Pre mesec dana sam menjala prednji (6 zuba) metalni most i odlučila da radim bez metalan Zircon most koji je cementiran sa Fuji Ciment. Moji 3 od 6 prodnjih zuba su bruseni i vremenom ili i od oksidiranja od metalnog mosta, sad su potpuno crni. Problem je sada da oni odrazavaju crnu boju i estetski se primecuje razlika od ostala 3 zuba. Da li neki poseban cement koji bi eliminisao ovaj problem, ili bilo kakva druga opcija za eliminiranje ovog problema?\nVali - 02. 04. 2017.\nnajsigurnija opcija je da se boja same podloge odnosno brušenih zuba promeni postavljanjem ispuna (plombi). Ukoliko su zubi avitalni (izvađen "živac") savetuje se ugradnja kompozitnih fiberglass kočića i nadoknada kruničnog dela zuba od estetskog materijala.


SIGURNA I POUZDANA POMOĆ NA PUTU - Šlep služba\nBrzina, bezbednost, fleksibilnost i dostupnost 24 časa dnevno, naši su najvažniji kvaliteti.\nImamo misiju da budemo tu za Vas kad god i gde god smo Vam potrebni. Efikasno ispunjavamo sve Vaše zahteve, po povoljnim cenama.\nŠlepanje vozila obavljamo uz veliku brigu i sigurnost tereta i u tome imamo savršen učinak.\nVršimo transport svih vrsta vozila, bez obzira na njihovo stanje. Naša šlep služba raspolaže raznovrsnim voznim parkom, koji nas, uz veliki izbor priključnih vozila i dodatne opreme, čini vrlo fleksibilnim.\nNa pozive reagujemo trenutno i brzo stižemo na lice mesta. Strateški smo pozicionirani u blizini centralnih saobraćajnica, pa nam je lako dostupan ceo Beograd.\nPlaniramo, organizujemo i vršimo najpovoljniji transport vozila iz inostranstva – zemalja Istočne i Zapadne Evrope i šire.\nTransport putničkih vozila\nTransport kombija i lakih teretnih vozila\nTransport čamaca, glisera i skutera\nŠlep služba World of Rent d.o.o bavi se prevozom najrazličitijih vrsta motornih vozila, bilo da su imala saobraćajnu nezgodu ili kvar. Takođe, nudimo Vam profesionalnu pomoć i servis Vašeg automobila na putu, u svim situacijama.\nUkoliko ste ostali na putu zbog kvara na vozilu, budite bez brige, šlep služba World of Rent d.o.o nudi Vam usluge transporta havarisanih i vozila u kvaru gde god da se nalazite. Zahvaljujući idealnoj lokaciji na kojoj se nalazimo, naša ekipa je spremna da odmah po Vašem pozivu izađe na teren i pruži Vam uslugu šlep službe ili servisiranja vozila.\nNezavisno od problema koji imate sa Vašim motornim vozilom, tu smo da Vam pomognemo gde god da se nalazite. Vršimo prevoz svih vrsta motornih vozila: automobila, džipova, kombija. U našem voznom parku nalaze se specijalna vozila opremljena za prevoz havarisanih i vozila u kvaru.\nZahvaljujući upotrebi najsavremenije opreme i alata, naš mobilni auto servis nudi Vam sve vrste popravki na terenu, od vulkanizerskih do mehaničarskih usluga.\nŠlep služba World of Rent nastoji da svojim profesionalnim radom, bude Vaš pouzdan partner koji Vam stoji na raspolaganju 24 časa dnevno, 7 dana u nedelji. Pored odlične lokacije, ono što nas razlikuje od drugih je brzina, efikasnost i najpovoljnije cene usluga.\nDugogodišnje iskustvo u radu, specijalna i profesionalna vozila i izuzetno povoljne cene preporučili su nas kod velikog broja klijenata sa kojima smo ostvarili uspešnu saradnju. Vaše zadovoljstvo je naša najbolja reklama.\nPrevoz neispravnih i havarisanih vozila do lokacije po Vašoj želji\nNajpovoljnija šlep služba!\nŠlepanje, izvlačenje, popravke kamiona, autobusa, kombi vozila, putničkih vozila i svih vrsta prikolica u zemlji i inostranstvu.\nBulevar Peka Dapčevića 59, Voždovac\n+381 63 563 872\n24 sata, 7 dana u nedelji\nSva prava zadržana @2021 - Design made with by 381Dizajn


Održan je VI Festival vojvođanskih festivala - ROGALJ 2021 - Volim Novi Sad\nPreko trideset oraganizatora predstavilo je svoje manifestacije. Gosti ovogodišnjeg Roglja bili su predstavnici opštine Krupanj sa manifestacijom „Plodovi Rađevine“. Svečano otvaranje je održano u 11 časova, a festival su otvorili gospodin Milorad Radojević, član gradskog veća za privredu grada Novi Sad i gospodin Nenad Ivanišević, pokrajinski sekretar za privredu i turizam. T\nom prilikom, svečano su uručili Zlatne plakete Roglja kao nagrade za minuli rad: Za seoskog neimara – Čedomir Keco; Za organizaciju i podršku seoskim manifestacijama – Mesnoj zajednici Mužlja; Za uspešnu organizaciju manifestacije – Bodrog fest iz Bačkog Monoštora – manifestacija godine 2021; Za promociju likovne umetnosti kroz manifestacije – Likovna kolonija „Cosmic art – Ljubiša Marić“ Mesnoj zajednici Vojka. U okviru Roglja održan je 17. Međunarodni Bean festival, u narodu poznat kao Pasuljijada, sa limitiranim brojem učesnika gde je 30 ekipa konkurisalo za prestižni pehar. Glavna nagrada bila je šporet na drva “Smederevac” i zlatni pehar, a osvojio ga je Vladimir Dudaš iz Bačkog Petrovca.\nDrugu nagradu osvojio je Dragan Grcić iz Novog Sada iz ekipe “Vojvođanski portal”, dok je treći bio Vladimir Lovrić iz Apatina. Porcije pasulja, takmičarskih ekipa, ocenjivao je petočlani žiri. U ime žirija rezultate takmičenja saopštio je Radovan Subin iz Kikinde. Kulturno umetnički program vodili su Sonja Bančević, voditelj RTV i Vladeta Sudarski, glumac i dobošar, dok su program uveličali svojim nastupima popularne Aradačke Meškarke, kulturno umetničkog društvo iz Bačkog Petrovca, Đorđe Čavić i TS Velosi i grupa Apsolutno Romantično.\nOdržana je i panel diskusija na dve teme značajne po razvoj turističkih manifestacija, „Značaj manifestacionog turizma za razvoj lokalne turističke destinacije“ čiji je moderator bio Nikola Božović, novinar, a panelisti su bili gospodin Milan Jarić – v.d. pomoćnika za turizam i regionalno privrednu saradnju; gospodin Milan Nedeljkov – član organizacionog odbora beloblatskih manifestacija, gospođa Zdenka Mitić, članica organizacionog odbora Bodrog festa i gospodin Čedomir Keco, osnivač Roglja. Drugu temu panela „Digitalizacija lokalnih manifestacija“ moderirala je Lidija Arsenin, PR Rogalj festivala, a panelisti su bili gospodin Vladimir Jovanović, turistički novinar, gospođa Marina Jablanov,turistički novinar i gospodin Mladen Stefanović – vršilac dužnosti direktora Turističko sportske organizacije opštine Krupanj.\nU okviru festivala održane su humanitarne Ravničarske igre. Ovoga puta, humanitarna pomoć namenjena je Uni Bihorac (2013), koja se od malena bori za život zbog dijagnostifikovane bolesti artrogriposis, srčane mane i teškog oštećenja sluha. Na ravničarskim igrama koje su pokupile najviše smeha i takmičarskog duha, prva mesta su osvojile ekipe: “Čemunjaši” – nadvlačenje konopca u muškoj kategoriji i “Bean team” – nadvlačenje konopca u ženskoj kategoriji.\nPored njih, prve nagrade su poneli i Radomir Bajišić – brzo ispijanje paradajz soka i Živko Stanar – višegodišnji šampion u brzom jedenju porcije pasulja. U nagradnoj igri za posetioce , vojvođansku šunku sa tavana staru dve godine osvojio je Miloš Kovač. Najstariji učesnik ovogodišnje pasuljijade je Rajko Lazarević dok je najmlađi učesnik Una Zubac iz Ravnog Topolovca. Manifestacija je održana pod pokroviteljstvom Ministarstva trgovine turizma i telekomunikacija, Pokrajinskog sekretarijata za privredu i turizam i Gradske uprave za privredu i turizam Novog Sada.\nOrganizatori manifestacije su agencija BIN Marketing” i udruženje “G POINT” iz Novog Sada\nPrethodno Modno-scenska poslastica Suzane Perić na Serbia Fashion Week-u\nSledeće Promocija zbirke priča “Kućne grinje” Igora Ivaniševića


darko culum Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka darko culum\n7. Februara 2020. Istinito2435Leave a Comment on Darko Ćulum neće biti direktor SIPA\n23. Januara 2020. Istinito1565Leave a Comment on “Hakuna matata” istrage kao paravan za opstanak korumpiranog sistema\n23. Januara 2020. Istinito815Leave a Comment on Perduv: Nemate se više kome žaliti, država je privatizovana\n23. Januara 2020. Istinito632Leave a Comment on Ćulum odbio da komentariše optužbe\nDirektor policije Republike Srpske (RS) Darko Ćulum izjavio je danas da je njega na mjesto direktora Državne agencije za istragu i zaštitu (SIPA) predložio ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić te da su nakon toga uslijedile različite priče, među kojima i “ciljane diskreditacije”. – Ima različitih priča, konstrukcija. Ovo je zemlja u kojoj svako može […]\n22. Januara 2020. Istinito834Leave a Comment on Turković zatražila da se odloži imenovanje Darka Ćuluma\n21. Januara 2020. Istinito762Leave a Comment on TI BiH pozvao Savjet ministara da ne imenuje Ćuluma na mjesto direktora SIPA\nTransparency International u BiH (TI BiH) poziva Savjet ministara da odbije prijedlog ministra bezbjednosti Fahrudina Radončića o imenovanju Darka Ćuluma na mjesto direktora Državne agencije za istragu i zaštitu (SIPA). TI BiH podsjeća Savjet ministara i javnost da je Darko Ćulum bio na čelu Policije Republike Srpske u periodu kada je ova institucija bila […]\n20. Januara 2020. Istinito661Leave a Comment on Lukač: Ćulum najbolji izbor za direktora SIPA\n20. Januara 2020. Istinito676Leave a Comment on Pravda za Davida: Umjesto smjene stiže nagrada za Darka Ćuluma\n18. Januara 2020. Istinito771Leave a Comment on Radončić predložio Darka Ćuluma za novog direktora Sipe\nMinistar bezbjednosti u Savjetu ministara Fahrudin Radončić predložio je Darka Ćuluma za novog direktora Agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA) umjesto Perice Stanića. Radončić je objasnio da je u ponedjeljak stavio van snage prijedlog bivšeg ministra bezbjednosti Dragana Mektića da za direktora Sipe bude izabran Perica Stanić. – Nakon obavljenih konsultacija sa parlamentarnom većinom […]\n5. Novembra 2019. Istinito580Leave a Comment on Ćulum i Laketa ne ispunjavaju uslove za penziju\nOd trojice kandidata koji se nalaze na rang-listi za direktora Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) BiH uslove za penziju ispunio je samo Perica Stanić i to još u februaru, dok Darko Ćulum i Žarko Laketa u ovom trenutku ne ispunjavaju uslove, jer su se odrekli ratnog staža. Perica Stanić, koji je prvi na […]


Oznaka: NBA LIGA | Objektivno\nGiannis Antetokounmpo (Milwaukee Bucks), James Harden (Houston Rockets), Stephen Curry (Golden State Warriors), Paul George (Oklahoma City Thunder) i Nikola Jokić (Denver Nuggets) sastavljaju najbolju petorku NBA lige. Reprezentativac Srbije, koji je osvojio srebrnu medalju u Riju ’16. Nikola Jokić ...


Serbien verbietet Medienfreiheit - Seite 6\nErstellt von Cvrcak, 15.09.2009, 22:10 Uhr · 100 Antworten · 4.108 Aufrufe\n16.09.2009, 18:30 #51\nDu hast ja Recht ich habe es falsch ueberstezt, aber es aendert nichts daran das nach diesem Gerichtsentscheid das zitieren fremder Zitate ab Gestern verboten sowohl dieses Buch. Weil viele Zitate des Klaegers in dem verwendet wurden.\nSomit ist es wie eine Gestzesaenderung oder eine Verschaerfung bzw. ein Neues Gesetz, denn ich koennte dich jetzt verklagen und ich weiss das ich Recht bekomme weil du mich eben zitiert hast.\nHast du ein Glueck Ivo\nGrubo rečeno, sudije koje su donele ovu presudu, uključujuci i Sonju Brkić, bivšu predsednicu suda (sic!), nisu se samo bavile „zaštitom autorskih prava“ Aleksandra Tijanića,već su arbitrirale u daleko važnijoj stvari – kada citiranje delova nečijih izjava i tekstova, izvrće njihov smisao. Drugim rečima, one su preuzele na sebe funkciju javnosti i stručne kritike, jer se u ovom slučaju ne radi o nečijoj interpretaciji stavova,već o DIREKTNOM NAVOĐENJU STAVOVA!\nKonačno, presudom se ponovo ZABRANJUJE JEDNA KNJIGA, što je dostojno srednjeg veka. Naši sudovi nisu smatrali za shodno da, upskos pokušajima, zabrane notorni antisemitski pamflet „Protokoli cionskih mudraca“ ili knjige koje veličaju Ratka Mladića ili Milorada Lukovića Legiju - one su samo smatrale da je knjiga CITATA Aleksandra Tijanića opasna po pravni poredak zemlje.\n16.09.2009, 18:35 #52\nUnd was ist jetzt so schlimm dran?\n16.09.2009, 18:36 #53\nDani medijske diktature u Srbiji\nPo uzoru na Staljina i Hitlera\nZa uspešnost lustracije u pravosuđu direktnu odgovornost snosi aktuelna vlada a najviše ministarka pravde i predsednik Republike Boris Tadić. Zato je nužna građanska neposlušnost kao poziv svim delovima aktuelne vlasti kojima je stalo do demokratije i do uspostavljanja vladavine prava da preuzmu svoj deo odgovornosti i onemoguće razaranje samih osnova pravde i demokratije, naglašava se u saopštenju Žena u crnom i Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji\n„Vrhovni sud Srbije uvažio je svojom odlukom od 23. jula 2009. tužbu nekadašnjeg Miloševićevog ministra i aktuelnog direktora nacionalne televizije Aleksandra Tijanića protiv Komiteta pravnika za ljudska prava, dosudivši mu 200.000 dinara odštete za moralnu štetu zbog povrede njegovih moralnih prava i zabranivši knjigu Slučaj službenika Aleksandra Tijanića. Ova skandalozna presuda zahteva da se aktualizuje jedno od fundamentalnih ljudskih i građanskih prava – pravo na građansku neposlušnost i zato: izražavamo potpunu podršku i solidarnost sa odlukom Yucom-a da ne postupi po odluci Vrhovnog suda Srbije i ne plati odštetu Aleksandru Tijaniću; Ne prihvatamo, niti se mirimo sa nepravdom institucija – skandalozna odluka oduzima pravni i moralni legitimitet Vrhovnom sudu Srbije i zato mi našom nesaradnjom i nepoštovanjem krajnje nepravednih odluka, nenasilno delujemo u korist demokratije, pravde i vladavine prava; Naša podrška činu građanske neposlušnosti ne teži ukidanju zakonitosti niti relativizovanju pravnog sistema – mi zahtevamo njegovo korenito menjanje“, saopštili su Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji i Žene u crnom.\nOve organizacije ističu da njihov cilj „građanske neposlušnosti nije samo nemirenje sa nepravdom institucija i nepravednim zakonima nego i čin nenasilnog otpora opštem ćutanju o odgovornosti za zločinačku politiku prethodnog režima“.\n„Nećemo odustati od naše borbe za kažnjivost zločina mada smo kao braniteljke i branitelji ljudskih prava i mira na meti nacionalističkih i klerofašističkih organizacija, koje nesmetano deluju uz prećutnu podršku delova vlasti. Pravosuđe koje toleriše ugrožavanje ustavnog poretka (koje sprovode nacističke i fašističke organizacije, koje su pod pokroviteljstvom izvesnih delova tadašnje vlasti prošle godine varvarski poharale Beograd i spalile neke strane ambasade, što je u jednom slučaju dovelo i do smrtnog ishoda, a koje još i danas nesmetano deluju, pozivajući na nasilje, ubistva i genocid) uspelo je da učini ono što se nije usudio čak ni sam Slobodan Milošević: zabranilo je distribuciju i ponovno štampanje jedne knjige“, podsećaju Helsinški odbor i Žene u crnom.\nHelsinški odbor i Žene u crnom podsećaju da su se „knjige zabranjivale i spaljivale u nacističkoj Nemačkoj, u Staljinovom Sovjetskom Savezu, danas se zabranjuju u zemljama poput Irana, Zimbabvea, Severne Koreje, Mjanmara, Sudana, a kod nas su poslednji slučajevi zabrane knjiga zabeleženi davnih osamdesetih godina, u vreme zloglasnog sudije Stojkovića“.\n„Sud demokratske Srbije iznova uvodi verbalni delikt. Čime je to novinar koji se istakao time što je uvek poslušno služio vlastima (koje god i kakve god one bile) a svoje sluganstvo kompenzovao povišenom dozom bahatosti i bezobrazluka zaslužio toliko tetošenje sudova jedne demokratske države kakva bi Srbija htela i trebala da bude? Kako će se opravdati oni koji od povrede moralnog integriteta štite ljude koji su pozivali na ubistvo prvog demokratski izabranog premijera Srbije? Kakve su perspektive Srbije s takvim pravosuđem? Zbog svega toga više nego opravdano i pravedno da Komitet pravnika za ljudska prava odbije da plati dosuđenu odštetu. Neophodno je da se konačno izvrši lustracija u sudskim telima.Uspešna lustracija predstavlja jedini način na koji se može sprečiti obnova/uspostavljanje diktature u Srbiji. Za uspešnost lustracije u pravosuđu direktnu odgovornost snosi aktuelna vlada a najviše ministarka pravde i predsednik Republike Boris Tadić. I zato je nužna građanska neposlušnost kao poziv svim delovima aktuelne vlasti kojima je stalo do demokratije i do uspostavljanja vladavine prava da preuzmu svoj deo odgovornosti i onemoguće razaranje samih osnova pravde i demokratije“, naglašava se u saopštenju.\ne-novine.com - Po uzoru na Staljina i Hitlera\n16.09.2009, 18:37 #54\nWenn man auf undemokratische und totalitäre Staate steht, gar nichts.\n16.09.2009, 18:38 #55\nHauptsache, Kroatien ist noch immer ein Ustasa-Staat\n16.09.2009, 18:41 #56\nnatürlich wurde der thread von nem kroaten aufgemacht\nDie göttlichen Krieger Kroatiens kämpfen für ein freies Serbien, schön dramatisch wie ich finde\n16.09.2009, 18:43 #57\nNur ist dabei ein logischer Fehler passiert wie man so schön im Eröffnunspost sieht\n16.09.2009, 18:43 #58\nder schwule serbe kann wohl hier nichts einsehen.\n16.09.2009, 18:45 #59\nDas Problem ist dass in den letzten Tag wirklich ein neues Mediengesetz verabschiedet wurde, deswegen kann es sehr viel Verwirrung stiften.\nAber ok, jetzt weiß ich immerhin, dass das Thema die Gerichtsentscheidung ist.\n16.09.2009, 18:49 #60\nIst klar das du dich nicht traust dieses skandaloese Urteil zu kritisieren (ich verweise auf meine Signatur)\nMan will sich ja hier keine Feinde machen.


Zagreb očekuje punu saradnju nove vlade Srbije sa Hagom - 19.05.2016, Sputnik Srbija\nHrvatska očekuje da će nova vlada Srbije biti i dalje privržena ulasku u Evropsku uniju, što podrazumeva punu saradnju sa Hagom, priznavanje presuda i odluka... 19.05.2016, Sputnik Srbija\nvesti, svet, miro kovač, hrvatska, region\n22:28 19.05.2016 (Osveženo: 03:37 26.08.2021)\nOn je to izjavio reagujući na molbu novinara da komentariše odluku Srbije da ne izruči troje zvaničnika Srpske radikalne stranke Haškom sudu.\nKovač, koji u Briselu učestvuje u sastanku ministara spoljnih poslova zemalja-članica NATO-a, bio je i jedan od potpisnika protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u, koja će postati 29. članica Alijanse kada se dovrši postupak ratifikacije u svim državama-članicama.\n„Hrvatska Vlada i predsednica Republike obećali su da ćemo taj protokol ratifikovati veoma brzo. Potrudićemo se da budemo među prvima koji će ratifikovati ulazak Crne Gore u NATO“, rekao je hrvatski šef diplomatije.\nKovač je dodao da mu je bila čast da potpiše taj protokol i čestita crnogorskom premijeru Milu Đukanoviću u ime hrvatske Vlade.\n„To je vrlo važna vest za Crnu Goru, ali i za Hrvatsku, jugoistočnu i čitavu Evropu. To je doprinos stabilnosti i sigurnosti na jugoistoku Evrope, vrlo važan dan i za nas u Hrvatskoj“, rekao je on.


Oglasio se Čović nakon Nurkićevih prozivki - Crvena zvezda info\nOglasio se Čović nakon Nurkićevih prozivki\nPredsednik košarkaškog kluba Crvena zvezda Nebojša Čović reagovao je na izjavu Jusufa Nurkića, koji ga je u nazvao "kriminalcem".\nNurkić je to izjavio nakon što je Čović prethodno rekao da on zbog neprimerenih izjava ne bi mogao da igra za Zvezdu.\n"Jusuf Nurkić, navodna 'nba zvezda' (što mi dodatno daje povoda da mu odgovorim) moralna i ljudska nula, neko koji je veličao džamiju Ante Pavelića u NDH, zbog koje je morala da reaguje i jevrejska zajednica i udruzenje Simon Vizental, neko koji je svaki svoj javni nastup začinio promocijom pogrešnih (ili za njega pravih vrednosti) poput nošenja majice sa imenima devetorice ratnih zločinaca koji su se 'istakli' ubijanjem Srba i Hrvata tokom građanskog rata u Bosni i Hercegovini", rekao je Čović.\n"Neko zbog čijih javnih nastupa su i njegovi čestiti sunarodnici crveneli i otvoreno govorili da ih je sramota. Ako od takvog, i koliko mogu sada već sa sigurnošću da zaključim čoveka punog mržnje, stižu optužbe - onda je to kompliment", dodao je predsednik KKCZ.\nNurkić (27) nastupa za ekipu Portland Trejlblejzersa u NBA ligi, od 2017. godine. Prethodno je igrao za Denver Nagetse.\n"Kada smo već kod kriminala, nisam upoznat da je bilo ko iz Crvene zvezde ili od njenih simpatizera u zatvoru. Za razliku od nekih drugih…\nLako je sedeti u Portlandu, nositi majice zločinaca i ubica Srba i Hrvata, kačiti slike Pavelićevih džamija, glumiti nekakvog vikend nacioanlistu, finasirati odbrane živih ratnih zločinca, koketirati sa estradom, i podgrevati mržnju. Ako neko tada nije shvatio moju izjavu o “neigranju” Nurkića za Crvenu zvezdu (koju sam dao još 26.10.2021.godine), nadam se da je sada shvata u punom smislu te reči i simbolično i bukvalno. Da ponovim - takvi poput njega, nikada, dok sam predsednik kluba neće igrati u Crvenoj zvezdi.\nOvim bih stavio tačku na ovu temu koja je svakome dobronamernom, bez obzira na navijačke boje i sve moguće podele, vrlo jasna", navodi se u Čovićevom saopštenju.


od Admin taj Sre Apr 22, 2009 12:41 am\nOkvirni spisak tema za 2. kolokvijum (maj 2005.)\nPouzdanost testa i\nKoeficijent stabilnosti. Na istom uzorku, nakon nekog vremena. Pitanje dužine perioda. Uslovi: individualni pravi\nskorovi se tokom vremena ne smeju promeniti, uslovi primene testa se ne smeju promeniti, test poseduje zadovoljavajuću jednodimenzionalnost, Dobar je za testove brzine i u drugim slučajevima kada se interna konzistencija ne može primeniti: suđenje ocenjivača, projektivni testovi (bez ajtema) i sl.\nPouzdanost alternativnih formi\nRazličiti nazivi: alt. forme, paralelne forme, ekvivalentne forme. Alterantivne forme drugog tipa su\niz iste banke, ili istog fonda ajtema – na njima se određuje pouzdanost ovog tipa (ne na prvim). Na istom uzorku istovremeno ili u kratkom vremenu (max 2 sedmice). Niža je od pouzdanosti interne konzistencije. Mane i pogodnosti alt. formi\nPouzdanost između ocjenjivača\nNekada se naziva objektivnost (Bukvić), a nekada repreducibilnost merenja. Naziva se i pouzdanost\nklasifikacije, jer procenjivači obično imaju zadatak da klasifikuju objekte u neke klase. Kod procenjivača je poseban problem NIVO (strog i blag), a ona se ne otkriva r-koeficijentom. Zato se za pouzdanost između procenjivača koriste intraklasni koeficijent ili Cohenov kapa koeficijent.\nPouzdanost interne konzistencije\nNekada se naziva metoda analize stavki. Dve osnovne jednačine kao odnos varijansi. OSNOVNI PROBLEM: kako odrediti sigma T ili sigma E? Iz toga je razvijen veliki broj različitih pokazatelja.\nIma koeficijent m/(m-1), dakle zavisi od dužine testa. Ne sadrži uopšte korelaciju stavki, nego samo varijanse. Ako se varijable standardizuju, izraz se pojednostavljuje. Zahteva min. tau-ekvivalentni skup indikatora (jednake kovarijanse, ali različite varijanse). U tom slučaju će biti jednak stvarnoj pouzdanosti, inače će biti\nmanji. Zahteva aditivnost pravih skorova i normalno distrubirane skorove.\nrtt = mr* / (1 + (m-1)r*). r* je prosečna korelacija koja može da se računa na različite načine. Kada je m=2, onda je to izvorna SPLIT-HALF formula. Zahteva paralelni skup indikatora (kada se primeni ova formula).\nTo je alfa kada su ajtemi binarni.\nModel uzorkovanja iz domena\nrj. = rjk\nrjT je indeks pouzdanosti, korelacija indikatora i pravog skora. Najbolja procena pouzdanosti je prosečna korelacija tog testa sa svim ostalim testovima u domenu - rj..\nPouzdanost u teoriji generalizabilnosti\nANOVA tabela za jednofacetni nacrt i ocena komponenti varijanse. Koeficijent pouzdanosti koji se ovde naziva koeficijentom generalizaiblnosti se izračunava kao intraklasni koeficijent. Za najjednostavniji slučaj i za relativne odluke (nije od značaja uticaj posmatrača na ajtemski skor - strog ili popustljiv posmatrač):\nIzbor intraklasnog koeficijenta zavisi od toga da li su facete fiksne, slučajne ili mešovite, da li ugnježđene ili ukrštene i da li su odluke relativne ili apsolutne. Naravno, što više faceta ima, ima i više\ninterakcija, ali se one obično razvstavaju u var. greške.\nPoslednji izmenio Admin dana Sre Apr 22, 2009 12:47 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nod Admin taj Sre Apr 22, 2009 12:43 am\nOstali koeficijenti pouzdanosti u KTT\nIma ih mnogo. Razlikujuse, u osnovi, po tome kako se ocenjuje tačna ili pogrešna varijansa. U modelu\nAGK, prava varijansa je varijansa prve GK. U Guttmanovom modelu se za ocenuvarijanse greške može uzeti matrica V2, a kao procena pravevarijanse varijansa prve GK u imaž prostoru.\nOdnos i poređenje koeficijenata pouzdanosti\nOpšti princip: S–B<(ostali koeficijenti), a razlike su to veće što skup ajtema više odstupa od modela paralelnih\nindikatora. Ako je test-retest pouzdanost znatno niža od pouzdanosti interne\nkonzitencije ili alternativnih formi, onda možemo razmišljati da je atribut koji merimo sličan stanju, a ne\ncrti. Ako je pouzdanost interne konzitencije i testa-retesta u redu, a alternativnih formi niska, onda alternativne forme verovatno ne mere istu stvar.\nStandardna greška merenja\nSGM = sigmaj sqrt(1 – rjT2) = sigmaj sqrt(1 – rtt)\nTo je, u suštini, regresiona greška ocene. Da bi se formirao interval poverenja, pravilno je da se ova standardna greška primeni na ocenjeni pravi skor. Zato će intervali biti asimetrični oko sirovih skorova.\nIndeks pouzdanosti - rjT=rtt1/2. Iz njega se može oceniti pravi skor T = rjTzj ako se primeni na\nstandardne skorove. Indeks pouzdanosti vrlo liči na koeficijent validnost, korelaciju indikatora sa predmetom merenja. Međutim, pravi skor još uvek ne mora da bude ono što mi želimo da merimo, dakle rjT nije dokaz\nStandardna greška u TAO\nStandardna greška proporcije je SGij = sqrt( 1 / ( pij (1-pij)). To je najelementarnija standardna greška odgovora jednog ispitanika na jedan binarni ajtem. Međutim, SGij nisu aditivne. Zato je Fišer smislio informativnost jednostavno kao I = 1/SGij2.\nInformativnosti su aditivne i zato ih je jednostavno izračunati za čitav test ili za sve ispitanike, pa onda inverznom operacijom dobiti SGM.\nPrihvatljive vrednosti koeficijenta pouzdanosti\nDonja granica alfe je 0,7.To je 50% zajedničke varijanse 2 paralelna indikatora, odnosno 50% preklapanja sa pravim skorom. Kao separacija, to je separacioni odnos G=1,5, što znači da bi mogao da razlikuje dva stratuma: niske i visoke. Pouzdanosti iznad 0,90 se mogu smatrati visokim, jer je tu koleno ako se nacrta funkcija informativnosti.\nOdređivanje pouzdanosti testova brzine\nKorekciju za atenuaciju – korelacije potiču samo od pravih skorova.\nPouzdanost u Rašovom modelu\nRaschova separacija je u osnovi alfa koeficijent, dobijen iz odnosa prave i ukupne varijanse, ali se interpretira kao sposobnost da se razlikuju stratumi ispitanika.\nNova pravila merenja, posebno drugo pravilo\nSadržinska, kriterijumska, konstruktivna. APA: stepen u kome podaci i teorija potkrepljuju\ninterpretaciju testnih skorova, McDonald: test je validan onoliko koliko meri atribut za koji se koristi i na populaciji na kojoj se koristi. Nema jedinstvenog pokazatelja (osim, donekle, kriterijumska valjanost), trajan i složen proces\nHipotetička, simptomatska, faktorska, unutrašnja ili interna, konvergentna i diskriminativna, ŠTA TEST MERI, Provera psih. teorija, Bihejviorizam, konstrukti, odricanje mentalističkih pojmova i introspekcije. Danas se na testne skorove gleda ili a) kao na zbir ajtemskih odgovora koji treba da obavi neki posao ili b) kao na\nindikator neke osobine koja stoji iza izmerenog ponašanja. Šta su konstrukti. Nomološka mreža. Načini\nodređivanja: Korelacije sa drugim varijablama, Razlike između grupa ispitanika,\nStudija interne strukture testa (ajtem analiza, analiza grupa ajtema, analiza homogenosti...), Studija promena između administracija testa (povezano sa test-retest stabilnošću, uvođenje novih dejstava, uputstava itd),\nStudija procesa (mišljenje naglas, kvalitativna analiza), Faktorska analiza\nod Admin taj Sre Apr 22, 2009 1:03 am\nVarijante naziva, pragmatska valjanost, empirijska valjanost, statistička valjanost, Da li test predviđa aktivnost ili svojstvo, odnosno da li umesto nje možemo da koristimo test. Vremenski odnosi testa i\nkriterijuma. Kriterijum: Emergentna varijabla. Na bilo kom nivou merenja, jednodimenzionalni i višedimenzionalni (kompozitni), Teorijski i stvarni, Školske ocene, Uvek sadrži neku redukciju, ekstrakciju ili apstrakciju Uspešnost\nu radu - kvantitet i kvalitet, značaj inteligencije (danas se misli da je koeficijent validnosti oko 0,20, Po Cohenovoj podjeli, od 0,24 je srednji). Više koristi za identifikaciju neuspješnih. Katel, potrebno je više od\nZavise od broja i prirode testnih i kriterijumskih varijabli, mogu da se svedu na jednu dimenziju. Korekcija za atenuaciju i koeficijenti validnosti.\nSelekcija i klasifikacija, Dijagrami selekcije, Metod višestrukog odsecanja, metod selekcionih jednačina i metod profila, Pristrasnost, kvote ili ključevi, Klasifikacija - profesionalna orijentacija, često je kombinovana, u velikim\norganizacijama i masovnim prijemima. Obavlja se ili putem klasifikacionih jednačina ili metodom profila. Problem prosečnosti, problem apsolutno kontraindiciranih osobina. Inkrementalna valjanost: u regresionu selekcionu\njednačinu dodaju se oni testovi koji imaju najvišu semiparcijalnu korelaciju, odnosno najviše doprinose povećanju R\nod Admin taj Sre Apr 22, 2009 1:04 am\nDa li su stavke reprezentativne za domen. Kako se određuje, kada se određuje. Namenjena testovima postignuća, konasrukcija validnog testa postignuća. Da li se može kvantifikovati (teško).\nPojavna (očigledna, face): da izgleda kao da meri ono što treba da meri. Prividna: da laici ne znaju šta meri.\nUgrožavanje validnosti merenja. “da” ljudi, “ne” ljudi, “ne znam” ljudi, nepažljivost, zbunjenost,\ntestovna mudrost, testovna anksioznost, pogađanje... Ajtemski kontekst, Halo efekt, Socijalna poželjnost. Skale validnost: skale frekvencije, skale inkonzistencije, dupli ajtemi, broj odgovora ne znam...\nod Admin taj Sre Apr 22, 2009 1:09 am\nKonvergentna i diskriminativna\nvaljanost, MOMM matrica\nKonvergentna: da testovi koji mere slične konstrukte koreliraju. Diskriminativna: da testovi koji mere različite konstruke ne koreliraju. MOMM matrica: operacionalizacija nomološke mreže. Ukršta kontrukte\n(osobine) i metode da bi se utvrdilo da li metode merenja utiču na rezultate merenja\nOstala merna svojstva\nTežina: u KTT aritmetička sredina ajtemskih odgovora - statistik, u TAO parametar\nDiskriminativnost: u KTT ajtem-total korelacija – statistik, u TAO parametar\nJednodimenzionalnost: prosečna korelacija ne, faktorska analiza, TAO modeli (misfit), konfirmativna\nPogađanje: KTT – pretpostavka jednakih verovatnoća – Abotova formula. 3P TAO modeli imaju parametar. Kako smanjiti: PVI, ajtemi sa dopunjavanjem, davanje dovoljno vremena, stvaranje pravilne atmosfere...\nŠta ugrožava poređenja rezultata sa testova? Problem validnosti, problem različite dužine, problem različite težine, nejednake distribucije težina ajtema, različiti nivoi osobine u uzorcima, problem linearne skale, različiti načini skorovanja, različiti uslovi primene, različite SGM\nKonstrukcija alternativnih formi: veći fond ajtema, uparivanje po težini, pa diskriminativnosti\nJednačenje: Grafički, jednačenje pravih skorova - teta, glkomp, imaž..., linearno jednačenje -linearna transformacija, ekcipercentilno jednačenje: prema jednakim percentil rangovima. Tehnike preklapanja ajtema ili ispitanika putem zajedničkog sidra.\nDIF: referentna i fokusna grupa, uniformni – samo različite težine, neuniformni – razlika u diskiminativnosti. Mantel-Henselov koeficijent iz KTT i razlika između 2 KKS u TAO.\nUkupni, aditivni ili kumulativni - što više rešenih zadataka, što više istih ponašanja - viša mera osobine. Klasifikacioni – profili, Ipsativni - gde ima najviše, a gde najniže postignuće (za interesovanja, vrednosti, motive). Ukupni ili sumacioni, prosti ili ponderisani. Test mora biti jednodimenzionalan, ako je višedimenzionalan, onda obično profili ili višedimenzionalni TAO... Problem nivoa merenja. TAO mere poseduju svojstvo invarijantnosti, intervalne su (u Raschovom modelu), specifično objektivne.\nKompozitni - kombinovani skorovi: a) kada su sastavljeni od testleta, b) kada su sastavljeni od podtestova koji mere facete osobine, c) kada su sastavljeni od podtestova u različitim formatima i d) kada je reč o bateriji\nŠta mogu biti ponderi?\nOptimalni i neoptimalni. Optimalni: regresioni, faktorski, kanonički, diskriminacioni, jer su optimalni s obzirom na neki cilj. Neoptimalni: apriorno (recimo da TZ nosi 30% bodova), „empirijski” (koefic. validnosti, pouzdanosti...)\ntestovi sa većom varijansom više doprinose varijansi kompozita. Pošto je varijansa propocionalna AS, a veću AS imaju duži testovi, duži testovi više doprinose ukupnom skoru čak i ako je kompozit neponderisani (osim ako se ne standardizuju).\nTestleti: lokalno zavisne grupe ajtema koje se skoruju zajedno.\nProfili. Analiza profila: otkrivanje sličnosti profila. Profili sadrže tri osnovne informacije: nivo, raspršenje i oblik.\nod Admin taj Sre Apr 22, 2009 1:11 am\nAjtem analiza. Faktorska ajtem analiza: koeficijenti, utvrđivanje pravog broja faktora (jednodimenzionalnost), izbor rotacije (ortogonalna ili kosougla). FA više reda.\nNorme i normiranje.\nVrste normi: opšte norme i lokalne norme (uzrasne, razredne, polne...). Kada se koriste opšte, a kad lokalne.\nStandardne norme, IQ, T, C, Stenajn, Fraktilne\nDobrobit klijenta, dobrobit profesije, pridržavanje zakona, nadzor i kontrola. Osnovno pravilo: stručnost, kvalifikovanost i kompetencija.\nKo može biti korisnik testa. Legalni i legitimni testovi. Prava ispitanika: da zna svrhu testiranja, da zna svoje nalaze, da niko drugi ne zna nalaze, da se ne stigmatizira.\nNS. 20.4.05. SF


Putinov zakon o stranim agentima: Šta znači za novinare u Rusiji | Novosadski informativni portal 021\nUlazak u listu stranih agenata pojedinaca značiće - da svi agenti, uključujući fizička lica, moraju da osnuju firme u Rusiji, šalju detaljne izveštaje, godišnje revizije i nose oznaku da su strani agenti.\nBBC 03.12.2019. | 19:52 > 20:00\nGrupe, a sada i pojedinci, koji budu ovako označeni, moraće da u svim izdanjima imaju napisano da su strani agenti, ali i da vlastima pripremaju detaljne izveštaje ukoliko ne žele da plaćaju stroge kazne ili da im bude zabranjen rad.\nRuski zakon već sedam godina omogućava vlastima da udruženja koja novac primaju iz inostranstva i imaju „političku aktivnost" označe kao „strane agente" - to se odnosilo na humanitarne i organizacije civilnog društva.\nNovi medijski zakon je prošao kroz Donji dom parlamenta - Dumu - i predstvljali su ga Leonid Ljevin iz Odbora za informisanje i poslanik Pjotr Tolstoj.\nStručnjaci upozoravaju da svi korisnici interneta koji izražavaju nezavisno mišljenje mogu potencijalno biti označeni kao strani agenti.\nKazne za kršenje ovog zakona biće prilično velike - do 1.200 funti za pojedince i do 60.000 funti za firme.\n04.12.2019 • 10:14\nHm, oznaka "strani agent" bilo bi onda nesto kao oznaka kvaliteta - mediji koje vredi pratiti. I ovde i u Rusjii.\n03.12.2019 • 23:32\nMa sve je dobro dok ta oznaka da su strani agenti ne bude žuta traka oko ruke


Rekonstrukcija noćnih mora | CityMagazine\nS vremena na vreme, gotovo svi imamo užasne snove zbog kojih se probudimo prestravljeni, uplakani, a ponekad pokušavamo i do daha da dđemo jer su nas noćne more skoro ugušile. Padanje, bežanje, zastrašujući predmeti, životinje, kao i ljudi sa užasnim licima su česta pojava u snovima većine ljudi.\nNikolas Bruno je dvadesetdvogodišnji fotograf koji pati od retke bolesti koja ga sprečava da u svakodnevnom životu funkcioniše kao većina ljudi. Iako tokom dana obavlja dnevne aktivnosti, za Nikolasa pravi pakao nastaje kada legne u krevet. U tom trenutku nastupa paraliza sna, retka bolest koja nastaje za vreme REM faze spavanja, i koja u potpunosti parališe telo, dok mozak ne prestaje da kreira noćne more. Strašni simptomi ove bolesti su bili dovoljni da mladi fotograf počne da ne spava, što ga je kasnije dovelo i do depresije.\nMeđutim, njegov profesor sa fakulteta ga je podstakao da se suoči sa strahovima i da ih zabeleži. Od tada pokušava da rekonstruiše svoje snove i da ih uslika foto-aparatom. Na ovaj način ljubav prema fotografiji koristi kao samoterapiju koja mu pomaže da se oseća bolje. U našoj galeriji pogledajte šta je sve mučilo Nikolasa kada utone u san…\nRekonstrukcija noćnih moraOtvori galeriju\nFotografisao je 10 godina klupicu u kraju\nVeličanstvene vizije naše planete\nPobednici najboljeg Fotošop okršaja bolest · noćne more · san · spavanje


"Projekat između ostalog predviđa i kupovinu određenog seta opreme asistivnih tehnologija koja će biti korištena kroz pilot projekat pristupačnog turizma za osobe sa invaliditetom ističući da se oprema odnosi na obezbjeđivanje pristupačnosti pješčanih plaža i urbanih turističkih naselja osobama koje se otežano kreću"\nFoto: NVO Ekvivalent\nVažno je da Crna Gora kao jedna od vodećih turističkih destinacija prepozna značaj kreiranja pristupačne turističke ponude za turiste sa invaliditetom, kako u dijelu poštovanja njihovih ljudskih prava, tako i u dijelu ekonomske koristi za Crnu Goru, posebno ako se uzme u obzir činjenica da učešće prihoda od turizma u ukupnom bruto društvenom proizvodu Crne Gore iznosi više od 20 odsto.\nTo je kazala izvršna direktorica Svetlana Cicvarić NVO “Ekvivalent” u čijoj je organizaciji održana konferenciju u okviru realizacije projekta “Pristupačan turizam kao ljudsko pravo i razvojna šansa Crne Gore!” koji se sprovodi zahvaljujući podršci Američke ambasade u Podgorici.\nKoordinator projekta Milorad Hajrović osvrnuo se na konkretne dosadašnje rezultate projekta ističući značaj i prednosti pristupačnog turizma u dijelu primjene i poštovanja ljudskih prava osoba sa invaliditetom i ekonomskog razvoja naše države.\nHajrović je istakao da je održan veći broj sastanaka sa relevantnim državnim i lokalnim institucijama i organizacijama iz oblasti zaštite ljudskih prava lica sa invaliditetom, kao i iz oblasti turizma.\n"Projekat između ostalog predviđa i kupovinu određenog seta opreme asistivnih tehnologija koja će biti korištena kroz pilot projekat pristupačnog turizma za osobe sa invaliditetom ističući da se oprema odnosi na obezbjeđivanje pristupačnosti pješčanih plaža I urbanih turističkih naselja osobama koje se otežano kreću i informacija o turističkim sadržajima određenih lokaliteta za osobe oštećenog vida ili sluha", rekao je Hajrović, navodi se u saopštenju.\nNa konferenciji je predstavljen izvještaj o pristupačnosti turističke ponude za lica sa invaliditetom od strane saradnika na projektu diplomiranih pravnika gospodina Luke Stijepovića i Velibora Boškovića\nStijepović je istakao da je zakonska regulativa koja uređuje oblast turizma u dobroj mjeri usklađena sa predviđenim standardima pristupačnosti za lica sa invaliditetom, ali da veliki problem predstavlja loša primjena zakonskih normi u praksi, u prvom redu zbog nepostojanja adekvatnih kaznenih odredbi.\nPoručio je da je itekako važno da se izvrši procjena šta bi dovelo do veće efektivnosti u ostvarivanju uslova pristupačnog turizma, da li utvrđivanjem kaznenih odredbi zbog nepoštovanja standarda pristupačnosti za lica sa invaliditetom ili podizanjem svijesti aktera u oblasti turizma o ostvarivanju ekonomske koristi obezbjeđivanjem usluga pristupačnog turizma.\nOsvrnuvši se na Konvenciju UN-a o pravima lica s invaliditetom rekao je da bi svi akteri koji direktno ili indirektno učestvuju u kreiranju pristupačne turističke ponude trebali da se vode konceptom „univerzalnog dizajna“ (dizajna za sve) koji podrazumjeva dizajniranje proizvoda, okruženja i usluga, tako da ih sva lica sa invaliditetom mogu koristiti u najvećoj mogućoj mjeri bez dodatnih adaptacija.\nBošković, koji je u svom izlaganju predstavio rezultate sprovedenog istraživanja o postojećim barijerama i nedostacima koji utiču na pristupačnost turističkih usluga osobama s invaliditetom, dodao je da su istraživanjem obuhvaćena tri grada i to: Podgorica, Bar i Budva, a potom objasnio u kojoj su mjeri pristupačni turistički smještajni kapaciteti, sadržaji i usluge za ovu ciljnu grupu na ovom području.\nNVO EkvivalentSvetlana CicvarićMilorad HajrovićLuka StijepovićVelibor Bošković\n28.06. 17:24 h\t50045\n28.06. 16:30 h\t45705\n28.06. 11:09 h\t41729\n28.06. 18:14 h\t34600\n28.06. 19:19 h\t33526


"Na granici Poljske i Belorusije užasni uslovi za migrante" - Izazov\n„Na granici Poljske i Belorusije užasni uslovi za migrante“\nRadio-televizija Srbije\t 6. septembra 2021. 17:27\nPoljski premijer Mateuš Moravjecki rekao je u Varšavi da grupu ljudi zaglavljenih na granici, beloruske bezbednosne službe snabdevaju hranom i novcem, ali da se koriste za pokušaj ilegalnog dovođenja ljudi u zemlju, prenosi agencija AP.\nOve tri zemlje nazivaju taj postupak činom "hibridnog rata" protiv zemalja Unije, kao odgovor za sankcije koje su nametnute Belorusiji.\nMeđunarodna organizacija za migracije u Ženevi rekla je da se migranti suočavaju sa "izuzetno teškim uslovima, ograničenim pristupom pijaćoj vodi i hrani, medicinskoj pomoći, sanitarnim čvorovima i skloništima".\nSudbina ove grupe migranata izazvala je zabrinutost i u Poljskoj, među onima koje kritikuje vladin odgovor na migracije.\nPoljski predsednik Andžej Duda prošle nedelje je proglasio vanredno stanje duž granice, a parlament bi kasnije danas trebalo da održi glasanje na kojem će poslanici izjasniti o tome da li da se ukine vanredno stanje.


Kontrapress | ARTivizam | Sećanje je bolno\nFašizam u Mađarskoj nekad i sad\n09/05/2013 | 12:36\nPiše: Đerđ Konrad\nPripadnici mađarske neonacističke stranke Jobbik\nZahvaljujući vladi Viktora Orbana, Mađari ponovo svedoče oživljavanju neonacizma. Pre nekoliko dana neonacistička stranka Jobbik održala je miting u znak protesta protiv održavanja Svetskog jevrejskog kongresa u Budimpešti. Na skupu su se mogle čuti i antisemitske izjave, međutim, vlast nije nikoga uhapsila ili privela na razgovor zbog toga. zato vam donosimo priču - lično sećanje jednog od najvećih evropskih pisaca današnjice Đerđa Konrada na fašizam u Mađarskoj u Drugom svetskom ratu i danas.\nMađarski Jevreji u Budimpešti u toku Drugog svetskog rata Foto: Yad Vashem\nOdnošenje stvari pokradenih iz jevrejskih kuća u Budmipešti tokom Drugog svetskog rata\nRang minulih zlopaćenja opada, još se pominju poneki ubijeni članovi porodice, ali ne može se uistinu verovati da srce tuguje za nekim davnašnjim rođacima, jer iskreno umemo da patimo samo za onima koje smo voleli, jer smo ih poznavali. Svako ispevava tradiciju, baka, streljana i gurnuta u Dunav – oplemenjuje. Današnji istoričari grada svrstavaju u red dragocenog kulturnog nasleđa getoizovane i potom ubijene jevrejske građane i duhovne velikane. Ali postoje i sasvim suprotna osećanja, nama više boli Tijanon (poprište donošenja odluka o teritorijalnim razgraničenjima posle Prvog svetskog rata) nego Aušvic – govore ne-jevrejski patrioti; neka svako tuguje za svojim gubicima.\nU vrtu jerusalimskog muzeja Jad Vašem posetilac može da vidi mlada stabla poseđena radi čuvanja uspomene na pravednike i smerne, uspomene na one muškarce i žene koji su u opasnim vremenima spasavali jevrejske živote. Malo po malo, obelodaniće se priče o ovim tihim herojstvima, a izraelska ambasadorka će već sve više biti u prilici da stisne ruku samo potomcima ovih ljudi hrabre duše, podsećajući ih na jednu dubokosmislenu rečenicu Talmuda po kojoj, onaj ko spase jednog čoveka, spasava čitav svet. Mladi volonteri vode lelujave prilike staraca u crkvenoj dvorani muzeja holokausta. Marševni korak neonacista je samouvereniji.\n* Tekst objavljen na stranici HBS Srbija preveo s mađarskog: Arpad Vicko


Hitni odnos likvidnosti i drugi finansijski pokazatelji.\nPre svakog finansijskog menadžera, problem utvrđivanja finansijskog položaja preduzeća je obavezan. Ona, s druge strane, ocenjuje se sa različitih gledišta, među kojima je najvažnija procena likvidnosti. U tu svrhu se ocjenjuje likvidnost bilansa stanja preduzeća, a također se izračunavaju likvidnosti. Po njihovom obračunu vrijedi detaljnije.\nPrvi korak je određivanje trenutnog odnosa likvidnosti (inače - ukupnog pokrivenog odnosa), koji opisuje sposobnost organizacije da isplati kratkoročne obaveze zbog tekućih sredstava. Shodno tome, radi utvrđivanja, potrebno je podijeliti iznos tekućih sredstava za iznos kratkoročnih obaveza. U toku praktičnog rada utvrđeno je da normalna vrijednost ovog indikatora treba da odgovara intervalu od 1 do 2. Ponekad je tačnije primjenjivati općenito prihvaćene norme, ali norme pojedinačne industrije ili čak određenog preduzeća. Da bi izračunao normu, potrebno je podijeliti zbir kratkoročnih dugova i stope rezervi za iznos kratkoročnih dugova. Pored toga, ukupan omjer pokrivenosti je gornja granica za takav indikator kao odnos koeficijenta odnosa likvidnosti.\nDa bi se izračunao ovaj koeficijent, koji se takođe zove srednji faktor pokrivenosti, potrebno je podijeliti tekuću imovinu, od čega se isključuju akcije, po visini kratkoročnih obaveza. Brza likvidnost određuje koliko kompanija može da isplati svoje dugove ukoliko se sva potraživanja povrate. Donja granica indikatora je 1, a gornja granica, kao što je već napomenuto, je ukupan koeficijent pokrivenosti.\nDa bi se pravilno procenila finansijska situacija, potrebno je preciznije izračunati odnos termina likvidnosti. Ovo se može postići eliminacijom najmanjih likvidnih sredstava iz obračuna , ali uključujući i više likvidnih sredstava . Ako je neko preduzeće isporučilo dio svojih proizvoda na osnovu avansa, tada ovo učešće treba uključiti u obračun. Sa druge strane, nelikvidna finansijska ulaganja i zaostali dugovi logički se ne uzimaju u obzir, jer će iskriviti stvarnu sliku.\nKoeficijent hitne likvidnosti ne odražava sposobnost kompanije da odmah povrati dugove, pa je neophodno izračunati indikator apsolutne likvidnosti. Određuje se odnos najlikvidnijih sredstava preduzeća, odnosno njegovih kratkoročnih finansijskih ulaganja (isključujući nelikvidne) i gotovine, i iznosa najhitnijih obaveza. Prema zapadnom iskustvu, preduzeće bi trebalo da odmah može da otplati 20-25 posto svojih hitnih dugova, ali ruska preduzeća retko dosegnu ovaj nivo. Ograničen pristup visoko-likvidnim vrijednosnim papirima, kao i često nepoštovanje platne discipline, postavio je prosječni nivo indikatora u ruskoj realnosti na oko 0,1.\nZa plaćanje dugova, preduzeće može preduzeti takvu meru kao prodaja zaliha. Visina učešća obaveza koje će biti pokrivene u ovom slučaju određuje se odnosom likvidnosti pri prikupljanju sredstava. Obično je između 0,5 i 0,7.\nNačelnik finansijskog odjela preduzeća treba pažljivo pratiti nivoe koeficijenata likvidnosti, posebnu pažnju treba posvetiti preciznom izračunavanju odnosa likvidnosti. Za potpuniju ocjenu države, ima smisla napraviti bilans likvidnosti, a također i računati druge finansijske pokazatelje. Ako ti ili drugi indikatori ne zadovoljavaju standarde ili imaju negativnu dinamiku, onda je neophodno identifikovati razloge za to i preduzeti mjere za stabilizaciju situacije.\nPoslovni procesi: primjeri i opis\nŠta je poštanski broj? Definicija i istorija pojave\nNaftni proizvodi - šta je to i gde ih koriste?\nTranziciona ekonomija kao faza ekonomskog razvoja zemalja\n"Doručak spot" (mamac): karakteristike. Baubles zime Švedski Pimple\nMrkva torta lean. Lent jela: recepti\nLični kvaliteti u biografiji. Ono što je naglasiti, a što bolje da ćuti\nKako sami napraviti provodnik?\nDešifrovanju NC (skraćenice), svrha, princip rada i kontrole sekvence\nProtočni bojler. recenzije\nRođendan čestitke za djecu - rad roditelja\nKako kontrolisati snove i promijene svoje skripte\nEkološki problemi ruske arktičke pustinje\nOrtopedski steznici - idealna pomoć kičme.\nDevojka model Ira Brown


Rahimić: Sada ne bih otišao ni da me Barcelona zove - SportSport.ba\nZa Velež su očigledno stigli bolji dani, a činjenica da se ova federalni prvoligaš priprema u Antaliji dovoljno govori koliko su se stvari promijenile.\nIntervju E. Škorić 08.02.19. 13:58\nIbro Rahimić vodi svoje Rođene ka Premijer ligi BiH i tvrdi da nijedna ekipa trenutno u BiH nema ovako mlade i talentovane igrače\nGodinama unazad Velež "preživljava", više puta je bio na izdisaju, ispao u niži rang, ali sada su se stvari okrenule za 180 stepeni. Rođeni imaju plus sedam u odnosu na Olimpik uoči početka drugog dijela sezone i Premijer liga je itekako realna i ostvariva.\n"Naš projekat je počeo kada smo odlučili da se spasimo ispadanja iz Prve lige, onda smo u drugoj sezoni odlučili da izborimo Premijer ligu, a ako to uradimo, vjerujte mi da nećemo stati već ćemo razmišljati o idućim stepenicama kako bi u potpunosti Veležu vratili onaj stari sjaj, a svi dobro znaju gdje Velež pripada", priča nam Ibro Rahimić, trener Veleža, u hotelu Aska u antalijskoj oblasti Lara gdje se njegova ekipa sprema za nastavak sezone.\nRođeni prate nove trendove\n"Došli smo malo ranije u Antaliju i do sada smo dizali tempo rada od 50, pa do 90 posto, da bismo evo tek sada krenuli s onin najjačim intenzitetom. Dosta igrača je u dobroj formi, par ih malo kasni, ali mislim da ćemo do početka prvenstva biti potpuno fizički spremni. Zadržali smo onaj nivo igre koju smo imali u prvenstvu i to je najvažnije", kazao je Rahimić za SportSport.ba.\nMože se i na treninzima i na utakmicama Rođenih vidjeti velika agresivnost u igri, pokušaj velikog posjeda, brz protok lopte...\n"Pratimo te nove trendove i kako se u svijet igra, pa na neki način i mi pokušavamo to kopirati. U Velež sam došao da nešto napravim što na ovim prostorima može biti i problem. U BiH je agresivnost u igri problem. Imate ovdje dosta igrača koji igraju dobro sa loptom, ali bez lopte ne vole da igraju. Danas se igra u oba pravca, kada imate loptu i kada je nemate. U tom pogledu mi smo dosta napredovali. Definitivno Velež ima najveći protok lopte i tempo igre možda i u kompletnoj BiH".\nVelež je, dakle, napadačka ekipa koja igra za gol više?\n"Uvijek sam volio Barcelonu i Guardiolu. Pitanje je posjeda lopte. Činjenica je da je Velež u bivšoj Jugoslaviji uvijek igrao napadački i mi smo taj običaj zadržali i uglavnom smo bazirani na napad, ali sada smo, za razliku od prije, napravili neki balans i popravili tu igru prema nazad. Da je Velež imao defanzivni pravac kao ofanzivni, u historiji bi imao mnogo titula".\nIpak, u takvoj igri neko mora da bude i "žrtva", kako veznjaci podnose taj tempo?\n"Imamo mi dosta igrača u sredini koji su izuzetno kvalitetni. Behram, Ćosić i Vehabović su strašni kreativci, a mali Ćosić je najviše pokretljiv, dosta se popravio i Lucas, koji je počeo da razmišlja i o defanzivnim zadacima. Ranije kada je došao iz Argentine, samo odmahne rukom kada izgubi loptu, no sada trči da je vrati".\nNa osnovu čega dovodite igrače?\n"Imam iskustva, jer sam imao privatnu školu fudbala. Sigurno neću pogriješiti u procjeni igrača. Prije smo dovodili igrače koji nisu bili karakterno dobri, a sada imamo ekipu koja ima i znanje i karakter. Nije lako pronaći igrače koji će biti disciplinovani".\nJe li istina da ste odbili jednu bogatu ponudu iz jedne arapske zemlje zbog Veleža?\n"Mene stalno zovu menadžeri i pitaju šta ćeš Ibro, a sada da me Barcelona zovne, ja ne bih otišao. Skocentrisao sam se da u životu uradim nešto za svoj klub. Ako napravim ovo što smatram da mogu da napravim, onda će doći i druge ponude, ali u Veležu sada želim napraviti jedan mladi stručni štab. Možda kasnije nađem neki trenerski angažman, ali sada razmišljam samo o Veležu".\nZašto današnji klinci u Mostaru nemaju svoje idole?\n"Rat je učinio velike negativne stvari za grad Mostar. Djeca danas nemaju idole, a mi smo nekad sanjali da zaigramo Pod Bijelim Brijegom. Šetate ulicom i vidite Marića, Bajevića, Vahu, pa onda imate još veću želju da obučete dres Veleža".\nVelež se izdigao iznad svih problema i korača ka stazama stare slave...\n"U svakom slkučaju pravimo jednu divnu priču i svakim danom je sve više ljudi koji ovo podržavaju. Naravno, bilo je i onih koji govore ne možete ovako ili onako, ali imamo sada pravog predsjednika koji nam je omogućio sjajne uslove i koji je faktički čitav dan na stadionu. Za kratko vrijeme je napravio od Veleža klub koji privlači veliko interesovanje. Prije dva dana sam ovdje u Antaliji sreo Brunu Akrapovića koji radi u Plovdivu i koji nam priča kako je čuo kako se Velež probudio i kako je na dobrom putu da se vrati Premijer ligu. Eto, ljudi u Bugarskoj pričaju i znaju za Velež".\nPrva liga FBiH nije nimalo laka?\n"Ne prati se ova liga dovoljno, da je malo regularnija sigurno bi bilo sve bolje. Bio sam borac da se ova liga izdigne, da se ne gleda na neke negativne stvari. Idealna je liga za stvaranje mladih igrača. Nećemo ništa napraviti ako ne budemo igrali fudbal", poručio je na kraju Rahimić za SportSport.ba.\nPovedi vojsku Ibro.\nAli vec se vidi da su se usrali od straha a o ljubomori da ne pricamo.\nVelez,...Neretva hladna,..Mostar i RAja.\nZvatic 08.02.19. 18:42\nProdane suse neka pate Velez ce se vjecno gigantom zvati. MUSVDG\nnemozetako 08.02.19. 18:50\ne moj ibro konju komunalni\nking11 08.02.19. 16:13\nIBRO SAMO NAPRIJED,SVI TE PODRZAJEMO SVOJIM DJELIMA SI POKAZAO KOLIKO SI STRUCAN,VELEZ IZRASTA U VELIKI KLUB,DUSMANI MOGU SAMO DA NAM ZAVIDE.HAJMO RODENI SAMO JAKO.\nvelez mo 08.02.19. 17:01\nKo vam bolan zavidi. Prvo moras biti velik klub da neko moze zavidit, niko nema nista protiv malog veleza\nhdhdui 08.02.19. 17:08\nHahahaa radi guza ko meduza. Vidicemo dogodine ko je mali. Samo naprijed Ibro\nnemozetako 08.02.19. 17:37\nOD 100 TAKOZVANIH GODINA POSTOJANJA IGRATE 20 GOD,KLUB BEZ SRCA I DUSE,PLASTICNA IZDRKOTINA BEZ PRAVIH NAVIJACA,IZDRKOTINA KOJU TREBA UGASITI,PRA DEDO MI BIO JEDAN OD OSNIVACA VELEZA,DEDO VELIKI NAVIJAC,KAO I STARI UTAKMICE NIJE PROPUSTIO,JA ISTO SVAKU KAD GOD MOGU I NA STRANI,MOJA TRI SINA SVAKU I VODIM KUCI,I TI MI NESTO GOVORIS O VELICINI I KLUBU,KAD BUDES IMAO OVAKU ISTORIJU ONDA SE JAVI\nvelez mo 08.02.19. 18:27\nNe rise Ibro Murinjo na aparatima ako procita....\nHavdika 08.02.19. 15:56\nSkoricu, ako je za 360 stepeni, onda smo na istom mjestu. Pregledaj jos koji put prije nego pošaljes.\nRacioEmocionalan 08.02.19. 15:10\nBelajsuz1989 08.02.19. 14:43\nSretno Rodjeni,vidimo se na jesen aBgda u starom nasem derbiju...Pozdrav za Red Army\nvanja8 08.02.19. 14:19\nHahahahaha kad se Lola zalaufa i umislinda je bogom dan a trener u drugoj ligi i jednom drugilgasu\nKRKAN 08.02.19. 14:16\nJebote jesu kod nas krali, ali nikad nismo imali 8 miliona duga. Kladionica nikad nije bila sponzor nasem klubu. Ugasite klub skroz, pa ga ponovno registrujte, krenite iz mahalske lige, pa onda opcinske, pa onda kantonalnu, federalnu i na kraju PL. Necete nosta propustiti, svakako teofeja necete vidjeti ni ovako za nareenih 5 6 godina, jesnostavno nemate taj kapacitet i mentalitet\nnemozetako 08.02.19. 14:33\nSlažem se velez karina Tito i partija, nema vise, nema pa pusiona u dr l godinama\nKRKAN 08.02.19. 14:42\nHahahahahah kompleksi rade. Vi ste obicna kurcina od ekipe realno. Mahalska pardon da kazem. Vi pripadate Grbavici, Olimpik Otoci a Sarajevo Sarajevu i BiH. Velez pripada Mostaru, Hercegovini i BiH. Vi nemate problema sa takmicenjem ko je najbolji i najveci. Pripadate od 3 pozicije pa dole. 1 i 2 mjesto prioada Sarajevu i Velezu\nnemozetako 08.02.19. 14:59\nKRKANE VOLIO BI DA ODIGRAMO PRIJATELJSKU(PRIPREMNU),VI STE DALEKO OD PRIJATELJA ALI ETO MOZE PRIPREMNA,PA DA VIDIS KVALITETU VELEZA,JA TI GARANTUJEM DA IZ PREMIER LIGE SAMO SARAJEVO MOZE SE NOSITI SA NAMA OVO SVE OSTALO SU AMATERI ZA NAS\nvelez mo 08.02.19. 17:05\ncuj svi amateri a vi druga liga aj ubij se ne brukaj se. Realno trenutno je velez u rangu sa goskom i mladosti\nhdhdui 08.02.19. 17:10\nGosk je pokazao da je zalutan u PL, nego ga drze radi fonda hrvatskih klubova u ligi. Mladost je medu top 3 kluba u PL uz Sarajevo i Zrinjski. Svi ostal1 ni u jednom aspektu nisu jaci od Veleza, a to cemo i dokazati dogodine aBd\nnemozetako 08.02.19. 17:39\nIbro samo naprijed Rodeni i svi koji vole Velez su uz tebe, znamo svi da je tebi najbitnije da su uz tebe oni koji vole Velez, a za dusmane da te ne interesuje. ABD u PL da udemo ove godine, a u narednim godinama do 100-tog rodendana naseg najdrazeg starca da se osvoji i PL i redivno ucesce u Evropu. Mi to mozemo, mi to hocemo, mi to zelimo i mi nemamo STELU! Mostar u srcu, Velez do groba :)\nnemozetako 08.02.19. 14:13\nja sto sanjas\nnijepoznat 08.02.19. 15:22\nMamu ti zato nisam sanjao, bila ne realnost. A ni ovo nije san nego cilj koji ce do 2022 biti ostvaren, mozda cak i prije\nnemozetako 08.02.19. 17:40\nne seri ibro\nnijepoznat 08.02.19. 14:06


Foto: Videostroj / Ustupljena fotografija\nDva tima predvođena budućim zvezdama svetskog rukometa, Nenadom Peruničićem, Draganom Škrbićem, Nedeljkom Jovanovićem, Dejan Perićem, Aleksandrom Kneževićem, Igorom Butulijom, Senjaminom Maglajijom, Zoranom Đorđićem i drugima, odigrala su sjajnu sezonu koja je svoj vrhunac imala u trećem meču finala plej-ofa. Nezaboravnom, nesvakidašnjem, sa puno preokreta i ludom završnicom koja je najbolje opisivala godine u kojima smo tada živeli. O jednoj utakmici, ali i generaciji koja je ostavljena bez šanse da se takmiči na međunarodnoj sceni u najboljim godinama zbog sankcija uvedenih SR Jugoslaviji, priču je napisao rukometni novinar Žika Bogdanović, a produkcija Videostroj ušla u projekat snimanja filma.\nJedan od glavnih aktera cele priče, čovek koji je na parketu hale "Aleksandar Nikolić" poslednjeg dana snimanja evocirao uspomene na čuveni gol koji je postigao u poslednjoj sekundi tog finala pre tačno 27 godina u dresu Partizana, Nedeljko Jovanović, nije krio emocije:\n- Niko od nas nije bio svestan da ćemo poslednji dan snimanja i naše završno okupljanje u „Pioniru” biti baš na dan utakmice. Tako je izgleda bilo suđeno. Bilo je lepo i interesantno. U nekoliko dana snimanja spakovali smo sve emocije i sećanja, ne samo na tu utakmicu, već i na sve ono što smo kao generacija prošli u tim burnim vremenima. Nadam se da će film imati jednu istorijsku vrednost, a da će naši potomci i nove generacije imati priliku da vide kakva su to bila vremena i kakvi smo to sportisti bili mi.\nI legendarni kapiten te generacije rukometaša, u tom finalu 1993. godine, član Crvene zvezde, Dragan Škrbić, oduševljen je idejom o filmu.\n- Uživali smo na snimanju, bilo je zanimljivo i lepo. Emocije su kulminirale kada smo čuli glas komentatora Srđana Kneževića i huk tribina sa te utakmice koji su nas vratili u taj dan. Nadam se da će ljudi uživati u podsećanju na jednu generaciju i istorijsku utakmicu po kojoj nas mnogi pamte. Čim se utakmica završila, bilo je jasno da će ostati zapisana u istoriji rukometa. Bila je spektakularna, neočekivana, atmosfera je bila čudesna, prvi put smo igrali u "Pioniru". Ostala je u memoriji svih ljudi koji vole sport, ali ono što nisam mogao da pretpostavim da ćemo snimati film 27 godina kasnije. Utakmica jeste motiv, ali je najmanje prikazana, jer je želja bila da se prikaže i to kako smo trenirali, živeli, spremali za Olimpijske Igre u Barseloni na koje nismo otišli. Život pod sankcijama, devesete, to će biti prikazano, a mladi će moći da vide i jedno drugačije vreme. Verujem i da će šira publika proživeti sve emotivno, kako smo to i mi doživeli prethodnih dana. Voleo bih da film doprinese da neka nova deca zavole i zaigraju rukomet, kao što smo ti mi nekada.\nIdejni tvorac, novinar Balkan-Handball.com, Žika Bogdanović, veruje da će jedna ovakva priča inspirisati ljude iz rukometa i motivisati ih da pokrenu stvari na bolje u trofejnom sportu.\n- Ideja nije bila da napravimo priču u kojoj je Partizan osvojio titulu, a Zvezda izgubila, već da kroz tu ludu utakmicu prikažemo i ludo vreme u kome se živelo. Vreme u kome je ta generacija bila izbačena sa međunarodne scene, nije mogla da igra velika takmičenja, ostala bez OI u Barseloni tri dana pre ceremonije otvaranja. Ta generacija rukometaša bila je osuđena da se nadmeće između sebe u možda i najgoroj godini u modernoj istoriji naše države. To finale plej-ofa je u tom trenutku bila shvaćeno kao borba za šampiona sveta, a ne SR Jugoslavije, zato ga i pamtimo. Verujem da će gledaoci imati šta da vide i čuju, a da će ljudi iz rukometa ostati inspirisani i motivisani za neke nove, lepe stvari u budućnosti.\nMenadžer projekta je Vladimir Pajić, autor dokumentarca „250 stepenika” i serijala „Zlatni momci”, dok je rediteljka filma Nataša Šević.


► VIP vikend pred Crni petak 2021. u LEGO Shopu: idemo! - VRUĆE CIGLICE ► VIP vikend pred Crni petak 2021. u LEGO Shopu: idemo! - VRUĆE CIGLICE


Renault Scenic će se ponovo roditi kao auto na vodonik-električni automobil – Danasnje\nHome/Uncategorized/Renault Scenic će se ponovo roditi kao auto na vodonik-električni automobil\n0 53,980 3 minuta citanja\nFrancuski automobilski gigant Reno je predstavio konceptno vozilo koje oživljava ime Reno Scenik i obećava da će pomoći kompaniji da isporuči nultu emisiju štetnih gasova na globalnom nivou do 2050. godine.\nPreporođeni Renault Scenic će biti pokretan vodonikom – barem u konceptualnom obliku – i trebalo bi da se pojavi u evropskim salonima za dve godine, kao dopuna rastućoj paleti električnih automobila.\nStil ovog konceptnog automobila „pruža pregled potpuno električnog modela koji će biti predstavljen 2024.“, navodi se u saopštenju Renoa za medije iz Evrope tokom noći.\nPlanovi za uključivanje na tržišta sa volanom na desnoj strani kao što je Australija nisu objavljeni.Pridružujući se horu automobilskih kompanija koje su dale hrabra obećanja oko svojih budućih ekoloških obaveza, Reno kaže da je „pogledao“ neutralnost ugljenika – od kolevka, do upotrebe, do groba – u Evropi do 2040. i širom sveta do 2050. godine.\n„Da bi to postigla“, kaže Renault, kompanija teži „potpuno električnom dometu u Evropi do 2030.“.\nKako ova izjava signalizira novu paletu električnih automobila, budućnost izgleda mračno za modele performansi kao što su Renault Clio RS i Renault Megane RS, s obzirom na to da će Renoov najnoviji brend performansi – Alpine – prodavati samo električna vozila, a Renault Sport je ugašen. .\nRenault tvrdi da će njegov konceptni automobil Renault Scenic Vision proširiti Renoov plan dekarbonizacije kako bi ga prilagodio „punom životnom ciklusu vozila“.Reno tvrdi da se 70 odsto materijala koji se koriste u konceptnom automobilu Renault Scenic reciklira, a 95 odsto može da se reciklira.\n„Reno Scenic Vision je automobil sa nultom emisijom štetnih gasova (u proizvodnji i u upotrebi) i njegov ugljični otisak je 75 posto manji nego kod konvencionalnog električnog automobila“, tvrdi kompanija, uz napomenu da napredna sigurnosna tehnologija ima za cilj da smanji sudare. do 70 procenata (iako Renault nije naveo kako će precizno pratiti ovaj cilj u Evropi ili globalno).\nSinhroni električni motor Renault Scenic Vision od 160 kV izveden je iz novog gradskog SUV-a Renault Megane E-Tech Electric.\n„Ne koristi elemente retkih zemalja, što pomaže da se smanji ugljenični otisak i stvori odgovoran i održiv ekosistem“, kaže se u tehničkom biltenu Renaulta.\n„Baterija od 40 kVh se može reciklirati i … je dva puta lakša, manja i zapravo košta manje od baterije za slično električno vozilo.\n„I ima gorivu ćeliju od 16 kV da se puni tokom dugih vožnji i tako produžava njegov domet.“Renault kaže da ima za cilj domet vožnje na vodonik do 800 km u optimalnim uslovima – a vreme dopunjavanja goriva bi trebalo da traje manje od pet minuta, otprilike isto koliko je potrebno za dopunu benzinskog automobila.\n„Renault Scenic Vision ima potpuno novu platformu koja je namenski dizajnirana da uklopi sve komponente: električni motor, motor na vodonik, bateriju, gorivu ćeliju i rezervoar za vodonik“, kaže se u tehničkom biltenu Renaulta.\n„Motor je pozadi, tako da ima dovoljno prostora za rezervoar vodonika od 2,5 kg napred; gorivna ćelija je ispod poda, na zadnjoj strani platforme, iza baterije.”\nReno kaže da takođe ima za cilj da smanji ugljenični otisak proizvodnje baterija.\n„Cilj je da se smanji ugljenični otisak baterija za 60 odsto, kako dekarbonizacijom energije koja se koristi za njihovo sklapanje, tako i odgovornijim lancem snabdevanja“, kaže se u tehničkom brifingu Renaulta.Planira da nabavi „održive zalihe nikla, kroz strateško partnerstvo sa Terrafameom za nabavku nisko-ugljeničnog, potpuno sledljivog nikl sulfata.\n„Ovim ugovorom, Renault grupa će obezbediti značajne godišnje isporuke nikl sulfata od Terrafame-a, što predstavlja do 15 GVh godišnjeg kapaciteta.\nOvim partnerstvom Renault planira nabaviti 6.000 do 17.000 metričkih tona litijuma za baterije godišnje.\nFrancuski automobilski gigant takođe obećava „zatvorenu petlju recikliranja strateških materijala (kobalt, nikl, litijum) za proizvodnju novih baterija“.\nReno tvrdi da će „80 odsto strateških materijala koji se koriste za proizvodnju novih baterija 2030. biti reciklirano“.\n„Vađenje sirovina i proizvodnja delova činili su 15 odsto ugljičnog otiska vozila Renault Grupe 2020. godine“, rekla je kompanija, napominjući da sada daje zadatak svojih 15.000 dobavljača „na kampanju za smanjenje tog uticaja na životnu sredinu“.Šest materijala i komponenti doprinose do 90 odsto ugljeničnog otiska kupovine: čelik, aluminijum, polimeri, elektronske komponente, staklo i gume, saopštio je Reno.\n„Fokusirajući napore na ovih šest materijala i komponenti od sada do 2030. godine, Renault Grupa ima za cilj da smanji ovaj ugljični otisak za 30 odsto“, rekla je kompanija u prezentaciji za investitore.\n„(Renault) ima za cilj da poveća procenat recikliranih materijala u novim vozilima, u odnosu na masu, na 33 odsto do 2030. godine“, navodi se u saopštenju.\nKompanija tvrdi da je više od 70 odsto ukupne mase novog Renault Scenic-a obnovljivo i reciklažno, „a 95 odsto materijala u njegovom dizajnu – uključujući bateriju – može da se reciklira”.\nAutomobil takođe obećava visokotehnološke karakteristike kao što je softver za prepoznavanje lica za otključavanje vozila dok mu se vozač približava.\nA vrata se otvaraju pritiskom na dugme.A, za ljude koji su orijentisani na detalje, Renault kaže da je „dodat poseban mehanizam koji drži logotipe postavljene na točkovima u uspravnom položaju kada je Scenic Vision u pokretu.\nReno Scenic koncept na prvi pogled\nDužina: 4490 mm\nVisina: 1590 mm\nMeđuosovinsko rastojanje: 2835 mm\nTočkovi: 21 inča\nTežina: 1700 kg\nEnergija: električno-vodonik hibrid\nMotor: 160kV električni sinhroni motor\nGorivna ćelija: 16kV\nLincoln će pokazati koncept pilota nadahnutog Shinolom na Pebble Beachu\n2022 Ford Escape Plug-in hibridni pregled: prva vožnja u Australiji


[AUDIO] Predsjedništvo HDZ-a BiH: Ubrzati sve započete procese uspostave vlasti - Radio Herceg-Bosne\n[AUDIO] Predsjedništvo HDZ-a BiH: Ubrzati sve započete procese uspostave vlasti\nObjavljeno 26.07.2019. 17:47\nDanas je u Domu HDZ-a BiH u Mostaru održana treća sjednica Predsjedništva HDZ-a BiH, na kojoj je predsjednik dr. Dragan Čović informirao Predsjedništvo o aktualnoj političkoj situaciji kao i svim iskušenjima, zbog neuspostave vlasti.\nRazgovarano je i o sigurnosnim problemima sa svih mogućih aspekata, problematici u vezi s migrantskom krizom i ilegalnim migracijama.\nPredsjedništvo HDZ-a BiH ukazalo je na potrebu široke suradnje i dogovora legitimenih političkih predstavnika, kako bi se pronašla kompromisna rješenja, koja bi ubrzala sve započete procese uspostave vlasti, ali i reformske procese u Bosni i Hercegovini na putu euroatlantskih integracija.\nKomentirajući situaciju u Aluminiju d.d. Mostar, kazano je kako postoji jasna dinamika programa restrukturiranja, koja treba u konačnici završiti do kraja ovog mjeseca s usvojenim programom koji jasno mora naznačiti što uraditi uz pretpostavke koje treba ispuniti. Dio programa svakako mora obuhvatiti mjeru zbrinjavanja radnika.\nDanas je održana i konstituirajuća sjednica Središnjeg odbora, osim usvojenog Poslovnika o radu, komentiran je i proces unutarstranačkih izbora.\nNa priloženoj poveznici poslušajte cijelu konferenciju za novinare koju je održao predsjednik HDZ-a BiH, Dragan Čović.\nRadio HB - Predsjedništvo HDZ BiH - Dragan Čović


DRUGI DAN - POSETA CEBIT 2016. SVETSKOM SAJMU INFORMACIONIH TEHNOLOGIJA - Записи и Репортаже\nDRUGI DAN – POSETA CEBIT 2016. SVETSKOM SAJMU INFORMACIONIH TEHNOLOGIJA\nDrugog dana moje posete CEBIT-u 2016. sajmu bilo je opuštenije, jer sam već postao deo ovog svetskog susreta. Nije mi bilo lako odupreti se digitalizaciji koju sam ovde video i koja zauzima svoje mesto u svakoj oblasti ekonomije i društva. Kompanije koje žele da prežive u sve više dinamičnom i turbulentnom poslovnom okruženju, moraju da koriste prednosti koje digitalizacija nudi, a na ovom sajmu su mogli da pronađu inspiraciju i odgovore u kojem smeru se kreće razvoj savremenih tehnologija on najvećih svetskih igrača u sferi ICT: IBM, Microsoft, Vodafone, INTEL, Huawei, ZTE, Deutsche Telekom, Datev, Software AG, SAP. Internet of Things, cloud tehnologija, IT sigurnost i robotika su teme koje sam najviše susretao. Drugoga dana moje posete sajmu imao sam bolju predstavu svetskog razvoja savremenih tehnologija koja je ovde na svetskom IT samitu predstavljena kroz nekoliko kategorija: Big Data & Cloud, Commerce & Banking, Communication & Networking, ECM, Input/Output, ERP & HR, Internet of Things, Marketing & Sales, Business Security, Datacentar.\nBig Data predstavlja podatake koje više nije moguće skladištenje i obrađivati konvencionalnim metodama. Danas već 40% svih preduzeća u svetu rade sa Big Data. Cloud je gotovo sveprisutan. Commerce & Banking: Predstavljeni su sistemi za bržu finansijsku obradu i generisanje izveštaja bankarskih transakcija. Mogućnosti današnjih inovativnih IT rešenja za računovodstvene i finansijske kontroling su ogromne. Mnošto firmi na CeBIT-u je predstavilo inovativne alate za računovodstvene i finansijsku kontrolu koji omogućuju korisniku da reaguje na nove zahteve. Communication & Networking: Svet je danas povezan globalnim internet kanalima, ali i društvenim mrežama. Komunikacija među ljudima je sveprisutna, brža je i jednostavnija nego pre. Oko nas su telefoni, video-konferencije, smarttelefoni, inteligentni senzori i uređaji,a na ljudima je ostalo da kombinuju ove tehnologije koje ih okružuju. Marketing: Internet postaje sve više važan za prodaju i marketing. Sigurnost na internetu: Hakeri, BYOD, NSA: Svaka kompanija može biti meta cyber kriminala i krađe podataka, koji uzrokuju milijarde dolara štete svake godine. No sa druge strane pronalaze se i adekvatne zaštite koje naše internet komunikacije i zaštite naših podataka.\nU velikim kompanijama koje ciljaju na privatne korisnike, trku su, domaćini, Nemci odavno izgubili. Tempo sada diktiraju firme kao što su „Amazon“, „Alibaba“, „Airbnb“ ili „Uber“. Primetiti se može da nijedna velika digitalna platforma nije iz Evrope, većinom dolaze iz Amerike i Kine. Okružen digitalnim svetom posmatrao sam digitalizaciju svega što se nalazilo oko mene. Ponekad se pitaš šta ona uopšte donosi. Razmišljam i o činjenici da će u narednih pet godina zbog digitalizacije u velikim industrijskim zemljama nestati pet miliona radnih mesta. Mnoge nemačke firme se, međutim, trenutno suočavaju sa jednim sasvim drugim problemom,one traže IT-stručnjake ali ih u dovoljnoj meri ne nalaze. Možda je to razlog otvaranja granica, priliva novog stanovništa. Velike migracije. Ko će to sve ispratiti. Danas je gotovo svaka izolacija pogubna.\nDrugog dana sajma uspeo sam da dovršim svoju posetu svim predstavljenim halama, da se upoznam sa razvojem IT tehnologije. Obišavši štandove velikih multinacionalnih kompanija i upoznavši ljude iz njihovih sedišta ostvario sam svoju posetu ovom mestu. Moja prva misao bila je, da mi je kao pojedincu nemoguće biti deo ove velike svetske priče. Međutim drugog dana sajma, primetio sam da smo svi ovde pojedinci koji pripadam o jednom velikom timu, a taj tim ima za cilj osmisliti savremenu tehnologiju koja će koristiti na dobro čovečanstvu. Naš prvi korak na tom putu biće usmeravanje poslovnog i ličnog delovanja u svetu koji nam dolazi.\n← PRVI DAN – POSETA CEBIT 2016. SVETSKOM SAJMU INFORMACIONIH TEHNOLOGIJA BIO HACKING – UGRADNJA ČIPOVA U LJUDE →


Veća pomoć lokalne samouprave studentima iz Plandišta -\nVeća pomoć lokalne samouprave studentima iz Plandišta\n8. januara 2020.0223\nStudentima prvih godina državnih visokih škola i fakulteta, sa teritorije opštine Plandište, svečano su uručeni ugovori o dodeli novčane pomoći koju je iz budžeta izdvojila lokalna samouprava.\nSvaki od korisnika, dobiće po 70.000 dinara, u deset jednakih mesečnih rata. 25 studenata državnih visokih škola i fakulteta potpisalo je ugovore o stipendiranju od strane Opštine.\nOsim što će olakšati i pomoći njihovim kućnim budžetima, ova finansijska pomoć je i veliki podstrek za dalji rad i trud, na putu ostvarenja životnih ciljeva. Od ove godine, ona je i veća, jer je umesto ranijih 50.000, sada to 70.000 u deset mesečnih rata po 7.000 dinara.\nIznenadio sam se, mislio sam da je opet 5.000, i naravno da će nam značiti, svakome od nas ko je dobio pomoć, kaže Zoran Brkljač iz Markovićeva, student Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\nSvakako da mi znači svaki prihod, i mnogo mi je drago što je opština ovo organizovala, jer mislim da je to stvarno vredno. I za mene i moju porodicu, i sve moje prijatelje koji su među ovih 25 korisnika, dodaje Marina Stojić iz Plandišta, studentkinja Farmaceutskog fakulteta u Beogradu.\nSa njom se slaže i koleginica sa fakulteta, Jelena Brezičanin.\nZaista mi znači, i meni i mojim prijateljima iz opštine, drugarima sa kojima sam išla u osnovnu i srednju školu. Tu su svakodnevni troškovi, koji zaista mogu dobrim delom da se pokriju ovom stipendijom, zaključuje Jelena.\nJovan Repac, predsednik Opštine Plandište kaže da je na lokalnoj samoupravi da obezbedi bolje uslove za svakog studenta.\nIako su iz malog mesta, kvalitetno se radilo sa njima, oni su svesni koliko se njihovi roditelji žrtvuju za njih, i pokazuju svoje kvalitete. Ne samo u obrazovanju, nego i u sportu, kulturi, i tako dalje, tako da to što smo mi mali (kao opština) nikako ne znači da nemamo kvalitet. Videli ste da ima ovde i budućih lekara, farmaceuta, učitelja, dakle sve su to profesije koje su nam potrebne i važne, a na nama kao lokalnoj samoupravi je da im omogućimo što bolje uslove za rad, ističe predsednik Opštine Plandište Jovan Repac.\nTreba istaći i to da ovo nije jedini vid finansijske pomoći tokom njihovog obrazovanja, pa će kao studenti druge i viših godina sa prosekom najmanje 8,5 imati pravo na pomoć za najbolje studente.\nOsim toga, lokalna samouprava regresira prevoz za srednjoškolce i osnovce koji se školuju van mesta boravka i učenike iz socijalno ugroženih porodica, a određena pomoć namenjena je i najmlađima, u predškolskoj ustanovi.\nRelated tags : jovan repacmarina stojićopština plandištepodrška studentimapomoć za studentezoran brkljač\n29. oktobra 2020., 08:59


Mostarske bolnice: Bezrezervna saradnja u borbi protiv Covida-19 | Starmo\nNaslovnica Mostar Mostarske bolnice: Bezrezervna saradnja u borbi protiv Covida-19\nMostarske bolnice: Bezrezervna saradnja u borbi protiv Covida-19\nMostar — Ministar zdravstva, rada i socijalne zaštite Hercegovačko-neretvanskog kantona (HNK) Goran Opsenica razgovarao je danas s čelnim ljudima Sveučilišne kliničke bolnice Mostar i Kantonalne bolnice “Dr. Safet Mujić” Mostar o organizacija rada covid-19 bolnice i Respiracijskog centra SKB Mostar u okolnostima pogoršanog epidemiološkog stanja izazvanog pojavom covida-19 u HNK.\nDirektori dviju zdravstvenih ustanova dogovorili su apsolutnu i bezrezervnu saradnju u kadrovskom, organizacijskom i svakom drugom pogledu s ciljem kvalitetnog zbrinjavanja i njege pacijenata oboljelih od covida-19, saopćeno je iz Vlade HNK.\nPozdravljena je i podržana inicijativa resornog ministarstva da se svi zdravstveni radnici i radnici u zdravstvu vakcinišu protiv sezonske gripe, za što će biti osigurana sredstva s pozicije Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK-a.\nNaglašena je i potreba osiguranja dodatnih prostora za izoliranje pacijenata (izolatorija) u HNK i susjednim kantonima čiji se pacijenti zbrinjavaju u SKB Mostar, kao i “hladnih timova” u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, koji će pratiti zdravstveno stanje pacijenata uz podršku nadležnih epidemiologa i infektologa.\nIstaknut je, također, problem finansiranja zdravstvenih ustanova tokom epidemije. Moguća rješenja učesnici vide kroz kreditne linije uz garancije osnivača i kroz subvencioniranje pripadajućih poreza i doprinosa.\nUčesnici sastanka su još jednom pozvali sve građanke i građane HNK da se pridržavaju svih propisanih mjera Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva i Kriznog štaba Ministarstva zdravstva, rada i socijalne zaštite HNK.\n“Samo savjesnim i odgovornim ponašanjem svih epidemiju možemo staviti pod kontrolu, kako bi zdravstveni sistem u HNK mogao odgovoriti teškom izazovu u periodu koje slijedi s obzirom na pojavu sezonske gripe i drugih virusnih infekcija”, poručili su čelni ljudi zdravstva u HNK.\nPored ministra Opsenice današnjem sastanku prisustvovali su direktor SKB Mostar Ante Kvesić, direktor KB “Dr. Safet Mujić” Mostar Zlatko Guzin, savjetnica direktora SKB Mostar Kristina Galić, voditelj Odjela za anesteziju, reanimiranje i intenzivno liječenje SKB Mostar Zoran Karlović i voditelj Službe za anesteziju, reanimiranje i intenzivnu terapiju KB “Dr. Safet Mujić” Mostar Mehmed Haznadar.


Neće više biti jednostranih taksa na srpsku robu - Pluton Logistics\n28/09/2020 28/09/2020 marko\tcarinska kontrola, CEFTA, fitosanitarna inspekcija, granični prelaz Preševo, granični prelaz Srbija Makedonija, granični prelaz Tabanovci, Mali šengen\nPrivredne komore Srbije i tzv. Kosova su početkom prošle sedmice u Beogradu potpisale zajedničku izjavu u prisustvu visokih američkih zvaničnika Ričarda Grenela, specijalnog savetnika predsednika SAD i Adama Bolera, izvršnog direktora DFC. Izjavom su podržali inicijativu regionalne saradnje „mali šengen” jer je ona, kako se navodi, važan korak ka prosperitetu i unapređenju stabilnosti i konkurentnosti u čitavom regionu zapadnog Balkana.\nBojan Stanić, pomoćnik direktora Sektora za strateške analize Privredne komore Srbije (PKS), objašnjava da se u formalnom smislu vašingtonskim sporazumom Kosovo obavezalo da će postati deo „malog šengena”. Pre njega „mali šengen” su podržali i priključili mu se Albanija i Severna Makedonija, a očekuje se da se za ovo opredele i Crna Gora i Bosna i Hercegovina.\nSagovornik „Politike“ naglašava da je bitno što postoji i zainteresovanost Evropske unije da podrži „mali šengen”, ali pod uslovom da sve privrede regiona budu uključene.\n– Sa političkim autoritetom SAD, koje stoje iza dogovora postignutog u Vašingtonu, verujemo da će inicijativa „mali šengen” dobiti dodatni vetar u leđa. Očekujemo do kraja ove godine dalji konkretan napredak ka stvaranju tog zajedničkog ekonomskog prostora – kaže Stanić za „Politiku”.\nOn podseća da je inicijativa „mali šengen” počela da se razvija u drugoj polovini 2019. godine i do sada su održane tri konferencije, ali je sve zaustavljeno zbog pojave korone. Definisana su sva polja u kojima treba unaprediti saradnju kako bi se približila onome što zovemo zajedničko tržište kroz primenu četiri ekonomske slobode: ljudi, robe, usluga i kapitala.\n– Neki koraci su već sprovedeni kada je u pitanju saradnja u razmeni roba zato što sada postoji jedinstven granični prelaz između Srbije i Makedonije. Trenutno se radi na tome da dokumenta koja prate robu, fitosanitarna i ostala papirologija, dobiju efikasniji tretman. Predviđen je elektronski nadzor prilikom transporta robe kroz region. Ključni doprinos te saradnje jeste priznavanje diploma, što je značajno za deficitarna zanimanja kao što su doktori, inženjeri, arhitekte. Oni bez nostrifikacije mogu da konkurišu za posao u regionu. Takođe je značajna promocija ovog regiona kao jedinstvene investicione destinacije s obzirom na to da imamo disparitet, odnosno da investicije dolaze u određene delove zemalja, dok su rubna područja posebno ugrožena – kaže Stanić.\n„Mali šengen” je nadgradnja Cefta sporazuma, sporazuma o slobodnoj trgovini u smislu robe, koji ima deo koji se odnosi na usluge, ali nije bio dovoljno iskorišćen.\nPrema rečima sagovornika, Cefta je dala značajan doprinos porastu trgovine unutar regiona. Ali taj sporazum je imao svoja ograničenja i trebalo ga je nadograditi u smislu da je trebalo omogućiti slobodan protok i ljudi i kapitala, što je i najkomplikovanije.\nVašingtonski sporazum i „mali šengen” jesu garancija da neće doći do jednostranih mera kao što su bile kosovske takse na robu iz Srbije. One su potpuno ukinute u martu i za nekoliko meseci plasman naše robe na KiM se vratio na 50 odsto onoga što smo imali 2018, pre uvođenja taksa.\n– Tokom 2019. i u prvom kvartalu ove godine plasman srpske robe na KiM je bio nula. Kada su od marta ukinute takse, zaključno sa julom, plasman naše robe je bio u vrednosti 120 miliona evra, a u istom periodu 2018. iznosio je oko 250 miliona evra. Verujem da će se s vremenom dodatno povećavati – kaže Stanić.\nZa nas je „mali šengen” značajan zbog bržeg protoka naše robe, koju dosta izvozimo u okolne zemlje. Sa svim zemljama u regionu mi ostvarujemo robni suficit, pre svega sa Bosnom i Hercegovinom, Severnom Makedonijom, Crnom Gorom i Albanijom. Pozitivni smo i u uslugama IT sektora koji je u prvih sedam meseci imao suficit od pola milijarde evra. Učešće IT sektora se približava učešću poljoprivrede u BDP.\n– Kroz ovu saradnju očekujemo da se povećaju domaće investicije, ali i veći priliv stranih investicija. Prvo pitanje koje postavlja strani investitor koji hoće da gradi fabriku jeste kakva je politička situacija. Ovo će smanjiti politički rizik koji je često opredeljujući za investitore. Nekoliko formalnih koraka se desilo u kratkom periodu, što nije bio slučaj ranije. Sada imamo jedan zamajac i među privrednicima i političarima se stvara određeni nivo euforije da je ovo zaista izvodljivo – kaže Stanić.\n← Pad transportnih KAPACITETA na evropskom tržištu\nIZVOZ kablova: Tisza Automotive pokrenula novu liniju u Kikindi →\n19/02/2020 23/02/2020 Milica Milosavljevic


Aleksandra Jerkov - Blic Online\nSKUPŠTINA U 10 SLIKA Roze gaće, napad mišem, guščije perje i JEDAN KAMEN: Događaji koji su obeležili poslanike iz generacije 2016/20.\nPre tačno četiri godine formiran je 11. saziv Skupštine Srbije. To je tek drugi od 2000. godine koji je trajao pun mandat. Ipak, iako se očekivalo mnogo od dijaloga, kvalitetnih debata, Skupštinu je obeležio bojkot dela opozicije, ali i vređanje, psovke na ivici fizičkog obračuna, jedan kamen i roze gaće.\nRAT U REDOVIMA DEMOKRATA NE PRESTAJE Lutovac smenjuje sve u DS koji nisu bezuslovno uz njega\nPredsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac pokrenuo je disciplinski postupak protiv članova Statutarne komisije DS, saznaje nezvanično "Blic". Postupak je pokrenut protiv sedam od devet članova ovog tela.\nPotpredsednica Demokratske stranke (DS) Aleksandra Jerkov, saslušana je danas u policiji, zbog krivične prijave koju je protiv nje, zbog navodnog falsifikovanja potpisa, podneo predsednik stranke Zoran Lutovac.\nPotpredsednica Demokratske stranke Aleksandra Jerkov, saslušana je u policiji, zbog krivične prijave koja je zbog navodnog falsifikovanja potpisa podneta protiv nje. Ispred uprave policije podržala je grupa članova DS.\nNEMAM OD ČEGA DA BEŽIM Jerkov potvrdila da sutra ide na saslušanje u policiju\nPotpredsednica Demokratske stranke Aleksandra Jerkov potvrdila je danas da je dobila poziv za saslušanje povodom krivične prijave koju je protiv nje zbog falsifikovanja podneo predsednik stranke Zoran Lutovac.\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu dalo je nalog policiji da proveri navode iz krivične prijave koju je 15. maja Demokratska stranka podnela protiv Aleksandre Jerkov i još nekoliko članova te stranke zbog sumnje da su falsifikovali potpise.\nAleksandra Jerkov, narodna poslanica i potpredsednica DS, biće saslušana po krivičnoj prijavi koju je predsednik DS Zoran Lutovac protiv nje podneo zbog falsifikovanja, saznaje "Blic".\nAleksandra Jerkov: Vučić da reaguje na Orbanovo promovisanje velike Mađarske\nNarodna poslanica i potpredsednica Demokratske stranke Aleksandra Jerkov, pred današnji sastanak predsednika Srbije i premijera Mađarske, "zahteva od Aleksandra Vučića "da uloži oštar protest zbog karte velike Mađarske koju je Orban pre nekoliko dana objavio na svom zvaničnom nalogu na jednoj društvenoj mreži".\nU najmanju ruku neprijatno za gledati - ovako trenutno izgleda situacija u Demokratskoj stranci koja je juče, po ko zna koji put, eskalirala na društvenim mrežama. Povod je, kao i ranije u nekoliko navrata, bio lider Dveri Boško Obradović čije delovanje nekolicina demokrata uporno osuđuje, za razliku od rukodstva stranke koje se na njega tek ponekad kritički osvrne.\nSvet u kome Šešelj nema tviter nalog je MALA POBEDA RAZUMA NAD BEZUMLJEM\nSuspendovan - upravo to stoji kao objašnjenje na do skoro vrlo aktivnom profilu lidera Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja. Niz skandaloznih tvitova punih prostakluka, uvreda, psovki i mnogo čega još je zaustavljen i, iako postoji mogućnost da "vojvoda" otvori novi profil, ovo jeste mala pobeda razuma nad bezumljem ekstremnog političara koje je poprimilo bolesne razmere.\nPoslanica Demokratske stranke Aleksandra Jerkov dala je danas izjavu Višem javnom tužilaštvu u Beogradu u krivičnom postupku protiv lidera Srpske radikalne stranke i poslanika Vojislava Šešelja zbog, kako je saopštila, otvorenih pretnji koje joj je uputio u više navrata preko društvenih mreža i medija.\nINTERVJU Aleksandra Jerkov: Potrebna je bolja vlast, ali i bolja opozicija\nPoslanica Demokratske stranke (DS) Aleksandra Jerkov saopštila je danas da je o pretnjama koje joj je, kako navodi, uputio lider radikala Vojislav Šešelj obavestila članove Komiteta za ljudska prava poslanika u Interparlamentarnoj uniji.\n"Ja Aleksandri Jerkov garantujem da će njoj nestati sve dlake sa glave, glava biti namazana katranom i nalepljena guščijim perjem. Da se jasno vidi kako izgleda glavna guska srpske politike".\nStranke Saveza za Srbiju i pojedini samostalni poslanici saopštili su da od danas aktivno bojkotuju Narodnu skupštinu, što znači, kako su rekli novinarima, da će biti prisutni u zgradi parlamenta i držati konferencije za medije, ali neće učestvovati u plenumskoj raspravi.


Zahtjev CIK-u za ponovno brojanje - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nZahtjev CIK-u za ponovno brojanje\nHome /Izdvojeno, Politika/Zahtjev CIK-u za ponovno brojanje\nSrpska demokratska stranka uputila je Centralnoj izbornoj komisiji zahtjev za ponovno brojanje svih glasačkih listića na 2. 240 biračkih mjesta u Republici Srpskoj za izborni nivo Predsjednik Republike Srpske, saopštila je Srpska demokratska stranka (SDS).\n”Smatramo da je na velikom broju biračkih mjesta došlo do prekrajanja stvarne izborne volje građana, tj. došlo je do izbornog inžinjeringa koji je mogao uticati na ukupne rezultate glasanja za nivo predsjednika Republike Srpske, tačnije na rezultate kandidata Saveza za pobjedu Vukote Govedarice i kandidata SNSD-a Željke Cvijanović.\nU toku izborne kampanje, kao i na sam dan izbora, zabilježen je ogroman broj nepravilnosti i drastičnih kršenja odredbi Izbornog zakona BiH a koje su značajno uticale na regularnost samog procesa, kao i na utvrđene i objavljene rezultate.\nUtvrđene nepravilnosti koje su značajno uticale na prekrajanje izborne volje građana a koje je Srpska demokratska stranka prijavila Centralnoj izbornoj komisiji tiču se:\nvelikog broja nevažećih listića za nivo predsjednika Republike Srpske, koji je pri tom daleko veći od razlike između dva kandidata koja su dobila najviše glasova na izborima,\npostojanja velike neusaglašenosti između zapisnika o radu biračkih odbora i rezultata koji su upisani u njima i stvarnih rezultata na važećim glasačkim listićima,\nbrojnih primjera izborne krađe,\npostojanja neusaglašenosti između broja onih koji su glasali i svojim potpisom to potvrdili na Izvodu iz biračkog spiska i broja iskorištenih glasačkih listića,\nprijetnji koje su izrečene u kampanji,\ndirektne i indirektne kupovine glasova na biračkim mjestima u Republici Srpskoj.\nSmatramo da je potrebno pristupiti ponovnom, ručnom pregledu svih nevažećih listića za nivo predsjednika RS kako bi se utvrdilo da li se radi o nevažećim listićima koji su kao takvi nastali voljom birača ili pod pritiskom, a što se može utvrditi detaljnim pregledom listića ili po potrebi provođenjem grafološke analize tamo gdje se pokaže da postoji sumnja da se radilo o izbornom inžinjeringu.\nTakođe, tražimo da Centralna izborna komisija utvrdi da li se u slučaju nevažećih listića radi o listićima koji su distribuirani od strane Centralne komisije BiH ili o listićima koji se eventualno ubačeni u glasačke kutije mimo onih koji su zvanično distribuirani od CIK-a”, navodi se u saopštenju.


Cisco Webex sastanci za radno mesto od strane Facebook-a\nZapočnite Webex sastanke ili im se pridružite direktno sa radnog mesta.\nCisco Webex Meetings bot vam pomaže da pozovete ljude na Webex zakazan sastanak direktno na Radnom mestu kako bi ljudi mogli lako da se pridruže. Možete brzo da dodate vezu za sastanak u grupno ćaskanje na koje osobe mogu lako da kliknu da bi se pridružile iz poruke.\nNakon što administrator sistema instalira integraciju Webex sastanaka za radno mesto, možete da počnete sa botom Webex sastanaka. Morate imati nalog Webex sastanaka da biste koristili ovu aplikaciju. Idite www.webex.com da biste se prijavili za nalog za vas ili vaše preduzeće. Sve funkcionalnosti sa Webex Botom funkcionišu i na desktop i na mobilnim iskustvima.\nLokacije servera za sastanke sistema Cisco Webex nisu podržane.\nKorisnici na radnom mestu\nPodešavanje bota za sastanke Cisco Webexa\nNakon što je administrator sistema dodao Cisco Webex sastanke na radno mesto, samo treba da pošaljete direktnu poruku botu Cisco Webex Meetings da biste počeli.\nU panelu za ćaskanje potražite Webex, a zatim u rezultatima izaberite Cisco Webex sastanke.\nU poruci za ćaskanje koja se pojavljuje u donjem desnom redu izaberite stavku Prvi koraci.\nPostavite URL adresu Webex lokacije koju želite da koristite za Webex sastanke tako što ćete uneti personalsite company.webex.com , gde company.webex.com vaša lična Webex lokacija.\nBota možete izabrati i u bot panelu Botovi.\nBot šalje poruku dobrodošlice.\nAko ne postavite ličnu Webex lokaciju, bot koristi URL adresu Webex lokacije grupe. Ako URL adresa Webex lokacije grupe nije postavljena, bot koristi URL adresu Webex lokacije zajednice koju je postavio administrator sistema.\nNakon što postavite ličnu Webex lokaciju, spremni ste da pozovete druge osobe na sastanke u vašoj ličnoj sobi i pridružite se webex planiranim sastancima.\nDirektne poruke za bota za sastanke Cisco Webexa\nKomande za direktne poruke sa botom Webex sastanaka\nSledeće komande su dostupne za korišćenje u direktnim porukama sa botom Webex Meetings.\nPrikazuje URL adresu Webex lokacije zajednice. Ovu URL adresu je postavio administrator sistema.\nPostavke > pomoć\nPrikazuje dostupne komande za bota Cisco Webex Meetings.\npridružitese [ ID lične sobe domaćina]\nPridružite se Webex sastanku > pridružite se ID-u domaćina lične sobe\nPrikazuje vezu "Pridruži se sada" koju možete da koristite za pridruživanje sastanku u ličnoj sobi drugog domaćina.\npridružite se [broj sastanka]\nPridruživanje Webex sastanku > pridruživanje brojem sastanka\nPrikazuje vezu "Pridruži se sada" koju možete da koristite za pridruživanje planiranom Webex sastanku.\nPostavke > Saznajte više\nPrikazuje vezu do članka pomoći o Cisco Webex sastancima za radno mesto.\nPostavke > Prikaži URL adrese Webex lokacija sastanaka\nPrikazuje vašu ličnu Webex lokaciju.\npersonalsite [URL adresa lične WebEx lokacije]\nPostavke > postavljanje URL adrese Webex lokacije sastanaka\nPostavlja URL adresu Webex lokacije za ličnu Webex lokaciju.\nuspostavljanje početnih vrednosti personalsita\nUklanja VAŠU ličnu URL adresu Webex lokacije. Veze ka sastancima koristiće URL adresu Webex lokacije grupe.\nObjava veze ka zakazanom sastanku webeksa\nU grupno ćaskanje unesite @webex , a zatim izaberite bota Cisco Webex Meetings.\nUnesite join [broj sastanka].\nSvi članovi grupe dobijaju poruku sa vezom za Webex sastanak.\nKomande za grupne poruke sa botom Cisco Webex meetings\nU grupnim porukama možete da koristite sledeće komande.\nDa biste koristili ove komande, unesite Webex, izaberite bota Cisco Webex Meetings, a zatim otkucajte komandu. Na primer, da biste koristili komandu za pridruživanje koja deli vezu koju grupa može da koristi za pridruživanje sastanku u ličnoj sobi, unesite @Cisco Webex sastanci pridruže.\nPrikazuje URL adresu Webex lokacije grupe.\nAko URL adresa Webex lokacije grupe nije postavljena, bot koristi URL adresu Webex lokacije zajednice koju je postavio administrator sistema.\ngroupsite [url adresa webex lokacije grupe]\nPrimer: grupno groupsite.webex.com\nPostavlja URL adresu Webex lokacije za vašu grupu.\nuspostavljanje početnih vrednosti grupnog ujeda\nUklanja URL adresu Webex lokacije grupe.\nDeli vezu koju grupa može da koristi za pridruživanje sastanku u ličnoj sobi.\nDeli vezu koju grupa može da koristi za pridruživanje sastanku u ličnoj sobi drugog domaćina.\nDeli vezu koju grupa može da koristi za pridruživanje planiranom Webex sastanku.\npridružite se @[Korisničko ime na radnom mestu]\nDeli vezu koju grupa može da koristi za pridruživanje sastanku u ličnoj sobi korisnika na radnom mestu.\nKontaktiranje podrške se razlikuje u zavisnosti od Webex lokacije i dobavljača usluga. Ako ste Webex sastanke kupili preko partnera ili prodavca, obratite se njihovoj pomoći za pomoć. Pogledajte sledeći članak da biste se za korake obratiti odgovarajućem pultu za pomoć: https://help.webex.com/article/WBX162\nUkoliko imate bilo kakve povratne informacije o Cisco Webex sastancima za radno mesto putem Facebook-a, pošaljite nam ih webex-facebook-app-feedback@cisco.com.\nDodavanje integracije Cisco Webex sastanaka na radno mesto\nAko ste administrator sistema, koristite neki od sledećih metoda da biste instalirali integraciju Cisco Webex sastanaka za radno mesto. Nakon instaliranja integracije, svi korisnici u zajednici na radnom mestu moći će da koriste Cisco Webex Meetings bot.\nKliknite na dugme Konfiguriši na radnom mestu i sledite uputstva.\nDok ste prijavljeni na radno mesto kao administrator sistema, idite na administrativnu tablu, azatim na levoj strani izaberite stavku Integracije.\nKliknite na ikonu plus (+) pored Cisco Webex sastanaka , azatim kliknite na dugme Instaliraj.


Prijava nelegalnih ispusta otpadnih voda Rudnika uglja Pljevlja | Najnovije vijesti iz Pljevalja\nPrijava nelegalnih ispusta otpadnih voda Rudnika uglja Pljevlja\nNajnovije vijesti\t 6. фебруар 2014. admin\nPljevaljska eko patrola: Prijava nelegalnih ispusta otpadnih voda Rudnika uglja Pljevlja\nNVO „Da zaživi selo“, u okviru aktivnosti na projektu „Pljevaljska eko patrola“, je zabilježilo društvenu neodgovornost Rudnika uglja Pljevlja, prema rijeci Ćehotini. Naime, radi se o nelegalnom i direktnom ispuštanju otpadnih voda iz Rudnika uglja Pljevlja u korito rijeke Ćehotine. Ove nelegalne aktivnosti su konstantne, i NVO „Da zaživi selo“ ih je još prošle godine prijavljivala Upravi za inspekcijske poslove Crne Gore, preko Službe za zaštitu životne sredine Opštine Pljevlja. Sada su im se obratili direktno, kao i Agenciji za zaštitu životne sredine. Primjer društveno neodgovornog ponašanja zabilježen je dana 04.02.2014. godine u 12.05 časova, na mjestu gdje rijeka Ćehotina ističe iz brda Pliješ. Na samom mjestu isticanja nalazi se više cijevi, koje služe za direktno izbacivanje otpadnih voda u korito Ćehotine. Ove otpadne vode vidljivo zamućuju i zamuljuju vodu, i negativno utiču na živi svijet ove rijeke.\nOvom prijavom NVO „Da zaživi selo“ apeluje da se Uprava za inspekcijske poslove i Agencija za zaštitu životne sredine angažuje na što bržem rješavanju ovog problema, jer rijeka Ćehotina ne može više sama da se bori za opstanak.\nOva organizacija navodi i Termoelektranu Pljevlja i Rudnik olova i cinka Šuplja stijena kao društveno neodgovorne firme, po pitanju zagađenja rijeke Ćehotine, usled ispuštanja otpadnih voda u njeno korito. Ovih dana je i rijeka Vezišnica bila u nekoliko navrata skroz bijela od otpadnih voda Termoelektrane Pljevlja, ali volonteri ove organizacije nijesu stigli u pravo vrijeme na mjesto ispuštanja otpadnih voda, jer se one ispuštaju sporadično i kada se primjete nizvodno, one su već istekle iz izvora zagađenja.\nPo brojnosti izvora zagađenja, količini otpadne vode i masenom unosu zagađenja u pljevaljske vodotoke, izdvajaju se Rudnik uglja Pljevlja, TE “Pljevlja“ sa pratećim pogonima i kompleksom objekata šljake i pepela i Rudnik olova i cinka Šuplja stijena u Šulima. U godišnjem unosu približno oko 50% otpadnih voda otpada na Rudnik uglja Pljevlja, 25% na TE “Pljevlja“, 20% na otpadne vode iz gradske kanalizacije, a na sve ostale zagađivače oko 5% količine otpadnih voda. (ovo su podaci iz zvaničnog Izvještaja o stanju životne sredine u opštini Pljevlja, za period od 2008. do 2012. godine, urađen od strane Službe za zaštitu životne sredine Opštine Pljevlja)\nNa osnovu ovih podataka, iz NVO “Da zaživi selo” apeluju na pljevaljske zagađivače da rješavaju probleme svojih otpadnih voda, jer planiranim rješavanjem problema otpadnih voda iz gradske kanalizacije, usled izgradnje kolektora i sistema za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda, rešava se samo 20 % problema svih otpadnih voda koje dospijevaju u Ćehotinu. Budući sistem za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda neće uključivati i otpadne vode pljevaljskih zagađivača, na koje otpada ostalih 80 % otpadnih voda.