PODRŠKA Pripreme za najveći sportski događaj\nOKBiH nada se da će i odgovorni za sport u državi finansijski učestvovati u ovom projektu\nTuka: Ispunio normu za Tokio\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) i Organizacioni komitet potvrdili su da će se Olimpijske igre Tokio 2020. održati od 23. jula do 8. avgusta 2021. godine.\nU skladu s novim terminom Olimpijskih igara, Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine (OKBiH) nastavit će podržavati naše vrhunske sportiste ka ostvarenju norme za najveći sportski događaj. Fokus podrške i dalje će biti na sportistima koji su već ostvarili A-normu, a to su Amel Tuka, Larisa Cerić i Mesud Pezer.\nOlimpijski komitet BiH pregovara i nada se da će u ovom produženom terminu odgovorni ljudi za sport u državi (Ministarstvo civilnih poslova) dati maksimalnu finansijsku podršku ovom projektu kako bi što više bh. sportista učestvovalo na Igrama i kako bi ostvarili naše zajedničke snove nakon teškog perioda izazvanog pandemijom Covida-19, za koji se nadamo da će brzo biti iza nas, prenosi Fena.\nOlimpijske igre u Tokiju bit će otvorene 23. jula iduće godine\nČelnici OKBiH u svakodnevnoj su komunikaciji sa MOK-om te očekuju da će i fond Olimpijske solidarnosti MOK-a nastaviti podršku našim stipendistima. Trenutno OKBiH iz svog budžeta uz pomoć Fonda solidarnosti MOK-a stipendira 16 sportista u njihovim pokušajima da se kvalificiraju za nastup na Olimpijskim igrama.\nStipendisti OKBiH su Larisa Cerić (džudo), Aleksandra Samardžić (džudo), Ivona Ćavar (karate), Tatjana Đekanović (streljaštvo), Emina Hadžiahmetović (stoni tenis), Lejla Tanović (biciklizam), Amina Kajtaz (plivanje), Amel Tuka (atletika), Mesud Pezer (atletika), Harun Sadiković (džudo), Meris Muhović (karate), Adem Fetahović (boks), Hamza Alić (atletika), Mihajlo Čeprkalo (plivanje), Abedin Mujezinović (atletika) i Kemal Mešić (atletika).\nOlimpijske igre 2020 Olimpijski komitet BiH Amel Tuka\nSablasna atmosfera u Atini: Olimpijska baklja predata pred praznim tribinama


Rusija i Gruzija ratovali zbog teritorija, sad zbog njega - NEPRIHVATLJIVO!\nTornike Sengelija transfer CSKA Moskva politicke tenzije Gruzija Rusija\n10.07.2020. / 13:02 13:14\nUpravo gledate PARTIZANOVA SITUACIJA JE TENZIČNA: Stanojević ništa ne krije posle tesne pobede nad Zlatiborom 2 Ostalo Pre 20 min Opet 1:0, opet penal, opet Natho


’Pogled na zid’ | Jovan Despotović\n’Pogled na zid’\nSvakodnevno beležeći pojave, događaje i ličnosti koje su bile najprisutnije u oficijelnoj, a još više na beogradskoj alternativnoj sceni, na radiju B 92 u periodu 1994-1996, Darka Radosavljević je odlučila da kao svojevrsnu, a kasnije će se ispostaviti i kao razložnu dosetku, u kancelariji svog glavnog i odgovornog urednika, “koja je najprometnije mesto u radiju, ali i prometnije od mnogih javnih galerija”, napravi male izložbe upravo tih umetnika koji su promovisani ili predstavljeni u njenim programima. Nakon dve i po godine ona se odlučila da zaokruži ovu, sada već veliku seriju individualnih prezentacija, te da uz objavljivanje knjige-kataloga načini i zajedničku izložbu ’Pogled na zid’ upravo tih autora, A kao svojevrsnu misao i stav o ovom vremenu, ona je uz prikazane umetnike u knjizi izložila i najkarakterističnije kritičare i teoretičare objavljujući njihove prateće tekstove.\nGledajići ovu zanimljivu izložbu moguće je autore sistematizovati po nekolikim kriterijumima: pre svega prema plastičkim koncepcijama, poetikama kojima pribegavaju u svojom radu, potom prema mestu koje zauzimaju u trenutnim zbivanjima u našem aktivnom umetničkom sistemu, najzad i prema generacijskoj pripadnosti. Među najstarije i dakako najetabliranije autore spadaju, na primer, Bora Iljovski, Marija Dragojlović, Raša Todosijević, Era Milivojević i Čedomir Vasić, manje-više oni pripadaju ili visokom modernizmu druge polovine veka, ili Novoj umetničkoj praksisedamdesetih godina. U srednjoj generaciji su, recimo, Mileta Prodanović, Mrđan Bajić, Bara Krgović, Zdravko Joksimović, Aleksandar Rafajlović – dakle neki od glavnih protagonista nove slike prve polovine osamdesetih, a potom i njihovi prirodni sukcesori u najaktuelnijim transformacijama jezika prema peomenljivim konfiguracijama radova kakve su instalacije ili kompleksne ambijentalne postavke. Od umetnika iz najmlađe generacije koji su se našli u knjizi, ovom prilikom spomenućemo one koji su se u dosadašnjim izlagačkim prezentacijama nametnuli kao ključne ličnosti umetnosti devedesetih godina, poput Uroša Đurića, Daniela i Gabriela Glida, Stevana Markuša, Zorana Naskovskog, Nine Kocić.Ovi autori su vrlo čvrsto opredeljeni za medij koji prakticiraju u radu, u većini slučajeva izbegavajući njegovu eksperimentaciju. S druge strane, u Beogradu se paralelno formirala i grupa umetnika sa bitno drugačijim shvatanjima, snažno se držeći alternativnog delovanja u mnogobrojnim disciplinama vizuelnih medija. njima pripadaju Đile Marković, Saša Marković, Nenad Racković, Talent (Vladimir Petrić), a u najnovije vremene i Tanja Ostojić. Tim, prema uočljivim intencijama alternativnim umetnicima u pravom smislu reči priključuju se i oni autori okupljeni u grupama FIA, Škart i Klipani u pudingu.\nOva izuzetno živa, katkada uveseljavajuća, katkada ironična ali u svakom slučaju i potpuno temporalno integrisana umetnost danas gradi ponajtačniju sliku stanja aktuelne produkcije u Beogradu. Ona je po svojim željama i izgledu bila i svojevrsna potpora posustalom duhu urbanog mentyaliteta i kulture devedesetih koji je počeo da nestaje iz grada zbog bitnih karakteristika vremena, ukazujući istovremeno i na razorne egzistencijalne traume epohe koju obeležava. Tokom tog perioda tu vrstu umetničke delatnosti mogli smo pratiti isključivo u poznatim gradskim getima kakvi su SKC, “Paviljon Veljković”, Bioskor “Rex”, kao i kroz onu produkciju koju je potpomogao Centar za savremenu umetnost (osnovan 1995. godine) Fonda za otvoreno društvo (kako se odnedavno zove fondacija Đorđa Sorosa u Jugoslaviji) koji je i obnovio, posle kraćeg zatoja, rad projektom “Pogled na zid” kao kjniga i izložba.\nTreći program Radio Beograda, 29. 6. 1996, Borba, 20-21. 7. 1996


Svinjsko meso u prodavnicama uskoro skuplje za 20 odsto - Glas Zaječara\nHome Ekonomija Svinjsko meso u prodavnicama uskoro skuplje za 20 odsto\nPredsednik Asocijacije stočara Srema i Mačve Zoran Erić rekao je za Betu da meso ne poskupljuje, već se „cena vraća na nivo od pre više meseci“.\n„Sve je poskupelo, cena stočne hrane je skuplja i do 30 odsto pa ni sa višom cenom žive vage svinja od 165 dinara ne pokrivamo troškove proizvodnje i nadamo se da će ići još gore“, rekao je Erić.\nIstakao je da su prethodnih meseci trgovci „dobro zarađivali kupujući meso po 100 do 120 dinara po kilogramu, a kilogram buta prodavali po 500 dinara, a ostale kategorije po 200-300 dinara po kilogramu“.\nZoran Matijević suvlasnik kompanije „Matijević“ je rekao da bilo krajnje vreme da poskupi svinjsko meso.\n„Mi smo u dvostrukoj ulozi – i u ulozi proizvođača i prodavca. Kao proizvođaču nam odgovara da meso poskupi, a kao prodavcu ne bač sasvim jer ne možemo da podignemo toliko cenu svinjskog mesa koliko je poskupela živa stoka pošto bi pala prodaja, reko je Matijević agenciji Beta.\nPrethodni tekstU Srbiji još 2.864 novoobolela, 37 preminulih\nNaredni tekstOd sutra imunizacija “Sputnik V” vakcinom u Domu zdravlja u Zaječaru


Uhapšen viceguverner Simić\nViceguverner Narodne banke Srbije Dejan Simić uhapšen je 11. januara u svom stanu zbog sumnje da je primio mito u iznosu od 100.000 evra. Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštava da je zajedno sa Dejanom Simićem uhapšen i direktor Socijalističke partije Srbije Vladan Zagrađanin; jedan zbog primanja, drugi zbog davanja mita. Dejanu Simiću je nakon saslušanja u prisustvu tužioca i njegovog advokata određen pritvor, pred istražnim sudijom trebalo bi da se nađe u petak, a prvu zvaničnu potvrdu hapšenja dao je ministar unutrašnjih poslova Dragan Jočić:\n“Za Vladu Srbije borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i uspostavljanja pravne države pre svega je vitalni interes zemlje. I policija će u ovom velikom poslu ispuniti svoj deo obaveza. Kako svi moraju biti jednaki pred zakonom tako i svi koji su se ogrešili o zakone moraju biti privedeni pravdi i tu neće biti zaštićeni.”\nAdvokat Dejana Simića Sava Anđelković tvrdi da ne postoje dokazi da je njegov klijent kriv za ugovaranje i primanje mita i najavljuje žalbu na rešenje o pritvoru:\n“Gospodinu Dejanu Simiću stavlja se na teret da je navodno ugovarao mito od jedne banke da akcionari te banke daju mito da njihova banka ne ide u stečaj i da dobije licencu za rad. Odredbe krivičnog postupka izričito zabranjuju da organi koji vode krivični postupak daju informacije o kretanju krivičnog postupka a najmanje iz predistražnog postupka. Ali gospodin Jočić je zloupotrebio položaj i ovlašćenje i dao za javnost informaciju u kojoj tvrdi da navodno postoji osnovana sumnja, a takav dokaz uopšte nije izveden prema činjeničnom stanju.”\nČelnici Socijalističke partije Srbije za sada ne oglašavaju povodom hapšenja svog direktora Vladana Zagrađanina.\nTridesetosmogodišnji magistar pravnih nauka Dejan Simić je funkciju viceguvernera počeo da obavlja 10. septembra 2004. godine. Narodna banka Srbije saopštila je da još ne raspolaže zvaničnim informacijama o razlozima zbog kojih je viceguverner zadržan u pritvoru, ali da je ubeđena da će istražni i pravosudni organi nepristrasno i objektivno utvrditi sve relevantne činjenice. U saopštenju i ističe da je Simić veoma odgovorno obavljao posao kontrole bankarskog sektora, na kojem je bio suočen sa interesima raznih finansijskih grupa i pojedinaca.\nAdvokat Dejana Simića Sava Anđelković kaže da je njegov klijent žrtva pretpostavljenog sukoba ministra finansija Mlađana Dinkića i guvernera Narodne banke Srbije Radovana Jelašića, vezanog za raličito mišljenje u pogledu toga da li treba i u 2006. godini postici aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom. Tada je guverner bio neobično oštar:\n“Ja mislim da je prilično jeftino da se koriste neki politički razlozi a da se odugovlači sa zahtevom. MMF ne može ni da razmatra pitanje novog aranžmana jer do sada još nije stigao formalni zahtev od strane Srbije ili Crne Gore."\nZato advokat Sava Anđelković i tvrdi:\n“Ima nečeg trulog u državi Danskoj. Dejan Simić je jedna vrsta ‘kolateralne štete’ a tu se puca na instituciju Narodne banke i na guvernera Narodne banke, jer gospodin Dejan Simić izjavom ministra policije je praktično osuđen, a ako bude izveden na sud, sud samo treba da izvrši giljotinu.”


Gerontološki centar obnavlja medicinsku opremu – TV Kikinda\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja putem projekta obezbedilo je dva miliona i 700 hiljada dinara za nabavku električnih kreveta,hidrualičnu kadu za kupanje, dušeka i antidekubitalne dušeke.\n– Po projektu smo dobili deset električnih kreveta, dve hidraulične kade za kupanje, 50 dušeka za bolničke krevete i 10 antidekubitalnih dušeka. Oko 600 hiljada opredeljeno je i za kupovinu za pranje posuđa koja je montirana u Starom domu Gerontološkog centra – rekao je Svetislav Vukmirica, v.d. direktor Gerontološkog centra.\nMedicinska oprema u oba doma Gerontološkog centra je zastarela tako da je prioritet da se u narednom periodu obnovi, što će umnogome poboljšati kvalitet boravka nepokretnih i polupokretnih korisnika.Planirano je da još 20 električnih kreveta stigne tokom 2017. godine.\nU Starom i Novom domu Gerontološkog centra trenutno ima 160 korisnika, a kapacitet je 180.\n← Drvokradice konstantno seku stabla u Kikindi, Mokrinu i Bašaidu Hor mladih “Sveti Nikolaj Srpski” počeo pripreme za snimanje novog CD-a →


“Dunav osiguranje” 2019. poslovalo najbolje u poslednjih 30 godina | Ekspres.net\nKompanija “Dunav osiguranje” prošle godine zabeležila je najbolje rezultate u poslednjih 30 godina svoga poslovanja, izjavio je na Biznis forumu na Kopaoniku predsednik Izvršnog odbora Kompanije mr Mirko Petrović.\n“Mi smo prošle godine obeležili 45 godina poslovanja pod imenom ‘Dunav osiguranje’. To je veliki jubilej i baš u toj godini ostvarili smo poslovni rezultat koji je najbolji u poslednjih 30 godina“, rekao je Petrović za Tanjug.\n“Premijski prihod Kompanije ‘Dunav’ iznosi 210 miliona evra, i to je povećanje u odnosu na 2018. godinu od sedam procenata. Bruto premija je za prošlu godinu iznosi 241, 6 miliona evra, što je rast od 3,1 odsto“, rekao je Petrović.\n“Mi smo prošlu godinu završili s rastom investicione aktive. Naša investiciona aktiva iznosi 294 miliona evra, a 2018. godine iznosila je 240 miliona evra”, rekao je Petrović.\nPetrović je naveo i da najlikvidniji deo investicione aktive “Dunav osiguranja” u 2019. iznosi 250 miliona evra, a u 2018. iznosio je 198 miliona evra, što je rast od 22 odsto.\n“Tehničke rezerve Kompanije danas iznose 259 miliona evra”, rekao je Petrović i istakao da svi finansijski pokazatelji potvrđuju ozbiljan rast “Dunav osiguranja”. “Ukupan prinos na kapital viši je od 22 procenta i ovo je bila izuzetno uspešna godina. Zadržali smo naše tržišno učešće koje iznosi oko 27 procenata, što je potvrdilo lidersku poziciju ‘Dunav osiguranja’ na tržištu osiguranja u Srbiji”, rekao je Petrović.\nOn je dodao je da je “Dunav osiguranje” istovremeno popravilo i svoju poziciju kada je reč o životnom osiguranju.\n“Došli smo na četvrtu poziciju u životnom osiguranju. Prošle godine generisali smo rast viši od 19 odsto, dok je tržište životnog osiguranja raslo samo pet odsto”, zaključio je Petrović.\nTags Biznis forumDunav osiguranjekompanijatržište\nPolise “Dunav osiguranja” starijim osobama stižu na kućnu adresu „Dunav osiguranje“ i „Dunav auto“ donirali 11,35 miliona dinara RFZO-u i Institutu za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ Putničko zdravstveno osiguranje za bezbrižan odmor EFIKASNA ZAŠTITA ZA VAŠ TELEFON: Od sada u Srbiji kompletno osigurajte svoj mobilni


Nevidljivost, nasilje, strah, ali i borba i hrabrost - život LGBT zajednice u Bosni : Južne vesti\n08:24, 4. 9. 2019.\nProtest aktivista 2017. nakon što vlasti nisu odobrile održavanje Povorke ponosa\nGovor mržnje prema LGBT ljudima je i dalje česta pojava u zemljama Balkana


Potpuna blokada Beograda je spremna: Kamp kućice i narodna neposlušnost | Klix Info\nPotpuna blokada Beograda je spremna: Kamp kućice i narodna neposlušnost\nDa li Rio Tinto odlazi iz Srbije, ili je i dalje poslom u dolini Jadra? Meštani Gornjih Nedeljica svake nedelje pronađu nešto što im ukaže na to da je australijska kompanija i dalje u njihovom mestu. Savo Manojlović iz Kreni Promeni kaže za N1 da vlast ignoriše zahtev da se zabrani iskopavanje litijuma i da se zbog toga protesti u Srbiji nastavljaju, kao i da je sledeće mesto okupljanja Kragujevac u utorak.\nMeštani Gornjih Nedeljica i dalje nemaju mira. Iako je premijerka Srbije Ana Brnabić rekla da je gotovo sa Rio Tintom, ta kompanija nastavlja da preuzima imanja. Oni su snimili posledice seče mnogih stabala u šumi, za koju tvrde da su počinili predstavnici strane kompanije.\n– Pogledajte taj masakr. Evo, za dva dana šta su napravili, dok smo se mi majali protestima i usaglašavali stavove. Evo panj do panja, nigde pečata, sve isečeno. Sve – komplet. Da vidimo kako će da im nalože pošumljavanje, jer ovo je zaista masakr – kaže jedan od meštana.\nNa pitanje novinara N1 da li stvarno možemo da verujemo da je Rio Tinto u odlasku, Manojlović odgovora:\n– Ne možemo, jer mi nismo pleme koje će slušati proročicu Vangu na mestu premijerke, nego tražimo da se to sprovede zakonom. Neophodno je da se na teritoriji cele Srbije zabrani eksplotacija i istraživanja vezana za litijum i bor, i to je nešto što traži cela Srbija. Zato u utorak organizujemo protest u Kragujevcu – istakao je on.\nOsim protesta u Kragujevcu zbog nerešene situacije do kraja, ponovo će se svo okupiti u četvrtak u Beogradu. Opet ispred Predsedništva, jer je, kažu, predsednik Aleksandar Vučić taj koji se dogovarao sa meštanima Jadra i sada taj dogovor ne sprovodi.\n– Usaglasili smo zahteve sa SEOS-om i meštanima. Meštani dolaze u četvrtak, oni će kampovati ispred Predsedništva. Ukoliko ne donesemo Zakon o zabrani eksplotacije litijuma i bora, mi ćemo imati situaciju progona ljudi u sopstvenoj zemlji. Ljudi koji žive u ruralnim područijima iz čitave Srbije, kako iz Jadra, tako i iz drugih oblasti, će morati da se rasele zbog otvaranja tih rudnika i uništavanja životne sredine – kazao je Manojlović.\n– Zahtevamo od narodnih poslanika da postupe u narodnom interesu, a ne u interesu inostranih kompanija. Pre nego što raspišete vanredne skupštinske izbore, zabranite zakonom istraživanje i rudarenje bora i litijuma u celoj Srbiji – navedeno je u apelu.\nUpdated: 10 фебруара, 2022 — 8:38 pm


U Vlasotincu otvorena kancelarija Fondacije "Tijana Jurić" | Televizija Leskovac\nU Vlasotincu otvorena kancelarija Fondacije „Tijana Jurić“\nPod nazivom „Bezbedno dete“, u Vlasotincu je večeras otvorena kancelarija Fondacije „Tijana Jurić“, a otvaranju je prisustvovao i osnivač fondacije Igor Jurić.\nNakon matične kancelarije u Subotici, prva je otvorena u Novom Sadu i sada druga u Vlasotincu. Kancelariju će voditi profesor, humanitarni radnik i dugogodišnji aktivista fondacije, Vlasotinčanka Jelena Đokić, a u radu će joj pomagati mladi volonteri.\n„Cilj nam je da svako dete bude bezbedno, pogotovo ovde kod nas na jugu i da Vlasotince bude kolevka podrške i zaštite dece koja se često obraćaju nepoznatim licima. Verujem da ćemo u budućem radu, kao i do sada, imati podršku institucija, škola, vrtića i svih čija nam pomoć bude bila potrebna – rekla je Jelena Đokić.\nOsnivač Fondacije i otac prerano preminule Tijane, Igor Jurić nekoliko puta je naglasio da su ljudi u Vlasotincu divni.\n„Iako vam možda zvuči čudno, otvaranje kancelarije u Vlasotincu logičan je sled događaja. Vlasotince doživljavam kao svoj grad, svoje mesto. Na pitanje sa kojim se susrećem – zašto Vlasotince – moj odgovor je zato što ovde žive jako dobri ljudi. Uz pomoć tih dobrih ljudi i ja sam postao bolji čovek. Drugo, postoji potreba za podrškom ove vrste, videli smo to iz brojnih kontakata sa ljudima čija su deca imala probleme – rekao je Jurić.\nPredsednik opštine Bratislav Petrović pozdravio je ideju da se u Vlasotincu otvori kancelarija.\n„Moramo stalno da budemo „budni“, da pazimo našu decu, da im budemo podrška i da ih edukujemo kako da se na bezbedan način suoče sa izazovima savremenog sveta, posebno sa izazovima u oblasti savremenih tehnologija i komunikacija – naglasio je predsednik vlasotinačke opštine.\nPosebnu pažnju publike izazvalo je obraćanje pisca Vlade Arsića, koji piše o problemima narkomanije, prostitucije i trgovine ljudima, pedofilije i drugim važnim srodnim temama. Ovom prilikom predstavio je i poslednju objavljenu knjigu „14 sati i 14 minuta“.\nSkup su svojim glasovima uveličale Mila, Petra, Marta i Milena, pevajući pesme Kosovski božur i Kad ja pođoh na Bembašu. Svečanost je održana u Kulturnom centru, uz poštovanje protivepidemijskih mera.\nTags: fondacija "Tijana Jurić", kancelarija\nUhapšen osumnjičeni za ubistvo Radeta Ranđelovića iz Strojkovca


Nova kofiguracija za muzicku produkciju, budzet oko 1000-1500e - Forum Sveta kompjutera\n11.4.2020, 17:09 #1\nPozdrav ljudi, potreban mi je savet za konfiguraciju iz naslova. Namena je iskljucivo, muzicka produkcija, Cubase 9 ili 10 ce biti koriscen. Budzet nije zapravo ogranicen ali bih voleo da dobijem najvise za ulozen novac.\nTrenutno koristim matori fx 6300 i 8gb, i cin se pravi veci projekat, stuca.\nIntel ili AMD? Po onome sto sam procitao, sve usmerava na AMD.\nDa li ici na Ryzen 3950x ili je i 3700x dovoljno? Maticna b450 ili x570?\nSvaki savet je dobrodosao, hvala unapred.\n11.4.2020, 17:24 #2\nPretpostavljam da su 3700X i npr. MSI B450 Tomahawk MAX sasvim dovoljni. Uz to:\n2x8GB DDR4 na 3200MHz (ne znam da li bi ti značilo više od 16GB?)\nNeka GTX 1650, mada možda bi ti i 1050 bila dovoljna za tu primenu\nSeasonic Core GC ili GM od 500 ili 650W (drugo je overkill ali nije neka razlika u ceni) ili na KP-u za 80e Corsair RMx 650W (novo, sa nekom garancijom od godinu dana)\nKućište po izboru, Deepcool Matrexx 55, Fractal Design Focus G, neko CM MasterBox\nPar dobrih ventova za kućište, Noctua Redux PWM 1700 ili Arctic BioniX recimo ...\nPoslednja ispravka: Picard (11.4.2020 u 17:39)\n11.4.2020, 20:57 #3\nŠto jači procesor manja je latencija, i ne samo to.\nPreporuka je AMD. Ja sam na i7 Intelu imao neverovatne probleme sa latencijom prilikom sviranja preko midi kontrolera, iako imam eksterni muzički interfejs (Presonus Audiobox) pa to ne bi smelo da se događa. Sada sa AMD procesorom iste jačine kao taj i7 latencija je na minimumu.\nGrafika...Najobičniji bacač slike njemu treba, i GTX 1050 je teški overkill za te stvari. Neka uzme najobičniju GT 1030 za 8-9000 din.\n11.4.2020, 21:32 #4\nDa li je bitan proizvodjac memorije? Koliko sam stigao da ispratim, znam da se pricalo da neke nisu kompatibilne, ili da performanse nisu na maksimumu zbog memorije?\nDa li je taj SSD dovoljno brz, posto bas nista ne znam o njima.\nDa, to sam video da ljudi sa intelom imaju ogromne probleme, ali sam mislio da je do programna, nisam znao da je do procesora. Vidim da si imao iskustva sa tim, hoce li 3700x biti dovoljan ili da se ide na jace?\n11.4.2020, 21:43 #5\nRanije je važilo da se izbegava HyperX Predator, ne znam da li je i danas tako. U svakom slučaju sigurni izbori su G.Skill TridentZ (pogotovo Neo koji je i namenjen Ryzen-u), Corsair Vengeance LPX i HyperX Fury.\nSSD je jedan od najbržih.\n11.4.2020, 21:56 #6\nJa bih išao na što je moguće jači procesor ako novac nije problem, i naravno AMD samo.\n12.4.2020, 0:17 #7\nHvala vam, ljudi. Onda ce ipak biti rzyen 9 3900x, do toliko mogu da idem. E sad, da li je B450 Tomahawk Max dovoljna ploca ili onda ipak mora x570?\n12.4.2020, 2:05 #8\nMislim da su ti daleko bitnije muzičke komponente, moj brat još uvek radi sa Cubase 8 na i3 procesoru starom nekih 5-6 godina i ne fali mu snage.\n12.4.2020, 10:30 #9\nRadi, al' postepeno. U tome i jeste stvar. Ja radim i na laptopu sa i5 pete generacije ali traku po traku. Da bi se moglo raditi sinhrono na više traka i sklapati aranžman sa tipa 10 instrumenata i različitih VST-ova, treba ti ekstremno jaka mašina za realtime svirku i aranžiranje bez latencije. To nema veze sa muzičkom opremom tipa audio karte (kod mene je M-Audio Pro na desktopu) jer ne pravi nikakvu razliku u smanjenju latencije: to radi isključivo CPU i ram, a Cubase i VST-ovi su gladni oba ova resursa.\nSad radim ovako: snimim traku, izrendam FLAC, snimim drugu traku sa drugim VST-om, izrendam i nju u FLAC/WAV i tako redom, a sa jačim hardverom bih mogao da radim 10-20-50 traka istovremeno bez rendanja i latencije.\n12.4.2020, 14:00 #10\nZasto ovo? Koristim upravo tu memoriju za Cubase 5\n12.4.2020, 15:30 #11\nHm, pa i studiju snimaju često jedan po jedan instrument, jedino ako će da snima simfonijski orkestar uživo.\n12.4.2020, 15:37 #12\nJa bih tu išao na X570. Skeptičan sam koliko su te zveri tipa Ryzen 9 podobne za mainstream ploče.\n12.4.2020, 19:38 #13\nTako sam i mislio, koju bi mi x570 preporucili? i mislim da cu ici na 32GB RAMa odmah.. Da li je bolje da frekvencija bude 3600Mhz?\nI mi sada radimo tako, ali danas smo radili cover gde je bilo 60tak traka, pakao je. A pravimo studio i bas se posvecujemo tome, tako da gledam da je ovo prva stvar koju moramo da resimo, za neki lagodan rad.\n12.4.2020, 19:45 #14\nMože i X470 Taichi.\n12.4.2020, 22:42 #15\nJa sam do skoro cepao na i5 750. Znaci procesor star 10 god skoro i to na 4gb ddr3 rama !!\nBilo je stucanja kada nakrcas kontakt, serum, par nexusa, sylentha itd alii uvek mozes freeze channel ili export. Treba uzimati sto jace naravno mislim da ti je ovo i vise nego dovoljno.\nKompjuter za muzicku produkciju Deda Ilija ŠDK - Konfiguracije 0 21.9.2015 12:02\nNova kanta (i5 + i7 predlog), od 600 do 1000 poJena Neutrino ŠDK - Konfiguracije 33 3.4.2015 16:56


ŠUMADIJSKI KORIDOR - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > ŠUMADIJSKI KORIDOR\n04/11/2018 04/11/2018 10338Ostavi komentar na ŠUMADIJSKI KORIDOR\nPravci razvoja transportne mreže Evropske Unije su od njenog osnivanja bili pravci koji nastaju na oslonačkim tačkama razvoja njenih regiona, koji povezani u sistem mreže transporta predstavljaju snažne održive i intenzivne pravce razvoja. Radi razmatranja potreba za ulaganje u infrastrukturnu mrežu zapadnog Balkana , njenu dalju izgradnju i obnovu, osnovana je Transportna Opservatorija za Jugoistočnu Evropu (SEETO), preko koje se utvrđuju prioriteti za finansiranje infrastrukturnih projekata za Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, BJR Makedoniju, Hrvatsku, Srbiju, uključujući UNMIK Kosovo (UNHCR 1244).\nZa potrebe izrade Prostornog Plana Republike Srbije tokom 2008 .god. pokrenuta je izrada strateških dokumenata poput „Strategije razvoja železničkog, drumskog, vodnog, vazdušnog i intermodalnog transporta u Republici Srbiji od 2008. do 2015 godine“ (2008.) Te mape su imale direktnu realizaciju kroz definisanje prioriteta za dalju realizaciju infrastrukturnih koridora Srbije. Međutim, pojedini značajni pravci transporta u Srbiji poput koridora Lapovo-Kragujevac-Katrge nisu integrisani u SEETO dokumentaciju. Ti svakako značajni propusti su pre svega posledica loše postavljenog koncepta Prostornog Plana Srbije (2010) u kojem je veza koridora E75 i E 763 preko Kragujevca označena kao planirani autoput , ali se Kragujevcu tada ipak ne dodeljuje status urbanog centra međunarodnog značaja usled navodnog demografskog „deficita“, već se Kragujevac stavlja u niz gradova sa značajno manjim kapacitetima . Da li je te 2010.god. bilo potrebno nekome posebno obrazlagati međunarodnih aspekt pomenutih funkcija grada Kragujevca ?\nAuto put trasa – Kragujevac – Čačak\nTakođe nije potrebno ni pojašnjavati činjenice, da Kragujevac sa okruženjem svakako ima potreban broj stanovnika za nivo NUTS 2. Ti podaci jasno stoje u Prostornom Planu Opštine Kragujevac (2008), pa se može izvući jedini logičan zaključak a to je da je te 2010. politički interes predstavnika tada vladajuće garniture, bio da se Kragujevac prebaci na nivo NUTS 3, sa statusom kojim grad na ovom nivou gubi mogućnost potraživanja sredstava iz Evropskog fonda za regionalni razvoj koji finansira programe polazeći od nivoa NUTS 2, ili je ipak u pitanju bilo samo nestručno i nemarno rukovođenje Prostornim Planom Republike Srbije! Posledice takvog planiranja su stavljanje Kragujevca van investicionih prioriteta Srbije ali i van SEETO prioriteta uprkos : postojanju Kliničkog Centra Kragujevac ka kojem gravitira 2 miliona stanovnika (samo iz iz pravca Jugozapadne Srbije ovaj Klinički Centar opslužuje preko milion stanovnika koji se ka njemu prevoze upravo nezapočetim delom trase autoputa ka Čačku), postojanju akumulacije jezera Gruža, sa koje se nekoliko gradova u regionu snabdeva vodom a preko koje se i dalje prevoze cisterne sa opasnim materijama ( realizacijom autoputa ka Čačku takav oblik transporta bi bio izmešten van zone jezera Gruža), i konačno lociranju Kompanija FCA SRBIJA d.o.o. Kragujevac ( sa brzinom transporta automobila železnicom od 40 km/h ) , Simensa i kompanije „Milanović inženjering“ upravo u Kargujevcu (bez mogućnosti transporta autoputem ka koridoru XI). Ne manje značajna činjenica je i da bi završetkom dela autoputa ka Čačku (Kragujevac-Katrge) bila uspostavljena veza sa aerodromom „Morava“ u Lađevcima, veza, sa kojom bi privredni rast Kragujevca i njegovog okruženja bili dugoročno strateški osigurani, baš kao i sama funkcija pomenutog aerodroma.\nNajave ministarke prof. dr Mihajlović u medijima, na temu obilaznica oko Kragujevca i autoputa ka Čačku ( iz 2015, 2016, 2017) uprkos njenom ličnom angažovanju da Kragujevac stavi na listu prioriteta, nisu rezultovale konkretnim aktivnostima ( izuzev stavljanja železničkog koridora Lapovo-Kragujevac-Kraljevo u CRN prilog SEETO iz 2017). Nije pokrenuta izrada planske (rok za donošenje Odluke Vlade RS za izradu PPPPN koridora deonica Kragujevac – Katrge bio je kraj 2016), niti projektne dokumentacije, pa se na osnovu svega iznešenog može izvesti zaključak da u nadležnom Ministarstvu ne postoji odgovoran i efikasan tim, koji bi pomenute rokove i realizaciju pratio, prepoznajući potrebe sadašnjih, ali i budućih najvećih izvoznika Srbije, koji se nalaze upravo u Kragujevcu i njegovom okruženju.\nIzvod iz Prostornog Plana Republike Srbije /\nVeza koridora E75 i E761-E763 planirana putem izgradnje autoputa Lapovo-Kragujevac -Katrge uz modernizaciju železnice na pravcu Lapovo- Kragujevac-Kraljevo\nPiše: dr Aleksandar Rudnik Milanović\nurbanista i arhitekta\ndirektor Direkcije za urbanizam Kragujevac 2014-2017\nTekst je objavljen u listu Politika 29. novembra i to pre sastanka između gradonačelnika Kragujevca Radomira Nikolića i ministarke Zorane Mihajlović. Termin Šumadijski koridor bio je naslov teksta u Politici.\nTagovi: Katrge Prostorni plan Republike Srbije SEETO dokumentacija Šuadijski koridor\nCEFL NIKAD JAČI, VEPROVI AMBICIOZNI KAO I UVEK\nAKCIJA RADIO BEOGRADA „KNJIGA SOLIDARNOSTI“ ZA PRVU KRAGUJEVAČKU GIMNAZIJU


Burić: Reprezentacija Bjelorusije je vrhunska, daleko od toga da je sve gotovo – Sport Centar Burić: Reprezentacija Bjelorusije je vrhunska, daleko od toga da je sve gotovo – Sport Centar\nRukometni Zmajevi poraženi su večeras od Bjelorusije u utakmici petog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo, ali naša reprezentacija još uvijek ima šansu da se plasira na .smotru najboljih evropskih selekcija.\nDino Hamidović je istakao da su naši reprezentativci dali sve od sebe.\n“Reprezentacija Bjelorusije je mlada, ali i iskusna ekipa. Imaju dosta igrača koji su igrali na Final Fouru Lige prvaka. Dali smo sve od sebe, prema mom mišljenju. Igrali smo do kraja, ali nažalost smo izgubili”, rekao je Hasanović nakon poraza od Bjelorusa.\nSenjamin Burić je kazao da je Bjelorusija vrhunska ekipa, te da je ovo samo možda i realnost.\n“Preostaje nam još jedna utakmica u Češkoj, da je odigramo mnogo bolje. Nadamo se pozitivnom rezultatu. Ova reprezentacija Bjelorusije je zaista vrhunska. Nekoliko igrača igralo je na Final Fouru Lige prvaka. Oni su stalni učesnik prvenstava, tako da je ovo možda i realnost. Daleko od toga da je sve gotovo. Imamo utakmicu protiv Češke i siguran sam da ćemo bolje odigrati. Bolje igramo na strani, nego na domaćem terenu. Ne znam zbog čega”, kazao je Burić.


Promene u poslovanju i tehnološki višak usled COVID-19 - Gecić Law\nPoslodavci mogu da otpuštaju zaposlene jedino ako pretrpe gubitke u poslovanju u vezi sa posledicama pandemije COVID-19 virusom\nPoslodavci se verovatno osećaju ugroženima povodom pandemije COVID-19 virusom i žele da zaštite svoje poslovanje od ekonomskih efekata pandemije.\nU tom smislu mogu da se odluče na otpuštanje zaposlenih u cilju smanjenja troškova i mogućih gubitaka, pozivajući se na legitimne ekonomske interese u smislu člana 179. stava 5. tačke 1. Zakona o radu.\nMišljenja smo da otpuštanje zaposlenih pre nego što se gubici iskažu u poslovanju kompanija nije u skladu sa zakonom.\nVrhovni kasacioni sud Srbije deli ovo mišljenje. U odluci iz 2015. godine, sud obrazlaže da zaposleni ne mogu da budu otpušteni samo zato što poslodavac očekuje da će pretrpeti finansijske gubitke i da poslodavac mora da dokaže da gubici stvarno postoje, što se najčešće vidi u finansijskim izveštajima.\nInfekcija COVID-19 virusom je sve učestalija na teritoriji Srbije. Za sada, registrovano je više od 55 inficiranih osoba. Očekuje se porast broja inficiranih, a istovremeno je izdata zabrana okupljanja grupa većih od 50 ljudi. Očekuje se donošenje i drugih mera koje se tiču okupljanja. Sve ove mere će zasigurno uticati na privredni sektor, kao i na srpsko tržište i poslovanje mnogih kompanija u Srbiji. Poslodavci u Srbiji će zasigurno preduzeti mere kako bi se zaštitili od mogućih promena na tržištu.\nLoši rezultati poslovanja znače i prostor za otpuštanja. Da li će ovaj scenario pogoditi i zaposlene u Srbiji? Da li poslodavci, u ovom momentu, smeju da odlučuju o broju zaposlenih?\nVrhovni kasacioni sud Srbije je već dao odgovor\nZakon o radu Republike Srbije definiše da zaposlenom može da prestane radni odnos ako za to postoji opravdan razlog koji se odnosi na tehnološke, ekonomske ili organizacione promene. Ovim promenama može da bude pogođeno samo nekoliko zaposlenih, ali, isto tako, ove promene mogu da zahvate celokupne odseke u kompanijama, prouzrokujući masovna otpuštanja.\nU tom smislu, Vrhovni kasacioni sud Srbije je u predmetu Rev2 170/2015 presudio – poslodavci ne mogu da otpuštaju zaposlene na osnovu predviđanja gubitaka u poslovanju. Da bi otkaz ugovora o radu bio u skladu sa članom 179. stavom 5. Zakona o radu, neophodno je da poslodavac dokaže da je došlo do finansijskih gubitaka, što znači da je potrebno da finansijski gubici budu iskazani u finansijskim izveštajima poslodavca, odnosno, moraju biti nedvosmisleno dokazani.\nIako nismo sigurni kako će se situacija odvijati narednih nedelja ili čak narednih meseci, koliko pandemija može da traje, i kakve će biti posledice po tržište, uključujući ali ne ograničavajući se na tržište Srbije, moguće smanjenje broja zaposlenih ne sme da bude zasnovano na strahu kompanija za sopstveni profit, već isključivo mora da se temelji na finansijskim gubicima koje su kompanije zapravo pretrpele zbog pandemije. U suprotnom, poslodavci bi mogli da se suoče sa brojnim sporovima, i posledično, poništaju njihovih odluka o otkazu ugovora o radu, jer će, zasigurno, sudovi zaključiti da je smanjenje broja zaposlenih zbog potencijalnih, ali nedokazanih finansijskih gubitaka protivno zakonu.


Sportske.net - Andrea Pirlo - San o Barseloni...\nLepa priča koja će Pirlu doneti satisfakciju koliko i vođenje ljubavi na proslavi 30 godina mature sa ženom koja ga je kao devojka odbila u srednjoj školi, a u koju je bio nesrećno zaljubljen.\nOd sve ovo , prvo na pamet mi pada - kako je bio Milan jak , majko moja !!!\nPoslednju titulu smo osvojili 2012. godine (jebena je to bas bila godina za mnoge stvari), jos najmanje dve titule juventusa od ovih devet su sporne (doduse, ova iz prosle sezone bi bila sporna ko god da ju je uzeo jer je to prvenstvo svakako bilo neregularno i zbog onoga sto se desilo pre pauze, znaci vec pre prekida) a najjaci tim svih vremena je sigurno sledeci: Dida- Kafu, Stam, Nesta, Maldini- Pirlo- Gatuzo, Sedorf- Kaka- Inzagi (Krespo), Sevcenko, tu smo imali svetsku klasu na bukvalno svakoj poziciji. Inace, Berluskoni je dobro postupio sto nije prodao Andreu Barseloni, drugo je to sto mi nismo bas najbolje ishendlovali situaciju sa njim (treba ipak biti realan i priznati da je vec padao u formi sto mnogi zanemaruju), a onda i sto nismo izvukli pouke iz te (bez ikakve dileme) katastrofalne greske u godinama koje su usledile.\nJači je onaj Milan sa trojicom Holanđana (Van Basten, Rajkard, Gulit), Barezijem itd. Još kada je došao Boban...\nИ онда кажу да је Пирло издао Милан... Издали су они њега... На срећу нашу, Пирло је мајстор и драго ми је што је тада одабрао Јуве, а Јуве сада њега.\nPirlo sanja o Barsi a ja sanjam izlizanog i mog idola Messija svaku noc. :D\nKako se maze?\nHhahà bravo 👍\nne ja mazim Messija. :D


Božinović: Intenzivno radimo na lažnim dojavama\nTanjug 20. juna 2022. 15:40\nZAGREB – Hrvatski MUP zajedno sa Bezbednosno-obaveštajnom agencijom, Evropolom, Interpolom i trgovačkim centrima radi na utvrđivanju lažnih dojava o podmetnutim bombama poslednjih dana, izjavio je danas ministar unturašnjih poslova Davor Božinović.\n„Sve naše institucije intenzivno rade na dojavama, policija provodi kriminalističko istraživanje u partnerstvu sa SOA, a održano je i nekoliko sastanaka s predstavnicima trgovačkih centara i Hrvatske privredne komore (GHK)“, rekao je Božinović, prenela je Hina.\nNaglasio je da ne može govoriti o detaljima jer je kriminalističko istraživanje u toku.\nIstakao je da postoje modeli kojima se mora pristupiti zajednički kako bi se izbeglo izazivanje panike, što je, dodao je, glavni cilj neodgovornih ljudi koji upućuju takve poruke.\nBožinović je rekao da je o lažnim dojavama danas razgovarao i sa predstavnicima Američke akademije za forenzičke nauke sa kojima se sastao uoči Kongresa pod nazivom „12th ISABS Conference on Forensic and Antropologic Genetics and Mayo Clinic Lectures in Individualized Medicine“, a koji se od 22. do 27. juna održava u Dubrovniku.\nNada se da će predstavnici Američke akademije za forenziku Hrvatskoj pomoći savetima kako detektovati počinioce i naći rešenje za situaciju uznemiravanja ljudi.\nPolicija je juče evakuisala tri tržna centra u Zagrebu zbog lažnih dojava o bombama.


October, 2021 | Webherald.rs\n(VIDEO) Rumuni izašli na ulicu sa planom da proteraju lekare SZO! MARŠ NAPOLJE IZ NAŠE ZEMLJE…\nSloboda se osvaja… Prošlo je preko 70 godina od pada fašizma, ali duhovi prošlosti ne miruju, ovog puta u obliku Kovid mera. Maske nisu pobedile Koronu, zaključavanje nije pobedilo, a veliki broj građana ne veruje ni u efikasnost Kovid propusnica. Više desetina ljudi protestovalo je na Univerzitetskom trgu u centru Bukurešta zbog ograničenja koje su … Read more(VIDEO) Rumuni izašli na ulicu sa planom da proteraju lekare SZO! MARŠ NAPOLJE IZ NAŠE ZEMLJE…\nSERGEJ LAVROV: Teroristi iz Avganistana glume izbeglice! DOLAZE NAM NA VRATA…\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov upozorava da teroristi koji se predstavljaju kao izbeglice pokušavaju da se infiltriraju u susedne zemlje nakon talibanskog preuzimanja Avganistana. Lavrov je na tu temu dao komentar tokom sastanka na ministarskom nivou sa susednim državama Avganistana: Rusija, Kina, Iran, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan. Trenutni zadatak na dnevnom redu je … Read moreSERGEJ LAVROV: Teroristi iz Avganistana glume izbeglice! DOLAZE NAM NA VRATA…\n(VIDEO) ŽESTOKI SUKOBI SA POLICIJOM U KRAGUJEVCU: Letele baklje i sevale pesnice!\nŽandarmerija morala da reaguje. Navijači Radničkog iz Kragujevca i Crvene zvezde, popularni Crveni đavoli i Delije, sukobili su se pre utakmice ova dva tima koja počinje u nedelju od 13.30 časova! Naime, na video snimku koji se pojavio na društvenim mrežama jasno se vide neredi na ulici, tuča navijača dva tima, kao i intervenciju policije … Read more(VIDEO) ŽESTOKI SUKOBI SA POLICIJOM U KRAGUJEVCU: Letele baklje i sevale pesnice!\nSERGEJ LAVROV: Teroristi iz Avganistana su se prerušili u izbeglice! DOLAZE NAM NA VRATA…\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov upozorava da teroristi koji se predstavljaju kao izbeglice pokušavaju da se infiltriraju u susedne zemlje nakon talibanskog preuzimanja Avganistana. Lavrov je na tu temu dao komentar tokom sastanka na ministarskom nivou sa susednim državama Avganistana: Rusija, Kina, Iran, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan. Trenutni zadatak na dnevnom redu je … Read moreSERGEJ LAVROV: Teroristi iz Avganistana su se prerušili u izbeglice! DOLAZE NAM NA VRATA…\n(VIDEO) Britanci izašli na ulice protiv tiranije – Nose zastave Srbije i Švedske! TRAŽE SLOBODU…\nU glavnom gradu Velike Britanije, održani su masovni protesti protiv diskriminatorskih mera. Radi se naravno o takozvanom ausvajsu, kojim se nepodobnima zabranjuje ulazak u određene objekte. Britanija je jedna od zemalja sa najvećim brojem vakcinisanih u svetu, ali nisu uspeli da pobede pandemiju, kako je predhodno obećano pre vakcinacije. Brojni stanovnici izrazili su svoje nezadovoljstvo … Read more(VIDEO) Britanci izašli na ulice protiv tiranije – Nose zastave Srbije i Švedske! TRAŽE SLOBODU…\n(VIDEO) Englezi izašli na ulice protiv tiranije – Nose srpske trobojke i švedske zastave! TRAŽE SLOBODU…\nU glavnom gradu Velike Britanije, održani su masovni protesti protiv diskriminatorskih kovid mera. Radi se naravno o takozvanom kovid ausvajsu, kojim se nepodobnima zabranjuje ulazak u određene objekte. Britanija je jedna od zemalja sa najvećim brojem vakcinisanih u svetu, ali nisu uspeli da pobede Koronu, kako je predhodno obećano pre vakcinacije. Brojni stanovnici izrazili su … Read more(VIDEO) Englezi izašli na ulice protiv tiranije – Nose srpske trobojke i švedske zastave! TRAŽE SLOBODU…\n(VIDEO) Englezi izašli na ulice protiv tiranije – Nose srpske trobojke kao simbol otpora!\nU glavnom gradu Velike Britanije, održani su masovni protesti protiv diskriminatorskih kovid mera. Radi se naravno o takozvanom kovid ausvajsu, kojim se nepodobnima zabranjuje ulazak u određene objekte. Britanija je jedna od zemalja sa najvećim brojem vakcinisanih u svetu, ali nisu uspeli da pobede Koronu, kako je predhodno obećano pre vakcinacije. Brojni stanovnici izrazili su … Read more(VIDEO) Englezi izašli na ulice protiv tiranije – Nose srpske trobojke kao simbol otpora!\nLONČAR BESAN NA NAROD: Jel hoćete ja da vas lečim ili da vas leče društvene mreže?! PRELOMITE VEĆ JEDNOM…\nMinistar koga su mediji dovodili u vezu sa Zemunskim klanom ima ponudu za narod… Nadmen i aroganatna nastup kontraverznog lekara. Ministar zdravlja doktor Zlatibor Lončar najoštrije osudio je napad na ekipu Hitne pomoći, koji se dogodio jutros u Beogradu i poručio da će država preduzeti sve da se svaki sličan slučaj sankcioniše, kako do njih … Read moreLONČAR BESAN NA NAROD: Jel hoćete ja da vas lečim ili da vas leče društvene mreže?! PRELOMITE VEĆ JEDNOM…


11. februar – Balkanekspresrb.rs\n1847 – Rođen je američki pronalazač Tomas Alva Edison (Thomas). Registrovao je više od hiljadu patenata, uključujući sijalicu s ugljenim vlaknom, fonograf (gramofon), mikrofon, megafon, fonometar.\n1858 – Tokom rata za reformu (1856-61) Benito Huarez (Juarez) proglašen je u Vera Kruzu ustavnim predsednikom Meksika.\n1868 – Umro je francuski fizičar Žan Bernar Leon Fuko (Jean Bernard, Foucault), koji je s Armanom Fizoom (Armand Fizeau) izmerio brzinu svetlosti. Ogledom s klatnom (Fukoov eksperiment) dokazao je obrtanje Zemlje, pronašao je žiroskop i usavršio teleskop.\n1873 – Pod pritiskom republikanaca abdicirao je španski kralj Amadeo i proglašena je prva španska republika.\n1879 – Umro je francuski slikar i vajar Onore Domije (Honore Daumier), najveći karikaturista 19. veka. Godine 1832. proveo je šest meseci u zatvoru zbog karikature kralja Luja Filipa (Louis Philippe).\n1889 – U Japanu je usvojen ustav, kojim je predviđen dvodomni parlament, ali je car zadržao izvršnu vlast.\n1919 – Fridrih Ebert (Friedrich) je izabran za prvog predsednika Nemačke, koja je posle Prvog svetskog rata postala republika.\n1929 – Sporazumom u Luteranu između Italije i Svete stolice stvorena je nezavisna papska država Vatikan. Time je rešeno “Rimsko pitanje” – spor italijanske države i Svete stolice nastao 1870, posle priključenja Italiji papske države i grada Rima.\n⇐ 1945 – U Jalti na Krimu završena je konferencija lidera triju velikih sila antihitlerovske koalicije. Predsednik SAD Ruzvelt (Roosevelt), lider SSSR Staljin i britanski premijer Čerčil (Churchill) uskladili su vojne planove za okončanje Drugog svetskog rata, odredili nove odnose u Evropi i dogovorili se o osnivanju Ujedinjenih nacija.\n⇐ 1967 – Umro je crnogorski slikar Milo Milunović, jedan od osnivača i prvih nastavnika Akademije likovnih umetnosti u Beogradu (1937). Posle Drugog svetskog rata organizovao je Umetničku školu na Cetinju. Bio je član Srpske akademije nauka i umetnosti.\n1970 – Japan je postao četvrta zemlja u svetu koja je lansirala veštački satelit.\n1971 – Predstavnici 63 zemlje potpisali su sporazum o zabrani skladištenja nuklearnog oružja na dnu mora i okeana.\n⇐ 1975 – Margaret Tačer (Thatcher) izabrana je za predsednika Konzervativne stranke, kao prva žena koja je u Velikoj Britaniji postala šef političke partije.\n⇐1990 – Lider Afričkog nacionalnog kongresa (ANC) Nelson Mandela pušten je na slobodu nakon 27 godina provedenih u južnoafričkim zatvorima.\n⇐ 1993 – Umrla je srpska književnica Desanka Maksimović, koja je svojim delom doprinela afirmaciji ženskog literarnog stvaranja. Uz Isidoru Sekulić smatra se najznačajnijom srpskom književnicom 20. veka (“Zeleni vitez”, “Tražim pomilovanje”, “Nemam više vremena”).\n1994 – Pet američkih kosmonauta (Čarls Bolden, Kenet Rajter, Jan Dejvis, Čang Dijaz Franklin, Ronald Sega) i jedan ruski (Sergej Krikalev) spustili su se u šatlu “Diskaveri” na Zemlju, okončavši prvu američko-rusku spejs šatl misiju.\n⇐ 1997 – Pod pritiskom međunarodne javnosti i tromesečnih građanskih i studentskih protesta predsednik Srbije Slobodan Milošević je posebnim zakonom (lex specialis) priznao rezultate lokalnih izbora na kojima je pobedila opoziciona koalicija “Zajedno”.\n⇐ 2000 – U Parizu je umro Rože Vadim (Roger), francuski reditelj poznat kao veliki zavodnik i “otkrovitelj lepih žena”. Najpoznatiji filmovi koje je režirao i u kojima su glumile njegove žene su: “I bog stvori ženu” sa Brižit Bardo, “Opasne veze” sa Anet Strojberg, “Poroci i vrline” sa Katrin Denev. Vadim je bio oženjen i sa Džejn Fondom, Katrin Šnajder i Mari-Kristin Baro.\n2001 – Oko 7.500 ljudi demonstriralo je u Nemačkoj protiv marša neonacista koji je okupio oko 250 pristalica.\n2002 – U Zagrebu je umro kardinal i bivši zagrebački nadbiskup (1970-97) Franjo Kuharić.\n2004 – Južnokorejski i američki istraživači su objavili da su uspešno klonirali ljudski embrion koji će se koristiti u medicinske svrhe.\n2008 – Umro je američki glumac Roj Šajder (Roy Scheider) najpoznatiji kao šerif Brodi iz filma “Ajkula”.\n2011 – Predsednik Egipta Hosni Mubarak podneo je ostavku pod pritiskom građana. Mubarak je na tom položaju bio od 1981. godine. U sukobu vlasti i demonstranata tokom višednevnih protesta protiv vlasti i predsednika Mubaraka poginulo je blizu 900 osoba.\n2012 – Umrla je američka pevačica i glumica Vitni Hjuston (Whitnej Houston) najnagrađivanija pevačica svih vremena, sa preko 400 trofeja, uključujući i najviša muzička priznanja, među kojima su šest Gremi nagrada, dve Emi i 30 bilbord nagrada.\n2013 – Papa Benedikt XVI je podneo ostavku, dužnost je napustio 28. februara 2013.\n2014 – Poginulo je 100 ljudi kada se, usled loših vremenskih uslova, srušio alžirski vojni avion “herkules” C130 na istoku zemlje.\nTags11. februar Na današnji dan\nZlatko Lagumdžija: šta ako revizija tužbe ne uspe?


MyCity » Automobilizam -> Opšta diskusija i bezbednost saobraćaja » Članak: Protokomer\nPoslao: 01 Jun 2010 23:35\n3Ovo se svidja korisnicima: zeljko f, Hit-Man, mcrule\nŠta je to protokomer vazduha?\nProtokomer vazduha je davač (senzor) za merenje protoka vazduha. Koristi se na benzinskim i dizel motorima.\nKoja je funkcija protokomera vazduha?\nProtokomer daje informaciju o trenutnom protoku vazduha; na osnovu ove informacije upravljački uređaj određuje količinu ubrizganog goriva (benzinski motori) ili maksimalnu količinu goriva i količinu izduvnih gasova za recirkulaciju (dizel motori);\nKoje vrste protokomera vazduha se najčešće koriste na vozilima i koji su njihovi najčešći kvarovi?\n:: protokomer sa "L" klapnom. Primenjuje se na vozilima od otprilike 1985. godine do otprilike 1995. Izrađeni su od aluminijumskog kućišta u kojem je pokretna klapna u obliku slova "L". Ovi protokomeri imaju plastičan crni poklopac koji je fabrički zalepljen i koji NE SME da se otvara. Ovi protokomeri veoma retko otkazuju. Najveći problem kod ovih protokomera su osobe koje smatraju da će skidanjem ovog poklopca i pomeranjem položaja kalibracione opruge bolje podesiti protokomer nego fabrika. Drugi problem ovih protokomera su mehanička oštećenja koja nastaju prilikom saobraćajnih udesa ili na vozilima sa ugrađenim uređajem za pogon na gas. Naime, usled povratnih paljenja smeše u usisnoj grani javlja se nagli i veliki protok zapaljene smeše od motora prema filteru, koji, i pored rasteretnih i povratnih ventila, veoma često mogu oštetiti protokomer. Veoma retko, i to na vozilima koja su prešla izuzetno veliki broj kilometara, može doći do istrošenja potenciometra koji je sastavni deo protokomera.\n:: protokomer sa grejnom žicom. Ovi protokomeri obično se nalaze na vozilima proizvedenim od 1990. do 1996. godine. Imaju kućište u obliku plastične cevi na kojoj je elektronski sklop veličine kutije cigareta. Unutar cevi kućišta, na sredini, između rešetki sa obe strane, nalazi se grejna žica od platine debljine 70 mikrometara. Ovu žicu zagreva elektronski sklop protokomera, a hlađena je protokom vazduha. Jačina struje elektronskog sklopa kojom se održava temperatura grejne žice, mera je protoka mase vazduha. Ovi protokomeri su veoma trajni i precizni. Osnovni kvarovi su prekid platinijumske žice i neispravnost elektronskog sklopa.\n:: ultrazvučni protokomeri. Ovakvi protokomeri obično imaju aluminijumsko kućište u obliku cevi sa elektronskim sklopom veličine kutije šibica. Unutar cevi, sa dve nasuprotne bočne strane vidljive su samo dve okrugle ravne površine; to su ultrazvučni prijemnik i predajnik. Ovakvi protokomeri koriste doplerov efekat, i skoro da se i ne kvare.\n:: Protokomeri koji koriste Karman-Vortex princip. I ovi protokomeri imaju kućište u obliku cevi sa elektronskim sklopom na njemu. Unutar cevi kućišta vidljiv je plastičan umetak koji u preseku ima oblik trapeza. Ovaj umetak prilikom protoka vazduha stvara vrtloženje, čija frekvencija je proporcionalna protoku. Ovakvi protokomeri skoro da se i ne kvare.\n:: protokomeri sa vrelim slojem, starije generacije. Obično imaju plastično kućište u obliku cevi, sa umetkom koji je vijcima učvršćen, na kojem se nalaze senzorski elemenat, elektronski sklop i konektor sa četiri električna kontakta. Umetak ima, sa unutrašnje strane cevi, vidljiv metalni deo koji služi za hlađenje elektronike, i senzorski elemenat u vidu tanke pločice u blizini vrha umetka. Nažalost, ovaj senzorski elemenat puca, i to je najčešći kvar ove vrste protokomera. Princip rada veoma je sličan protokomeru sa grejnom žicom. Koriste se na vozilima otprilike od 1992 do 1998 godine.\n:: protokomeri sa vrelim slojem, novije generacije. Izgledaju slično kao i prethodni, osim što nemaju velikih metalnih delova na umetku, i imaju pet električnih priključaka na konektoru (na mnogim vozilima koriste se samo četiri, što je vidljivo po broju električnih provodnika na konektoru instalacije vozila). Za stručnjake, ovi protokomeri, kada nema protoka vazduha, imaju izlazni napon signala oko 1V, koji se povećava što je veći protok vazduha od filtera prema motoru, a za obrnut smer protoka (može se desiti prilikom većih pulsacija protoka pri nižim brojevima obrtaja motora) daju smanjenje napona signala ispod 1V. Koriste se na vozilima otprilike posle 1997. godine. U praksi, vek trajanja im je obično 30.000 do 40.000 km. U tom periodu, budući da je u pitanju termički senzor od poluprovodnika, dolazi do lagane promene karakteristika u odnosu na početnu. Protokomer obično funkcioniše, ali više nije dovoljno precizan. Dodatno, loš kvalitet ulja može dodatno da smanji vek trajanja protokomera. Kada se ugasi vreo motor, ulje loše kvalitete jako isparava, i ove pare dolaze do protokomera i menjaju karakteristike senzorskog elementa. Ovo se može prepoznati po umetku koji je masan i sjajan od ulja.\nKoji su osnovni simptomi neispravnog protokomera?\n-benzinski motori: nestabilan prazan hod ili se vozilo gasi na praznom hodu, neprimanje gasa, paljenje sijalice za neispravnost motora, mala snaga motora, problemi posebno u radu dok je motor hladan.\n-dizel motori: mala snaga motora i paljenje sijalice za neispravnost motora (na vozilima gde postoji).\nDa li je loš filter za vazduh uzrok otkazivanju protokomera?\n-Generalno, krupne čestice prljavštine, koje bi eventualno došle do senzorskog elementa brzinom kojom prolazi vazduh, mogu protokomeru da skrate vek trajanja. Međutim, ne postoji idealan filter, a u praksi nije primećeno da vozila na kojima se koriste originalni filter za vazduh imaju duži vek trajanja protokomera. Kvalitetan filter je, svakako, neophodan.\nDa li se u slučaju neispravnosti, menja ceo protokomer ili samo umetak, ako se može odvojiti?\n-Po pravilu, menja se ceo protokomer, mada se u pojedinim katalozima mogu naći i samo umeci.\nDa li se umetak sa jednim kataloškim brojem može zameniti sa drugačijim, ako je fizički jednakih dimenzija ali ima drugačiji kataloški broj?\n-Po pravilu, mora biti isti kataloški broj. U proizvodnji kod nekih proizvođača ipak, dolazi i do zamene jednog proizvoda sa drugim, koji ima iste karakteristike ali drugačiji kataloški broj. Ovo je obično vidljivo u katalogu rezervnih delova. Česta praksa je i da proizvođeči istom proizvodu daju različite kataloške brojeve za primenu na različitim vozilima.\nKako se proverava ispravnost protokomera?\n-Automehaničar ili autoelektričar, koji je posebno obučen za dijagnostiku elektronskih sistema, može uz pomoć odgovarajućih instrumenata da proveri stanje protokomera. Drugi način je da se vozilo proba sa drugim (ispravnim) protokomerom. Ovaj drugi način posebno je popularan u servisima koji nemaju potrebnu opremu i ljude obučene za dijagnostiku. Zamena obično ne zahteva više od nekoliko minuta, a razlika u ponašanju vozila je obično veoma vidljiva.\nDa li vožnja sa neispravnim protokomerom može izazvati daljnje štete?\n-Da. Neispravan protokomer može na vozilima novije generacije da izazove deformacije glave motora usled prevelike temperature sagorevanja, što dovodi do nezaptivanja ventila i gubitka kompresije (dizel motori), i do detonacionog sagorevanja (benzinski motori). Nadalje, vozila sa neispravnim protokomerom imaju veću potrošnju goriva, manju snagu i emituju više otrovnih supstanci.\nDa li je potrebno redovno kontrolisati stanje protokomera?\n-Da. Proizvođači vozila obično propisuju radove i provere koje treba provesti na redovnim servisima, pa i probnu vožnju sa proverom svih parametara rada motora, uključujući i protokomer. Ovo se posebno odnosi na vozila novija od otprilike 1997. g. kod kojih je uočeno često otkazivanje protokomera. Nažalost, retke su servisne radionice koje se pridržavaju ovih uputstava, pa neispravnost protokomera obično biva otkrivena tek kada je načinjena i veća šteta na motoru vozila. Kao primer, to su obično vozila sa dizel motorima koja imaju poteškoća sa paljenjem kada je motor hladan. Ukoliko je kompresija ispod dozvoljene, a motor ne troši ulje, najverovatnije je uzrok vožnja sa neispravnim protokomerom, a posledica gubitak kompresije na ventilima.\nAko je protokomer neispravan, osim zamene protokomera, da li je moguće na jeftiniji način otkloniti kvar?\n-Mehaničke neispravnosti (lomovi, deformacije) zahtevaju zamenu protokomera.\nProtokomeri sa "L" klapnom, kojima je otvaran poklopac, mogu se podesiti preko analizatora izduvnih gasova ili posebnim postupkom preko dijagnostičkih instrumenata, ali samo ako je sve ostalo na motoru ispravno (čiste brizgaljke, pritisak goriva u dozvoljenim granicama, motor mehanički ispravan, ispravan sistem za paljenje...). Ovakav postupak proizvođači vozila ne preporučuju, jer je za to potrebno odgovarajuće znanje i oprema. Dodatno, u slučaju druge neispravnosti ili odstupanja tolerancija nekog dela sistema na motoru, ovo podešavanje\nmože dati loše rezultate. Dodatno, poklopac protokomera koji je otvaran izazvaće sumnju svakog sledećeg automehaničara kod kojega vozilo dođe. Nadalje, po kataloškom broju, koji se obično nalazi baš na poklopcu, može se proveriti samo ispravan tip poklopca a budući da drugih kataloških brojeva na protokomeru nema.\nProtokomeri sa vrelim slojem, ukoliko imaju promenu signala sa promenom protoka, mogu se dalje koristiti uz primenu FLOW MASTER-a.\nOvaj topic je pregledan 29151 puta\nUkupno su 514 korisnika na forumu :: 24 registrovanih, 0 sakrivenih i 490 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


KREĆE EVROLIGA: HS predstavlja prve petorke svih učesnika, ocenite gde vidite Zvezdu - Evroliga, Košarka, Top News\nHotSport»Evroliga, Košarka, Top News»KREĆE EVROLIGA: HS predstavlja prve petorke svih učesnika, ocenite gde vidite Zvezdu\nKREĆE EVROLIGA: HS predstavlja prve petorke svih učesnika, ocenite gde vidite Zvezdu\nDarko Noveski| 2019-10-03T10:11:41+02:00\t3. okt 2019. 10:10|5 Comments|HotSport\nDanas kreće najelitnije košarkaško klupsko takmičenje u Evropi, a Srbija posle godinu dana pauze ponovo ima svog predstavnika Crvenu zvezdu.\nEvroliga će se ove godine razlikovati od prethodnih samo po broju klubova. Umesto 16 sada ih je 18, što znači da će se igrati 34 umesto dosadašnjih 30 kola. Posle ligaškog dela sezone sledi TOP osam faza najboljih timova, a potom fajnal-for koji se ove sezone igra u Kelnu od 22. do 24. maja. Titulu prvaka brani moskovski CSKA, ali da pređemo na sve učesnike:\nNemci nisu mnogo promenili tim, šta više petorka će ostati ista u odnosu na prošlu sezonu kada je tim iz Berlina igrao finale Evrokupa. Najveće pojačanje je svakako Marku Erikson koji neće biti u startnih pet. Petorka bi trebalo da bude: Siva – Hermanson – Gedraitis – Sikma – Noko.\nVicešampion Evrope ponovo ima strašan tim. Ne mnogo promenjen, ali dovoljno pojačan. Najveće pojačanje je svakako Kris Singlton, ali i ostanak Šejna Larkina. Petorka bi trebalo da izgleda ovako: Micić – Larkin – Bobua – Singlton – Danston.\n‘Krojači’ su najzad napravili strašan tim, pre svega dolaskom iskusnog stručnjaka kakav je Etore Mesina. U ‘grad mode’ stigli su Skola, Vajt, Mek, Rodrigez i Rol. Najjača petorka po HS trebalo bi da bude: Rodrigez – Nedović – Micov – Skola – Traževski.\nKari Pešić je najzad dobio tim sa kojim može i mora da napadne evropsku krunu. Dovoljno je reći da su dva pojačanja stigla direktno iz NBA lige. Po našem mišljenju najjača petorka je: Dilejni – Higins – Abrines – Mirotić – Tomić.\nDejan Radonjić je baš dobio novi tim i veliko je pitanje koliko će mu vremena biti potrebno da ga uigra. Najveće ime je svakako doazak NBA centra Grega Monroa. Najjača petorka bi mogla da izgleda ovako: Nelson – Koponen – Lučić – Zipser – Monro.\nVratila se Zvezda u ‘elitu’ i napravila više nego respektabilan tim. Navijači su optimisti, vide crveno-bele u TOP 8, mi je vidimo u borbi za TOP 8, četa Milana Tomića ima snagu. Najjača petorka mogla bi da bude: L. Braun – Beron – Davidovac – D. Braun – Gist.\nŠampion Evrope je ostao bez nosilaca igre iz prošle sezone. Otišli su Ćaćo, Nando i Kori. Stigao je Majk Džejms, Johanes Vojtman i NBA centar Kosta Kufos. Najjača petorka: Džejmms – Baker – Klajburn – Vojtman – Hajns.\nŽeljko Obradović želi da se iskupi za sezonu prokletstva. Ne zbog lošeg rezultata, već problema koje su ‘kanarinci’ imali sa povredama. Fener je promenio tim, stigla su jaka pojačanja u vidu De Koloa i Derika Vilijamsa. Tu su Kalinić i Štimac, a Gudurić je otišao. Petorka ‘smrti’: Slukas – De Kolo – Datome – Vilijams – Veseli.\nTim iz predgrađa Moskve se pojačao, ali se ponovo čini da će ovom timu trebati tri lopte. Jedna za Šveda, jedna za Karasjova i jedna za ostatak ekipe. Stigao je i naš Jović. Petorka najjača trebalo bi da izgleda ovako: Jović – Šved – Tima – Jerebko – Mozgov.\nTim iz Baskije ne menja mnogo iz godine u godinu. Uvek je u vrhu. Niko se neće naigrati košarke protiv Baskonije, ali neće ni ona protiv rivala. Tim koji se može boriti za plasman od šestog do 14. mesta. Najjača petorka: Vildoza – Džening – Šilds – Šengleija – Erik.\nTim Tonija Parkera i Nikolasa Batuma najzad je dobio šansu da se vrati u ‘elitu’. Ali, NBA zvezde se nisu isprsile za pojačanja. Čudo bi bilo da se Asvel ove godine bori za TOP 8. Petorka: Tejlor – Džekson – Lajti – Čarls – Džekiri.\nUvek visoke ambicija, a onda tres o zemlju. Ove sezone napravljen izraelsko-američki tim, ali ne po našem mišljenju za velika dela. Po mišljenju HS najjača petorka: Vilbekin – Dorsi – Kaspi – Ejsi – Blek.\nTim koji je napravljen samo za Evroligu. Grci su izbačeni u drugi rang takmičenja, te će se kocentrisati samo na ‘elitu’. Stigla su pojačanja u vidu legije Amerikanaca. Po nama najjača petorka: Baldvin – Spanulis – Papanikolau – Kuzminskas – Milutinov.\n‘Zeleni’ će učiniti sve da se nađu u TOP 8. Tim za to imaju. Debi im je protiv Crvene zvezde u OAKA areni, stigla su i NBA pojačanja. Najjača petorka: Kalates – Fredet – Džonson – Tomas – Papajanis.\nNaravno, cilj fajnal-for. Tim Pabla Lasa to svakako može i mora. Stigao je Laprovitola, Miki i Dek. Najjača petorka: Kampaco – Ljulj – Fernandez – Rendolf – Miki.\nTim koji može lako do TOP 8, ali i da bude veliko razočarenje. Prosto tim koji se ne menja mnogo. Osvajač Evrokupa koji je doveo našeg Vanju Marinkovića. Petorka je sledeća: Vives – Sastre – San Ementerio – Motum – Dubljević.\nUvek Litvanci pucaju na visoko, košarka je njihov sport broj ‘jedan’. Mogu mnogo i niko ih ne sme potceniti. Lendejl je svakako najveće pojačanje, plus ostanak sjajnog košgetera Grigonisa. Najjača petorka: Perez – Volkap – Grigonis – Ulanovas – Lendejl.\nDobili su vajld-kard zbog uloženih miliona u ECA. Red je bio da naprave respektabilan tim, ali je pitanje dokle ova ekipa može. Stigli su iskusni košarkaši poput Ajona iz Reala ili Remfroa iz Partizana. Najjača petorka: Albisi – Holins – Pnitka – Tomas – Ajon.\n19.00 Himki – Makabi\n19.30 Anadolu Efes – Barselona\n21.00 Valensija – CSKA Moskva\nTAGOVI: Barselona, Crvena Zvezda, Real Madrid, Evroiliga\nSrecko 03.10.2019. at 10:24- Odgovori\t (0)\t (0)\nVidim je u stecaju!!!\nOpet kukate 03.10.2019. at 12:09- Odgovori\t (0)\t (0)\nDr Laza 03.10.2019. at 12:42- Odgovori\t (0)\t (0)\nSlabo vidiš nesrećko\nGORAN 03.10.2019. at 13:03- Odgovori\t (0)\t (0)\nZvezda 10. 11. ili 12 mesto.\nMislis.. 03.10.2019. at 14:39- Odgovori\t (0)\t (0)\nTo bi ste vi grobrcici voleli ali mi cemo biti 7mi


vjerovatno stradali u erupciji vulkana\nDjelovi lobanja i kostiju dva muškarca pronađeni tokom iskopavanja ostataka nekada raskošne vile s panoramskim pogledom na Sredozemno more\n12092 pregleda\t8 komentar(a)\nArheolozi su na mjestu nekadašnjeg drevnog grada Pompeje pronašli skeletne ostatke dva muškarca, vjerovatno bogataša i njegovog roba, za koje se vjeruje da su poginuli u erupciji vulkana Vezuv prije oko 2.000 godina.\nZvaničnici arheološkog nalazišta Pompeja u Italiji saopštili su danas da su djelovi lobanja i kostiju dva muškarca pronađeni tokom iskopavanja ostataka nekada raskošne vile s panoramskim pogledom na Sredozemno more, na obodu Pompeje, grada uništenog u vulkanskoj erupciji 79. godine nove ere.\nArheolozi su naveli da su dva muškarca očigledno uspjela da pobjegnu od prvobitnog pepela iz Vezuva, ali da su stradali narednog jutra u jakoj vulkanskoj eksploziji.\nKao što je učinjeno i prilikom otkrivanja drugih ostataka na mjestu Pompeje, arheolozi su u šupljine sipali gips.\nZahvaljujući toj tehnici ne dolaze samo do oblika i položaja stradalih u trenutku smrti, već ostaci dobijaju "izgled statue", rekao je generalni direktor arheološkog parka Masimo Osana.\nSudeći po kostima lobanje i zubima, jedan od muškaraca bio je mlad, vjerovatno je imao između 18 i 25 godina, i kod njega su uočena oštećenja kičme. Zbog tog otkrića arheolozi su pretpostavili da je bio rob koji je naporno radio.\nDrugi muškarac je, kako se procjenjuje, imao između 30 i 40 godina i umro je sa rukama na grudima i raširenih nogu. U blizini njegovog lica pronađeni su fragmenti bijele boje, vjerovatno ostaci srušenog zida.\nOba kostura pronađena su u sobi pored podzemnog hodnika koji je vodio do gornjeg nivoa vile.\nOsana navodi da su muškarci tu vjerovatno našli sklonište, vjerujući da su bolje zaštićeni u podzemnom prostoru, ali da je "vulkanski oblak ujutro 25. oktobra 79. godine zahvatio Pompeju i ubio svakog ko mu se našao na putu".\nU Pompeji, 23 kilometra jugoistočno od Napulja, u vrijeme erupcije je živjelo oko 13.000 ljudi. Ostaci grada su otkriveni u 16. vijeku, a organizovana iskopavanja počela su oko 1750. godine.\nArheološko nalazište Pompeja je popularna turistička atrakcija, ali je turistima trenutno zabranjen pristup na osnovu mjera za suzbijanje koronavirusa.\n12:21 h\t1459\n11:50 h\t497\n04.12. 17:13 h\t156\t85482\n04.12. 16:39 h\t12694\t81471\n04.12. 16:56 h\t3245\t80663\n04.12. 14:18 h\t1996\t73983\n04.12. 17:17 h\t185\t66089\n04.12. 16:39 h\t339\t12694\n04.12. 18:58 h\t145\t5673\n05.12. 11:50 h\t104\t497\n04.12. 14:18 h\t83\t1996\n04.12. 16:56 h\t80\t3245


Oboren pešak u centru Sremske Kamenice | Novosadski informativni portal 021\n16:11 > 16:14\nKako za 021.rs navodi portparol Hitne pomoći dr Zoran Krulj, njihova ekipa je pomogla muškarcu starom 64 godine, koji je oboren u Ulici vojvode Putnika kod broja 7.\nNakon pružene pomoći na licu mesta, pešak je prevezen u Urgentni centar Kliničkog centra Vojvodine.\nZbog ove saobraćajne nezgode, došlo je do gužve u Sremskoj Kamenici, a kolone su bile i do petlje Mišeluk.\n28.10.2021\t• 16:35\nOvo je moralo kad - tad da se desi. U centru Kamenice pesaci prelaze ulicu gde, kad, i kako stignu, a jako je nepregledno i velika je frekvencija saobracaja. Jedva cekamo most preko Sodrosa da se rastereti centar.\nO. S. (25) i D. P. (24), osumnjičenima za učestvovanje u masovnoj tuči koja se proteklog vikenda dogodila ispred lokala "Prag" na Spensu, određen je pritvor.\nNapadači na novosadskog radijskoj voditelja Daška Milinović osuđeni su na zatvorske kazne.\nOsumnjičeni za ubistvo beskućnika u Kineskoj četvrti u pritvoru bar do Nove godine\nTroje osumnjičenih za teško ubistvo A.P. iz Beograda u Kineskoj četvrti u Novom Sadu ostaće u pritvoru najmanje do 31. decembra.\nBiciklista i pešak među četvoro povređenih u udesima u Novom Sadu\nHitna pomoć je u protekla 24 sata u Novom Sadu intervenisala zbog četiri saobraćajne nezgode.\nTaksisti pet godina zatvora jer je razvozio maloletne razbojnike koji su pljačkali po Novom Sadu\nTaksista A.M. osuđen je na pet godina zatvora zbog saučesništva u oružanim razbojništvima u novosadskim prodavnicama.


Konobar posao u EU - Novotek Manpower\nLicenciranoj Agenciji za zapošljavanje Novotek manpower potrebni konobari za rad u EU.\nPosodavac obezbeđuje smeštaj i prevoz do posla. Poslodavac je u obavezi da za svakog radnika obezbedi radnu i boravišnu dozvolu, lekarski pregled, socijalno, penziono i zdravstveno osiguranje. Rad je siguran i legalan.\nKonobari poslužuju hranu i piće u ugostiteljskim objektima. Od gostiju primaju narudžbe, prenose ih osoblju u kuhinji ili na šanku i vode računa o tome da goste što brže i što kvalitetnije ugoste. Postavljaju stolove i pospremaju ih nakon upotrebe i naplaćuju usluge.\nKonobari su u stalnom i neposrednom kontaktu s gostima te reputacija ugostiteljskoga objekta u kojem rade uveliko zavisi od njih, stoga se od njih se ne očekuje samo korektna usluga nego i to da gostu boravak učine što ugodnijim. U nekim ugostiteljskim objektima od konobara se zahteva i obavljanje posebnih poslova, kao što su dočekivanje gostiju na ulazu u lokal, pratnja do stola, pridržavanje stolice pri sedanju, pomoć pri odlaganju garderobe te savetovanje pri odabiru jela.


Izbacivanje, ovi su nominovani, a ispada neko u ponedeljak! - Parovi Uzivo - TV Hepi Uživo | Parovi Uzivo – TV Hepi Uživo\n11.06.2017. Kategorija: Parovi 2017-2018. Dejan Dragojević, ispadanje, Izbacivanje, ko ispada, Miljana Kulić, Milutin Radosavljević Mili, Mladen Vuletić, Nikola Lakić. Vesna Rivas, Nikola Strahinić Ploća, parovi ispadanje, parovi izbacivanje, Srboljub Subotić\nSinoć su održane tradicionalne nominacije u vili Parova, a mnogo učesnika boriće se za ostanak u kući. Publika, ukućani i produkcija dali su svoj glas, a evo ko se za koga odlučio:\nOd strane publike nominovan je Srboljub Subotić. Učesnici su najviše glasova dali Miljani Kulić, a produkcija je dala najviše nominacija: Milutin Radosavljević Mili, Nikola Strahinić Ploća, Nikola Lakić. Vesna Rivas, Dejan Dragojević i Mladen Vuletić.\nKo će napustiti poznatu vilu saznaćemo u ponedeljak, 12. juna, jer je izbacivanje pomereno zbog kolektivne svadbe koja će biti održana sutra, tj. danas u nedelju.\n« Pretnje: Ljuba Pantović uputila zastrašujuće pretnje voditeljki Parova!\nVoditeljka Bojana Ristivojević obukla kratak šorc pa se pokajala! »


Hteo da ispadne šmeker, sad mu se smeje čitav svet: Veću glupost od ove dugo nismo videli - Telegraf.rs\n23/12/20 | 19:14 ≫ 19:16\nHteo da ispadne šmeker, sad mu se smeje čitav svet: Veću glupost od ove dugo nismo videli\nMalo je reći neverovatan kiks ovog momka\nBrazilski motociklista Andre Verisimo ovih dana je predmet lavine podmeha na društvenim mrežama, i sam je kriv zbog toga, moguće da se i sam sebi smejao pošto se prvo isplakao od muke.\nOvaj momak je na nedavnoj moto trci u svojoj zemlji izveo verovatno najveću glupost godine u ovom sportu, a i šire gledano, pošto je krenuo da slavi pedesetak metara od cilja - i gorko se pokajao zbog toga.\nHteo je da ispadne šmeker, da završi trku u stilu najvećih šampiona ovog sporta tako što je ustao i tako upravljao svojim dvotočkašem, međutim neopreznost i krajnje loša procena ga je skupo koštala.\nDvojica rivala koja su ga pratila, Osvaldo Filjo i Marselo Skaf, iskoristila su trenutak gluposti lidera i jurnula u preticanje. Verisimo je kasno shvatio šta je uradio. Brže bolje je seo na motor i dodao gas, ali uzalud, trku je završio kao treći...\nBrzo su se društevene mreže "zapalile" zbog ovog poteza brazilskog motocikliste, nije dugo trebalo ljudima da krenu da ga "ubijaju" u komentarima.\n- Idiot godine - kratko i jasno je poručio jedan za Verisima.\n- Ponekad nema nikakve dileme kako opisati ovakve situacije i ovakve ljude: previše samouvereni? ne... sportista? ne... Imbecil!!! Ne samo zato što je izgubio prvo mesto, već samo zato što je uradio to što je uradio. On je imbecil i tačka - napisao je još jedan šokirani ljubitelj trka.\nMotociklista (50) poginuo na trkama u Hrvatskoj: Počeo da viuga, pao i preleteo preko bankine\nVeliki udarac za Moto GP: Janone suspendovan na 4 godine, poznato je i ko ga menja\n23. decembar 2020 | 20:34\nIzgubio titulu prvaka, ali dobio titulu šmekera...


RTS :: Okončana blokada, rektorki vraćeni ključevi\nDruštvo Okončana blokada, rektorki vraćeni ključevi\nsreda, 25. sep 2019, 07:52 -> 19:54\nOkončana blokada, rektorki vraćeni ključevi\nPosle 12 dana blokade i postizanja dogovora sa rektorkom, studenti iz udruženja "Jedan od pet miliona" vratili su ključeve Rektorata, javlja reporterka RTS-a.\nGlavni zahtev studenata iz udruženja "Jedan od pet miliona" bio je da se odredi datum donošenja konačne odluke o validnosti doktorata Siniše Malog, što je juče i učinjeno. Rektorki Ivanki Popović jutros su vraćeni ključevi Rektorata.\nRektorka je rekla da se došlo do zajedničkog cilja – da se omogući redovan rad Rektorata.\n"Mogu da kažem da su studenti pokazali veliku čvrstoću u iskazivanju zahteva. Zajedno smo na istom zadatku da čuvamo ugled UB i da pokažemo da možemo sami da rešavamo probleme u okviru akademske zajednice. Zajedno čuvamo UB i verujem da će nam šira društvena zajednica pomoći u tom poslu", rekla je Popovićeva.\nStudentkinja Mila Jovanović je rekla da je Univerzitet u Beogradu pokazao stav i integritet.\n"Pokazao je da je jedina slobodna institucija u državi. Sa ponosom sada mogu da kažem – ja sam student", rekla je Jovanovićeva.\nNavela je da je rektorka "položila ispit".\n"Preostaje još diplomski koji je 4. novembra. Mi smo predali rektorki i čuvarkuću da pokažemo da čuvamo našu kuću iako ne spavamo ovde", navela je Jovanovićeva.\n"Nakon blokade čuvaćemo rektorku jer su pritisci već počeli. Ne damo rektorku. UB je pokazao da je institucija sa velikim 'I'", rekla je Mila Jovanović.\nRektorka Ivanka Popović je juče saopštila da upitnost i sporost rešavanja validnosti doktorata narušavaju ugled Univerziteta u Beogradu i zatražila od Odbora za profesionalnu etiku da do 4. novembra donese konačnu odluku o doktorskoj disertaciji ministra finansija.\n(sreda, 25. sep 2019, 15:32) - anonymous [neregistrovani]\nDa i ja vama kazem.\n1968g.tako isto smo branili ugled i cast ,ne samo u UB nego i svih ljudi SFRJ.\n(sreda, 25. sep 2019, 13:21) - Goran [neregistrovani]\nBravo za studente. Nadam se da ce se i profesori ugledati na njih.\n(sreda, 25. sep 2019, 13:11) - Драгомир [neregistrovani]\nБраво за студенте Београдског Универзитета\nПоказали су својим примером студенти како се брани част и углед Београдског Универзитета.\n(sreda, 25. sep 2019, 13:07) - Milojko [neregistrovani]\nO cemu pricate gospodine? Deca su odradila ovo gospodski za razliku od bilo kakvih delovanja vlasti i opozicije na bilo koju temu...\n(sreda, 25. sep 2019, 12:10) - Kebarkko [neregistrovani]\nDa vam ja kažem ...\nNajbolje da se svi ovako ponašamo kao ovi "fini" studenti ... pa počnemo da otimamo ključeve i vraćamo kad nam " se ispune zahtevi i prohtevi ". Ili bilo šta postižemo na ovakav "fini i neagresivan način". Na kraju poklanjamo ljubičice i bele rade ...


Sjeverna Koreja obavijestila Washington da želi nastaviti pregovore - Index.hr\nSjeverna Koreja obavijestila Washington da želi nastaviti pregovore\nSJEVERNA KOREJA obavijestila je Bushovu administraciju da je spremna nastaviti pregovore o svojem nuklearnom programu u kojima sudjeluje šest zemalja, ali nije odredila datum za ponovni početak prekinutih razgovora, priopćila je Bushova administracija u utorak.\nNa susretu s američkim diplomatima u ponedjeljak u sjevernokorejskoj misiji pri Ujedinjenim narodima u New Yorku predstavnici "Sjeverne Koreje rekli su da će se vratiti pregovorima ali nam nisu rekli datum", rekao je glasnogovornik State Departmenta Sean McCormack.\nPrije McCormackove izjave slične je izjave u utorak u Bijeloj kući dao Scott McClellan, glavni glasnogovornik predsjednika SAD-a Georgea Busha.\nPregovori o sjevernokorejskom nuklearnom programu stoje gotovo godinu dana. Neočekivani obrat u stajalištu Sjeverne Koreje mogao bi se pokazati kao ključan korak u denuklearizaciji Korejskog poluotoka ovisno o ishodu nastavka pregovora.


Nakon podizanja crkve, na redu su vodosnabdevanje i gasifikacija - Češljeva - Bara\nMeštani Češljeve Bare, nedavno su, sa gostima, proslavili završetak prve faze radova na novoj crkvi, započetoj početkom prošle godine.\n10:27 | 11.10.2017. Autor: E.B.\nSvečanosti su prisustvovali i episkop braničevski Ignatije i predsednik opštine Veliko Gradište, Dragan Milić.\nObilazak novosagrđene crkve\n„ Ostvarili smo ono što smo zacrtali kada smo započeli izgradnju crkve. Očigledno je da je crkva ujedinila građane Češljeve Bare i oni su našli načina, da pored ovog teškog vremena, izdvoje sredstva. Ja se nadam da ćemo naredne godine, kako je planirano sa Mesnom zajednicom, da dovedemo objekat do kraja, da ga osveštamo i predamo narodu na upotrebu“, rekao je Milić.\nOn je najavio i radove na uređenju krova Doma kulture koji počinju ovih dana, popravku seoskih puteva kao i druge aktivnosti u selu.\n„Mi smo imali višedecenijski san koji se polako ostvario zahvaljujući našim radnicima u inostranstvu koji su dali velika sredstva, oko 70 hiljada evra, zatim opštini, koja je obezbedila dva miliona dinara i našem meštaninu iz Švedske koji je donirao pet hiljada kruna, iako je otišao iz sela.“ rekao je Živorad Ilić, predsednik Mesne zajednice Češljeva Bara.\nŽivorad Ilić predsednik Saveta MZ Ćešljeva Bara i Dragan Milić predsednik opštine Veliko Gradište\nZavršeni su zidarski poslovi, pripremaju se limovi, a do kraja godine biće postavljen i bakarni sloj na krovu, za šta radovi iznose 30 hiljada evra. Od toga nedostaje još pet hiljada koje je, ovom prilikom, obećao predsednik opštine.\nMilić je najavio i druge radove značajne za opštinu:\n„Sledeća aktivnost je dovođenje pijaće vode u sva sela opštine. Uredili smo vodoizvorište i dobili 120 litara zdrave pijaće vode u sekundi, po evropskim standardima. Sredstvima Evropske unije, od 4,5 miliona evra, uređeni su fabrika vode, bunari, trafostanica, 8,5 kilometara cevovoda ispod Srebrnog jezera i rezervoar iznad Kumana“, podsetio je Milić.\nSledeća faza je da taj vodovod ide prema selima u čitavoj opštini. Predsednik je rekao da je za ovu investiciju očekuje pomoć Ministarstva poljoprivrede, gde su obavljeni razgovori, kao i pomoć od evropskih sredstava. Takođe, druga velika investicija koja prati opštinu je gasifikacija. U planu je da se na proleće postavi cevovod.\n„Urađen je čitav grad i Beli Bagrem, naselja prema Stigu se završavaju ovih dana, urađeno je Požeženo i deo Kusića. Na proleće ide gasifikacija prema Makcu i 2019. bi trebalo da dobijemo gas u svim naseljima“, kazao je prdsednik opštine.\nOsim ovih, u opštini Veliko Gradište u toku je i niz manjih radova kao što su uređenje puteva i asfaltiranje ulica.\n„Ove godine je asfaltirano oko 20 kilometara seoskih ulica i oko četiri i po kilometara gradskih što nije urađeno od rata do sad“, naveo je predsednik opštine. Dobar primer dali su meštani Doljašnice, Češljeve Bare i Ljubinja koji su se angažovali i prikupili dodatna sredstva za asfaltiranje.\nNastavljamo sa afirmisanjem sportskog turizma gde su u košarkaškom kampu na Srebrnom jezeru još tri terena presvučena tartanom, a počeli su i radovi na sportskoj hali koja košta milion evra. Nadam se da će hala biti završena do početka takmičarske sezone u julu naredne godine te da će, sa četiri vrhunska terena, to biti jedan od najlepših sportskih kampova ne samo u Srbiji već i u Evropi“, rekao je Dragan Milić.\nOvom prilikom, Milić je pozvao savete mesnih zajednica da na vreme organizuju svoje građane i dostave godišnje planove kako bi, zajedno sa opštinom, iste i realizovali.\nZasedala petrovačka Skupština (FOTO)


Privode se kraju pripreme za treći “OK Fest” | 058.ba\nPrivode se kraju pripreme za treći “OK Fest”\nRadio Foča - Radmila Đević - 26. маја 2016.\t058.ba\nFOČA – Iako je do trećeg festivala za mlade “Ok Festa” koji će se od 1. do 4. jula održati na Tjentištu ostalo nešto više od mjesec dana organizatori privode kraju pripreme i najavljuju kvalitetnu i sadržajniju organizaciju. Sve svoje raspoložive kapacitete i infrastrukturu u organizaciji najmasovnijeg festivala u ovom dijelu Evrope ponudiće opština Foča i NP “Sutjeska”, istaknuto je na današnjem sastanku organizatora, lokalne uprave i nadležnih ustanova.\nSkoro sve je spremno za treći OK Fest koji će i ove godine privući mlade iz cijelog regiona u jedinstveni ambijent najstarijeg nacionalnog parka u BiH.\n-Iza sebe imamo već dvije godine iskustva, ova treća godina trebalo bi da bude i najbolja. Nadamo se dobrim vremenskim prilikama, naša očekivanja su da ćemo biti bolji u svakom segment, pa i u organizacionom. Očekujemo veću posjetu nego ranije. Sve službe počev od opštinskih do onih koji učestvuju u samoj organizaciji preduzeće svoj dio obaveza, sve u cilju sigurnog i kvalitetnog zbrinjavanja ljudi koji dolaze i turista iz svih krajeva i regiona-rekao je direktor OK Festa, Dubravko Suvara.\nFestival za mlade jedna je od najboljih turističkih promocija Sutjeske, Foče kao i cijele RS. Stavljanjem svih raspoloživih kapaciteta u funkciju podršku organizaciji pružiće opština Foča.\n–Dogovorili smo se da će sve naše službe i ustanove, od policije, vatrogasaca, Komunalnog preduzeća, Doma zdravlja i drugih kao i proteklih godina pružiti svoje usluge i to na najvišem nivou sve u cilju bezbjednosti i drugih usluga koje su neophodne i učesnicima i posjetiocima-rekla je zamjenika načelnika opštine Foča, Radenka Srndović.\n„Lajbah“, „Bajaga i instruktori“, „Viva voks“, Vlatko Stefanovski trio i Edo Majka najzvučnija su imena ovogodišnjeg „Okej festa“.Među učesnicima koji će imati priliku da „razdrmaju“ publiku su i „Babe“, „Hu si“, „Kolja i grobovlasnici“, „Kultur šok“, grupa „ZAA“, „Dječaci“, „Artan Lili“, „Stereo banana“. Ulaz na sve koncerte je besplatan.\nOsim u bogatom muzičkom programu, mladi sa prostora čitave bivše Jugoslavije, koji posjećuju „OK fest“, imaju priliku da uživaju u planinarenju na Magliću i Zelengori, te u raftingu rijekom Tarom. U festivalskoj ponudi je i kino na otvorenom.\nPrethodnih godina na ovom Festivalu nastupali su poznati muzički sastavi „Partibrejkers“, „Ortodoks Kelts“, „Ateist rep“, „Hladno pivo“, Darko Rundek, „Elemental“, „Zabranjeno pušenje“, „Brkovi“, „Zoster“, „Električni orgazam“, „Bed kopi“, „Darkvud dab“.\nОзнаке: OK fest, Tjentište


Da se o litijumu nerado govori potvrđuje činjenica da je jedna od najvećih svetskih rudarskih kompanija, „Rio tinto“, sa sedištem u Londonu, koja je u Srbiji prisutna od 2007. godine i istražuje litijum, pre godinu dana odbila da o tome priča za „Blumberg“. Druga kompanija, koja se u Srbiji, takođe, bavi „zlatom 21. veka“, „Jadar litijum“, sa sedištem u Australiji, koju po pisanju njujorške agencije, čini grupa nepoznatih investitora koje zastupa američka investiciona banka „JP Morgan Čejs“, odbila je da precizira gde istražuje.\nPo pisanju „Blumberga", procenjene rezerve litijuma u Srbiji su najveće u Evropi i preliminarna istraživanja nagoveštavaju da bi ga moglo biti 200 miliona tona. Američki Geološki institut spekuliše da je čak u pitanju jedan milion tona litijuma. Kako god bilo ta agencija procenjuje da su rezerve dovoljno velike da evropskom kontinentu pomognu u utakmici sa Azijom, a posebno Kinom. Kina je treći svetski proizvođač litijuma i vrhunski proizvođač litijum-jonskih baterija, ali je i najveći proizvođač električnih automobila i telekomunikacione opreme.\n*Velika svetska kompanija "Rio tinto" koja u Srbiji istražuje od 2007. godine, pronašla je jedinstven mineral jadarit i eksploataciju litijuma, zlata 21. veka, trebalo da počne za tri godine, VIKIPEDIJA/DUNGODUNG\n„Rio tinto“ koji je jula 2017. godine sa vladom Srbije potpisao Memorandum o razumevanju o projektu razvoja ležišta litijuma i bora "Jadar" u blizini Loznice, sredinom prošle godine je najavio da će za četiri godine početi da eksploatiše litijum. Prema planu, do kraja ove godine bi trebalo da bude završena studija o izvodljivosti tog projekta.\n„Bave se time velike korporativne multinacionalne firme - engleske, autralijske, američke, kanadske. Rade na istraživanju u istočnoj Srbiji i na jugozapadu Srbije, ali to su samo istraživanja koja daju neke indicije“, dodaje Čokorilo.\nZato on ne sumnja da će mesto za sebe u tim poslovima moći da nađu i Amerikanci koji su, kako napominje, na neki način u to već uključeni kroz saradnju sa „Rio tintom“.\n*Akumulatori bazirani na litijumu u Dajmlerovoj fabrici u Istočnoj Nemačkoj, AP PHOTO / JENS MEYER\nNekada su u srednjovekovnoj Srbiji to radili Sasi, a danas Britanci, Kanađani, Australijanci, Kinezi, Amerikanci... U Srbiji čak oko 70 kompanija iz sveta istražuje razne rude i minerale. Rudarske aktivnosti u našoj zemlji obavljaju se na oko 250 eksploatacionih polja, a istraživanja na skoro 150.\nOtuda i očekivanja da bi rudarstvo sa sadašnjih oko dva odsto moglo da poveća učešće u BDP-u Srbije na pet procenata, čemu bi u mnogome doprinela eksploatacija litijuma.\n*Vlasnika kompanije „Tesla“ za proizvodnju električnih automobila, izjava o novoj litijumskoj bateriji koja nije zadovoljila investitore, u jednom danu na berzi je koštala 50 milijardi dolara, AP PHOTO / CHUCK BURTON\nInvestitori su očekivali Maskovu najavu o razvoju baterije za vožnju od milion milja, koja će trajati deset i više godina, i konkretne podatke o smanjenju troškova, na osnovu kojih bi cena električnog vozila bila niža od cene benzinskog automobila. Mask je, međutim, samo obećao da će tokom narednih nekoliko godina troškove proizvodnje baterija smanjiti za polovinu i isporučiti "pristupačan" električni automobil.


L. G. , M.J.\n20.11.2018. 07:15 > 09:33\nKako saznaje "Blic", kada se na zasedanju stiglo do tačke o prijemu Kosova u ovu policijsku organizaciju prisutnima se obratio ministar Nebojša Stefanović koji je oštro reagovao zbog kršenja Rezolucije 1244, međunarodnog prava, i procedura Interpola, kao i politizacije ove policijske organizacije.\nNakon rasprave uslediće glasanje o prijemu Kosova u Interpol kao 193. članice. Glasaće se u dva kruga, a za članstvo je neophodna dvotrećinska podrška zemalja članica.\nKako sada stvari stoje, nezahvalno bi bilo prognozirati rezultat glasanja, ali činjenica je da su i Beograd i Priština činile sve da se u toj organizaciji Kosovo ne nađe, odnosno nađe.\nInterpol trenutno ima 192 članice, ali su ove godine u Dubaiju, gde se održava Generalne skupština ove organizacije, prisutne su 173 delegacije.\nU praksi, to znači da će za prijem Kosova u Interpol morati da glasa najmanje 115 država, odnosno delegacija prisutnih na zasedanju. Ukoliko se takav scenario odigra, procedura je takva da se nakon glasanja organizuje ceremonija uručenja obeležja država koje su postale nove članice.\nBlokiranje, lobiranje i nezvanični susreti\nMeđutim, ovo je samo deo priče o članstvu Kosova u Interpolu, koju je u proteklih nekoliko godina obeležilo štošta. Bilo je tu i raznoraznih pokušaja, pa blokiranja da se uopšte raspravlja o članstvu i dođe na dnevni red, pa lobiranja, naročito kod velikih sila, koje je trebalo da "poguraju" manje, pa sastanaka, susreta zvaničnih i nezvaničnih... Sa druge, srpske strane, aktivnosti takođe nisu izostajale, pa Kosovo, praktično, do ovih dana nije ni stiglo do dnevnog reda.\nPrvi zahtev za prijem Kosova u Interpol podnet je još 2010. godine, ali se o njemu nije ni raspravljalo, jer on nije uspeo da dođe na dnevni red. Spekulisalo se da je tada Rusija "umešala prste". Isti slučaj desio se 2015. godine, kada je Kosovo ponovo podnelo zahtev za članstvo, ali opet nije stiglo do dnevnog reda, zahvaljujući ovog puta Kini, koja se tada protivila članstvu Kosova uz obrazloženje da su "kasno dobili studiju o tome zašto Kosovo treba primiti u Interpol".\nUz sve to, treba dodati i u velikoj meri ispolitizovan proces ne samo kada je reč o Kosovu, već čitave organizacije, što se pre godinu dana moglo videti na primeru Palestine.\nProvokacije, slikanje, napad na člana srpske delegacije\nGeneralna skupština Interpola počela je pre dva dana, a već su se desile neprijatnosti i trzavice.\nNaime, najpre se desilo da je prištinska delegacija provocirala srpsku, tako što su njenim predstavnicima dobacivali, slikali ih i u sali i mimo nje, do navodnog napada na jednog člana srpske delegacije.\nDa postoje problemi, juče je pedočio i ministar policije Nebojša Stefanović, koji se takođe nalazi u Dubaiju, i koji je naveo da se "politizacija Generalne skupštine Interpola nastavlja", i da u tome ne učestvuju samo zemlje koje su priznale nezavisnost Kosova, već i Generalni sekretarijat te policijske organizacije.\n- Pored nejasnih obaveštenja, koja su ne samo neblagovremena, najavljuje se i procedura da ukoliko dođe do glasanja u kome takozvano Kosovo ne dobije potrebnu većinu za ulazak, da će se potom odrediti pauza, a onda nakon pauze ide se na novo glasanje. To je potpuno suprotno pravilima koja jasno govore da će se održati dva glasanja, bez pominjanja ikakve pauze. Očigledno da će svi pokušaji biti uloženi da se u toj pauzi obezbedi potrebna većina ukoliko je ne bude bilo u prvom glasanju - objasnio je Stefanović.\nTokom jučerašnjeg dana desio se još jedan pokušaj da se članstvo Kosova u Interpolu "skine" sa dnevnog reda, na inicijativu Srbije, Kine, Španije, Kipra, Argentine i Surinama. Međutim, mediji su nešto kasnije izvestili da je i ovaj zahtev odbijen.


IGRE GLADI: Teorija socijalnog identiteta, pogrešna atribucija uzbuđenja i PTSP – Psihobrlog\nRadnja trilogije Igre gladi odvija se u post-apokaliptičnoj budućnosti u kojoj fašistički vođa, predsednik Snow, ima apsolutnu vlast nad 12 (a nekada beše 13) Disktrikta. Kapitol je mesto u kome živi vladajuća elita koja uživa luksuz i predstavlja karikaturu čoveka sa svojom bizarnom šminkom, govorom, odećom i ponašanjem. Van Kapitola, u Distriktima, žive siromašni i gladni koji su i dalje kažnjeni za pobunu od pre 74 godine. Kao oličenje moći koja se održava ponižavanjem, prevarama i uterivanjem straha, kao odraz društva i kulture bez trunke ljudskosti, i kao konstantno podsećanje i kazna protiv pobune, svake godine, slučajnim izborom, biraju se dečak i devojčica između 12 i 18 godina, koji kao tributi (žrtve) predstavljaju svoj distrikt u Igrama gladi. To je ujedno i brutalni reality show koji podrazumeva borbu tributa do smrti, bez fiksnih pravila- aktivnosti i prepreke se menjaju kako bi se održala pažnja i zainteresovanost gledalaca i sponzora. Elita se kladi na igrače, slavi pobednika koji postaje medijska zvezda i do kraja života uživa određene pogodnosti. Ovakav pristup skretanja pažnje sa političkih dešavanja, podseća na rimsku borbu gladijatora, i stari princip panem et circenses (hleba i igara).\nTokom priprema i trajanja reality programa, jasno je koliko kapitolska elita depersonalizuje pripadnike distrikta, što ide u korist totalitarnom režimu jer na taj način osigurava svoju moć i drži većinu na svojoj strani. Za objašnjenje ovog fenomena može nam poslužiti teorija socijalnog identiteta prema kojoj je u ljudskoj prirodi da traži obrasce koji dovode do formiranja grupa, i pravljenja razlika između onih koji su u grupu i van nje. Degradiranjem slike o drugima, ljudi u grupi povećavaju svoje samopouzdanje, održavaju pozitivnu sliku o sebi i jačaju socijalnu koheziju. Ovaj izvor nejednakosti, uz dodatak predrasuda, predstavlja vid opravdanja diskriminacije i nasilja koje se vrši nad distriktima. Jedan od načina prevazilaženja razlika i međusobne humanizacije jeste direkta interakcija i kontakt- što se i dešava u slučaju modnog kreatora Sine i vodiča Distrikta 12, Efi.\nKao izazov kontroli Kapitola pojavljuje se šesnaestogodišnja Katniss Everdeen, predstavnica radničke rudarske klase Distrikta 12. Nakon gubitka oca i pored distancirane i depresivne majke, Katniss je bila primorana da razvije izuzetne veštine preživljavanja kako bi prehranila sebe i porodicu i obezbedila bolju budućnost svojoj sestri Prim. Iako rezervisana, nepoverljiva i zatvorena prema drugima, Katniss podršku vidi u Gejlu koji sa njom deli životne stavove i vrednosti, i ljubav prema šumi i divljini. Sa njim je slobodna da bude ono što jeste, ali sebi ne dozvoljava luksuz romantičnih emocija (a čini se i da ih ni ne prepoznaje) i fokusira se samo na ono što smatra primarnim.\nKatniss se u ulozi tributa nalazi nakon što volontira umesto Prim, a pogodnosti koje bi svojoj porodici donela pobedom inspirišu je da pobedi iako do kraja ne prihvata pravila i ne dozvoljava da je uvuku u sistem. Izbegava kompeticiju i ubija samo u samoodbrani.\nBorba u Igrama gladi je ujedno i lekcija iz preživljavanja, sa naglaskon na značaju saveznika i prijateljstva. Prvobitno, Katniss se udružuje sa Ru, tributom iz Distrikta 11, u kojoj vidi svoju sestru Prim. Pokazuje se koliko je uspešna kombinacija njihovih veština: Ru kao ekspert za biljke, sakrivanje i osmatranje sa drveća, i Katniss kao borac sa lukom i strelom koja obezbeđuje hranu i sigurnost. Iako Ru ubrzo gine, iz njihovog prijateljstva proizilazi još jedna pogodnost a to je dobar glas i reputacija, koju vidimo kada dečak iz Distrikta 11 spašava Katniss i kada je taj isti Distrikt nagrađuje poklonom u znak zahvalnosti.\nSvako koriste različite strategije preživljavanja po principu bori se ili beži: slabiji se kriju, jači biraju fizičku borbu. Pita recimo uspeva da preživi zahvaljujući sposobnosti kamuflaže. Drugi ključni princip u ovom slučaju jeste manipulacija i poigravanje sa publikom kojoj Katniss pribegava onda kada shvati da je jedini način da Pita i ona prežive- pružiti eliti dobru ljubavnu priču ala Romeo i Julija, koja dostiže vrhunac izazivanja moći Kapitola onda kada kao poslednji preživeli prete zajedničkim samoubistvom. Kako bi se izbegla pobuna i revolt, predsednik Snou, iako sumnja u autentičnost njihovih emocija, odlučuje da im poštedi život.\nMeđutim, pitanje autentičnosti njihovih emocija sve do treće knjige i nije najjasnije. Igra ljubavi izmiče kontroli i postaje realna. Svi oni koji su navijali za Katniss i Gejla, koji deluju kao prirodan i savršen par u svojoj borbi protiv sistema- ostali su razočarani. Kako se desilo to da se Katniss zaljubi u nekoga ko je potpuno drugačiji od nje, čiji životni ciljevi se razlikuju i povrh svega, nakon što je jasno da svesno i nije zainteresovana za romansu? Odgovor možemo naći u zajedničkom iskustvu koje ih zbližava, a još jasnije u fenomenu pogrešne atrubucije uzbuđenja.\nPrema Šahterovoj teoriji emocija, percepciju emocija čine fiziološko uzbuđenje i emocionalno imenovanje tog uzbuđenja. Upravo imenovanje usmerava percepciju. Ova teorija je dovela i do paradigme o pogrešnoj atribuciji koja je vezana za menjanje emocionalnih reakcija davanjem različitih kognitivnih naziva fiziološkom uzbuđenju. Objasnićemo eksperimentom koji su izveli Daton i Aron, kojim su potvrdili hipotezu da uzbuđenje može pogrešno da se pripiše romantičnim osećanjima i da dovede do fizičke privlačnosti. Naime, subjekti eksperimenta su bili muškarci koji su se nalazili ili na visokom, nesigurnom i klimavom mostu, ili na niskom, čvrstom i širokom mostu. Visoki most je u odnosu na niski doveo do većeg fiziološkog uzbuđenja. Zatim im je prišla žena ispitivač, koja ih je zamolila da urade Test tematske apercepcije. Takođe im je dala i broj telefona da se jave ukoliko budu želeli da je kontaktiraju.\nKako je i bilo očekivano, usled prisustva žene, muškarci na visokom mostu su uzbuđenje pripisali romantičnoj privlačnosti, TAT test je ukazivao na više seksualnih tema, i češće su kontaktirali ispitivača.\nTako je i u slučaju Katniss- situacija u areni je konstantno proizvodila uzbuđenje koje je prevedeno u romantičnu emociju, koja je ujedno i kontrola sopstvenih telesnih simptoma. Alternativno tumačenje bi bilo da je prisustvo Pite umanjilo neprijatno uzbuđenje što ga je učinilo i privlačnijim. Takođe, i to što su delili strah od smrti, povećalo je povezanost i koheziju, koji se zatim manifestovao kao fizička privlačnost. Dakle, pod drugim okolnostima Pita verovatno nikada ne bi uspeo da osvoji njeno srce. Ovo je ujedno i lekcija za sve muškarce- put do ženskog srca je: horor film u bioskopu! 😉\nIgre gladi nam mogu poslužiti kao prikaz još jednog psihološkog fenomena, a to je Posttraumatski stresni poremećaj sa kojim se nose nakon arene i Katniss i Pita i njihov mentor Hejmič. Hejmič kao pobednik 50tih Igara uz PTSP kao definiciju njegove ličnosti, bori se sa hroničnim alkoholizmom, a to je cena koju je platio za život u takvom svetu i za godišnje svedočenje brutalne smrti njegovih nedužnih štićenika. Katniss i Pita se u drugoj knjizi nose sa teškoćama emocionalne obradeonoga što im se desilo i bore se sa klasičnim simptomima: noćnim morama, flešbekovima, razdražljivošću,niskom tolerancijom na frustracije, konfuzijom identiteta i derealizacijom. I najviše sa onim što su im Igre, kao i svaka trauma, oduzele i zbog čega ni oni ni njihov život više nikada neće biti isti, čak i kada povrate nadu.\nTaggedalkoholizambori se ili bezidepersonalizacijahunger gamesigre gladikatnisspogresna atribucija emocijaposttraumatski stresni poremecajprezivljavanjeptspreality showsavezniciteorija emocijateorija socijalnog identiteta\nPrevious Article Trumanov show deluzija: Psihoza u doba reality televizije\nNext Article PSIHOBRLOG PREPORUČUJE 16/05/2014\n0 Comments on “IGRE GLADI: Teorija socijalnog identiteta, pogrešna atribucija uzbuđenja i PTSP”\nUzivala sam u prvom delu filma jer mi se svidela otvorena kritika drustva, uz strah da u stvari realno drustvo prema tome i ide. Isprva sam htela da ne nastavim gledanje upcoming delova i/ili citanje sage zbog sveopšte fiksacije sveta istom i zbog popularnosti koja je neprijatelj ideji dela, je l te i dovodi njegovom uproscavanju i obezvredjivanju na neki nacin, ali mislim da ste me ovom finom analizom odvratili od toga, stoga Hunger Games, here we come again 😉\nPingback: Psihologija Betmena-II deo: Saveznik i neprijatelji | PsihoBrlog


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: Turneja za Desetku: Risto Marić po svakom kubiku traži 10 KM “za partiju”\nTurneja za Desetku: Risto Marić po svakom kubiku traži 10 KM “za partiju”\nRisto Marić, Generalni direktor JP “Šume RS” i visoki funkcioner Socijalističke partije, razvlastio je direktore Šumskih gazdinstava u dijelu koji se odnosi na potpisivanje ugovora sa drvoprerađivačima.\nNiijedan direktor ŠG više ne može potpisati prodaju niti jednog jedinog stabla, već to lično čini Marić; Štaviše, Marić je prethodnih sedmica upriličio “turneju” po cijeloj RS i Šumskim gazdinstvima, gdje je potpisivao ugovore sa drvoprerađivačima.\nPotpisujući ugovore na ovaj način, Marić prisiljava drvoprerađivače da mu isplate 10 KM po metru kubnom drveta i to lično “na ruke”.\nKolika je drskost u pitanju, svjedoči i podatak da, kako mi je posvjedočilo nekoliko vlasnika firmi, Marić otvoreno traži novac.\nPrimjera radi, ako je neki drvoprerađivač tokom godine povlačio 15.000 m3 oblovine, a Marić mu ugovorom za ovu godinu odobrio 5.000 m3, vlasnik firme je Mariću prisiljen isplatiti sto hiljada KM za ostatak od 10.000 m3 drveta potrebnih za proizvodnju. Ne učini li to, ništa od drveta. Takođe, i za već izdate količine Marić je ueo “narukvicu”.\n“Ovo je otvorena pljačka. Do sada je običaj bio da se direktor Šumskog gazdinstva ‘počasti’ sa određenom sumom, ali nikada nije bilo definisane cijene po kubiku koja se direktoru mora dati. Ukoliko zaista istraje na tome da mu se isplati 10 KM po svakom kubiku, nama ne ostaje nikakva zarada”, tvrde moji sagovornici.\nOni još ističu da im je Marić saopštio da novac ne uzima sebi “već za partiju” i da “ima podršku predsjednika stranke”.\nNavedeno je javna tajna, pa je nejasno zbog čega ne reaguju MUP RS i nadležna tužilaštva, pošto je jako mnogo svjedoka otimačine koja je u toku.


Videla je pre i posle: Olja Ivanjicki - Reminder\nHome - ART\tVidela je pre i posle: Olja Ivanjicki\nPoštovaoci najslavnije srpske slikarke dvadesetog veka, Olje Ivanjicki, imaju priliku da osete deo njenog sveta, izloženog u Istorijskom muzeju Srbije. Sveta koji je stvorila za sebe. Ličnog, intimnog i neponovljivog. Sveta u kom je živela i stvarala.\n„Ja ne idem za uspehom, nego za trajanjem, ne samo dok sam tu, nego i kad neću biti tu. Da sve ostane i traje. To je moj put“, govorila je slikarka Olga Olja Ivanjicki čiji život i stvaralaštvo su još jednom pred publikom koja ju je volela, a ona tu ljubav uzvraćala. Postavkom u Istorijskom muzeju Srbije pod nazivom „Zaostavština Olje Ivanjicki” suočeni smo sa ličnim i neponovljivim svetom one koja je rekla „Videla sam pre i posle“ dok je u svom domu – ateljeu na Kosančićevom vencu doticala kosmos, postajala Leonardova kći, stvarala ONO zbog čega je u izboru Međunarodnog biografskog centra iz Kembridža postala „Vodeća živa legenda sveta za 2001. godinu”.\nU šoljici ruske carice Katarine Velike – jagodama sa šlagom služila je odabrane i voljene, nikad ne pominjući da su za njenim slikama posegnuli Rokfeler ili pak Sofija Loren i Karlo Ponti… Žar ptica, stara skoro pet hiljada godina, od jednog komada kamena, možda baš s Darijevog uzglavlja izronila je iz njene kolekcije, a u domu joj je bila na crnom stolu okrenuta kao pozdrav, pratnja onih koji ulaze u njen hram…\nNezapamćeni su bili redovi kada je postavka premijerno ovog proleća otvorena, kao deo potvrde trajanja i prisustva umetnice i intelektualke, magične žene, kojoj su za života mase pravile prolaz jednom rečju : „Olja“. Svi poštovaoci jedine dame Mediale, kao i oni koji tek kroče u Beograd, do novembra će imati mogućnost da se suoče s njom i bogatim svetom koji je stvorila za sebe i ostavila nam ga u nasleđe.\nNa postavci u Oljinu čast izloženo je skoro 200 njenih radova – slika, skulptura, crteža, grafika, deo kolekcije antikviteta, voljena „staklena bašta“, lični predmeti koji su činili svakodnevicu slavne slikarke, rođene u Pančevu u porodici ruskih emigranata. Savršen način da se, na jedan umetnički profilisan i estetizovan način, savremenici približe samoj ličnosti, njenom ukusu, navikama, nadrealnim temama njenog slikarstva, nesvakidašnjoj ekscentričnosti i ekstravaganciji.\nNikada nije izgubila status jednog od simbola superiornog, kosmopolitskog, urbanog i evropskog Beograda, koji je volela iznad svega i u najelitnijem društvu njujorške Pete avenije znala da kaže: Najsrećnija sam kad ugedam Brankov most.\nVidela je pre i posle: Olja Ivanjicki was last modified: oktobar 31st, 2017 by Mldnirem