Prva vojvođanska brigada" na Novom naselju dobila je vršioca dužnosti direktora nakon smene prethodnog rukovodioca, Dušana Kosanovića.\nNovi Sad 19.10.2016. | 18:44 > 19:06\nKosanovića je zamenio profesor fizičkog vaspitanja Oliver Stojanović, koga su predložili članovi Školskog odbora ispred lokalne samouprave. Kako za 021 navodi Žarko Simović ispred Školskog odbora, Stojanović će na v.d. funkciji biti najviše šest meseci.\n"U roku od tih šest meseci mora da se raspiše konkurs za izbor novog direktora. Drugi kandidat za vršioca dužnosti, Sunčica Torbica, ostala je na dosadašnjoj funkciji pomoćnika direktora i mislim da je sada na rukovodiocima da svojim potezima izazovu pozitivan publicitet školi, umesto dosadašnjeg negativnog po kojem je škola bila, nažalost, prepoznata", naveo je Simović za naš portal.\nPodsetimo, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje prihvatio je nedavno predlog za razrešenje Dušana Kosanovića funkcije direktora OŠ "Prva vojvođanska brigada", koji je doneo Školski odbor.\nKako je 021 pisao, Kosanović je smenjen 20. septembra. Više o ovoj temi pročitajte OVDE.\n24.10.2016 • 21:53\nTreba sada ispitati sve mutne radnje direktora i njegovog pomocnika Uciteljice po zanimanju.Pa ce se videti kakve su sve mahinacije radili njih dvoje u tandemu!Od Ekskurzija za nize razrede gde je pomocnica uciteljica zdusno ucestvovala,svojim sugestijama.Kako je deljen novac od svega toga.Ovde treba postaviti novo rukovodstvo i to dovedeno sa strane.Onda moze i da dodje do pozitivnih promena.\nOlijev bivši kolega\n21.10.2016 • 18:12\nO.S. se u NS doselio negde 2002. ili 2003.\nDoveo ga je brat Aljoša jer mu u Nišu nije išlo baš najbolje i zaposlio ga je u svojoj firmi.\nKada su uspeli da upropaste jednu od vodećih kompanija u distribuciji kozmetike, Oli je otvorio giros na Limanskoj pijaci.\nZnači u školu nije ušao bar 13 godina.\nO njegovim menadžerskim sposobnostima još kruže anegdote.\nMala trivia: na vizit karti mu je pisalo Prof. Oliver Stojanović.\nSvako svoje dvorište\n21.10.2016 • 12:05\nNovi vd je nastavnik fizičke kulture. 12 godina je radio u nastavi, čak je bio i pomoćnik direktora te itekako poznaje školstvo. Jeste, preselio se, pa je imao godinu, dve, roštiljsku radnju, jer nikoga nije znao u NS, snalazio se. Ko je jednom imao svoju firmu taj je naučio da ne rasipa, a kad je to zatvorio, kao privatnik svoje nove firme i upravljao sa 50 zaposlenih -dakle ima iskustva i u upravljanju ljudima. Imao je porodičnu tragediju, zatvorio je firmu. Pa? Problem je što je sa strane, što ga je stranka predložila? Ako sad svi na vreme dolaze na posao u 07:00h -a zna se da su do sada radili neki od 8:30-13h, ako je tražio da prečešlja finansije, otišao do Gradske Uprave da vidi za koje projekte može da se konkuriše, možda će nešto od njega i biti. Da li će biti dobar -videće se. Jedini koji je hteo da raščisti stvari, a ne da zataškava.. Ako ne bude kako treba, uskoro će izbor za direktora, pa eto prilike za pametnije, bolje, sposobnije.... Nego hajde svi vi dušebrižnici recite, šta ste vi uradili ikada da u toj školi bude bolje? Izvinite ako vas ovo moje pitanje uznemirava u vašoj uljuljkanosti u foteljama. Prosečnog čestitog prosvetnog radnika u toj školi je uglavnom bilo sramota ko mu je bio direktor i kako je i šta radio. I sad je problem što je otišao? Ma ne, trebalo je da takav ostane do penzije, jer ne volimo promene i bojimo ih se. A da će mu biti lako-sigurno neće...što reče jedan kolega-ko je nas poznavao ni pakao mu neće teško pasti.\nСве за џ\n21.10.2016 • 11:29\nСала је велика и за комерцијално издавање треба да буде велика цена, јер се од додатних прихода школе може уложити у сређивање установе. А колико се ту дотични уграђује то и врапци знају-40%. Они имају и по 50 деце у групи. Дакле цена за родитеља не мора да буде већа од уобичајених 1500 дин месечно. Што се не запитате што се не организују бесплатне спортске и друге секције? Сваки наставник физичког би требало да држи неку бесплатну секцију-па позивам ,,забринутог'' да се активира као родитељ да сви држе бесплатне секције. Нама ти термини зврје празни. И фотографисање код истог фотографа, код нас је 40% скупље него у вртићу поред. Зашто?\n"Grobnica za Borisa Davidoviča" kandidat za najbolju predstavu na mađarskom govornom području\n14.07.2018. Novi Sad 1\n"Grobnica za Borisa Davidoviča" Novosadskog pozorišta/Ujvideki szinhaz jedan je od tri kandidata za najbolju predstavu na mađarskom govornom području, odlučilo je Udruženje mađarskih kritičara.\nKako da dobijete obeštećenje zbog prevare agencije S.A.B.\n13.07.2018. Novi Sad 3\nGrađani koje je oštetila putnička agencija "S.A.B. Travel", mogu da budu obeštećeni na vrlo jednostavan i bezbedan način.\n13.07.2018. Novi Sad 34\nGrađani Novog Sada, Bačke Palanke i drugih mesta u Vojvodini čekaju da dobiju registarsku tablicu i po nekoliko nedelja.\nSedmi Novosadski noćni bazar danas na Ribljoj pijaci\nNovosadski noćni bazar, sedmi po redu, održaće se danas, 13. jula, na Ribljoj pijaci.\n"Humani ponedeljak" na Štrandu ponovo za Novosađanina Branka Bogunovića\nZbog kiše koja je 9. jula padala tokom celog dana, akcija "Humani ponedeljak" biće ponovljena 16. jula na Štrandu.\nZgrade u Novom Sadu koje nijedan upravnik ne želi čekaju gradsku odluku\n12.07.2018. Novi Sad 22\nPokvareni liftovi, curenje i kvarovi na instalacijama, oronule stepenice, napukli crepovi na krovu i druge neprijatnosti ono su sa čime se suočavaju Novosađani koji žive u zgradama koje niko neće da održava.\n12.07.2018. Novi Sad 13\n12.07.2018. Novi Sad 31\nUskoro rekonstrukcija parkinga u Stražilovskoj\n12.07.2018. Novi Sad 7\nParking u Stražilovskoj ulici, između Radničke i Bulevara cara Lazara, uskoro bi trebalo da dobije novo ruho.\nObjavljene konačne liste na fakultetima u Novom Sadu\n12.07.2018. Novi Sad 2\nNa svih 14 fakulteta Univerziteta u Novom Sadu objavljene su rang liste budućih brucoša i upisi su uveliko u toku.