Glišić u klin Gvozdenović u ploču | VAmedia - info portal\nGlišić u klin Gvozdenović u ploču\n12/08/2016 12/08/2016 Нема коментара на Glišić u klin Gvozdenović u ploču\nRad, reforme I posvećenost poslu osnovne su programske preporuke SNS-a. Dok Darko Glišić predsednik IO SNS-a tvrdi da nema vremena za odmore I pauze u radu gradonačelnik Slobodan Gvozdenović ne haje mnogo za savete partije I Glišića I samo dva meseca po imenovanju najavio odlazak na odmor.\nU gostovanju na Vujić televiziji 25. aprila 2016. godine predsednik IO SNS-a Darko Glišić kaže : “Od maja 2012. godine kada sam imenovan , od tog dana , svaki dan smo moj zamenik I ja radili bez dana odmora . Ovde Gvozdenoviću nema letovanja, neka zaboravi na more . Kakvo crno more. Ja to prvo leto nisam uzeo ni slobodan dan . Čitavo leto sam radio u opštini I subotom I nedeljom”.\nU daljem govoru Glišić kaže da je takav rad I dao ozbiljne rezultate te I da na drugi način nije ni moguće obavljati takvu dužnost.\n“Ako prvi njegov potez bude da u prvim mesecima planira aranžman negde na moru , bolje da bira nešto drugo da radi”, zaključio je Glišić, očito očekujući posvećenost radu nalik njegovom.\nNe može se reći da Gvozdenović nije radio. Primio je fudbalere, otvorio karavan Moja Srbija, priredio prijem za novinare, otvorio šahovski turnir, Poštu u Petnici, primio valjevske djake I govorio na dodeli srebrnjaka djacima u Centru za kulturu, razgovarao sa episkopom Milutinom, razgovarao sa Hemofarmom o ulasku u Dom zdravlja , primio rvače, primio Ravnogorce, otvorio Petrovdanske dane, bio sa prvoborcima, otvorio Dane kupine, otvorio Tešnjarske večeri , primio Dragana Šormaza, Bugare I Slovence.\nU medjuvremenu održane su tri sednice Skupštine na kojima je u par navrata govorio I nekoliko sednica Veća na kojima je čitao dnevni red.\nUmoran ili ne jasno je da preporuke iz vrha partije ne dopiru do Gvozdenovića. Šta o odmorima I aranžmanima misli Glišić već je jasno pa samim tim jasno je I da Gvozdenović ima samo svoje vizije rukovodjenja gradom i sopstvenog rada. A u njih se izgleda ne smeju mešati oni koji su već ostvarili dobre rezulatate.\nValjevo ima pravi brend- Ajhinger


TUŽILAŠTVO ZATRAŽILO KAŽNjAVANjE OPTUŽENOG U SKLADU SA ZAKONOM | SRNA\nTUŽILAŠTVO ZATRAŽILO KAŽNjAVANjE OPTUŽENOG U SKLADU SA ZAKONOM\nSARAJEVO, 14. OKTOBRA /SRNA/ - Na suđenju nekadašnjem komandantu Trećeg korpusa takozvane Armije BiH Sakibu Mahmuljinu za zločine nad zarobljenim srpskim civilima i vojnicima na području Zavidovića i Vozuće 1995. godine, Tužilaštvo BiH danas je zatražilo od Suda da kazni optuženog u skladu sa zakonom, jer smatra da su njihovi dokazi potvrdili sve relevantne činjenice iz proširene optužnice, a brojna svjedočenja da je bio uključen u formiranje odreda "El mudžahedin".\nTužilac Sedin Idrizović je u završnoj riječi naveo izjave brojnih svjedoka, među kojima su i pripadnici Trećeg korpusa, koji su potvrdili da je Mahmuljin bio uključen u formiranje odreda "El mudžahedin", te da je bio informisan o otimanju, zlostavljanju i ubijanju zarobljenih srpskih vojnika i civila.\n"Zadatak Trećeg korpusa bila su operativna dejstva na području Vozuće, a njegov komandant je donio odluku o upotrebi odreda `El mudžahedin` za izvršenje najtežih zadataka, prvenstveno probijanje neprijateljskih linija i obezbjeđivanje daljih nesmetanih borbenih dejstava", naveo je Idrizović.\nOn je dodao da je Mahmuljin uspostavio efektivan sistem funkcionisanja u svojim jedinicama, pa i u odredu "El mudžahedin" u kojem je njegov autoritet bio neupitan, te da je podržavao njihovo karakteristično praktikovanje vjere.\nTužilac je naglasio da su preživjeli svjedoci potvrdili da je Mahmuljin bio upoznat da su pripadnici odreda u akciji "Proljeće 95" zarobili 11 pripadnika Vojske Republike Srpske i više od mjesec dana ih držali u nečovječnim uslovima, nakon čega su ih predali Vojnoj policiji u Zenici.\nIdrizović je naveo da je ovaj ozloglašeni odred, koji se smatrao pripadnicima takozvane Armije BiH, 10. septembra 1995. od muslimanske vojske oteo 54 srpska zarobljenika, od kojih su tri žene razdvojene od muškaraca, i odvedeni u logor Kamenica.\n"U protokolu komandanta za bezbjednost navedeno je da je komandant korpusa bio upoznat o otimanju, zarobljavanju i zlostavljanju ovih zarobljenika, što su potvrdili i njegovi podređeni tokom svjedočenja", rekao je tužilac.\nOn je podsjetio Sudsko vijeće na svjedočenje bivšeg pripadnika odreda "El mudžahedin" koji je ispričao da je u logoru na 13. kilometru, u rejonu razmještanja, izvršen pravi pokolj zarobljenih noževima i motornim pilama, da je jedan bio obješen na trešnju, da su neki vezani ležali na travnjaku, te da je od 10 zatvorenih u jednoj kući jedan prešao na islam.\n"Ubijene su držali zaključane u kući sa zakovanim prozorima, a kada se počeo širiti neprijatan miris stavljeni su u kamione i odvezeni. Logor se nalazio pored puta kojim su prolazili vojnici raznih jedinica i mogli su vidjeti šta se dešava", citirao je tužilac iskaz svjedoka.\nTužilac je u 20 tačaka naveo sve činjenice koje potvrđuju da je Mahmuljin bio nadređen odredu "El mudžahedin", da je bio u sastavu Trećeg korpusa i koristio njihov pečat, grb i zastavu. Naglasio je da je izdavao naredbe koje je odred kontinuirano izvršavao.\n"Odred `El Mudžahedin` je, prema iskazima svjedoka, logistički bio podržan iz vojne baze Trećeg korpusa, a operacije `Proljeće 95` i `Fars 95` ne bi mogle biti izvedene bez artiljerijske, inžinjerijske i sanitetske podrške", naveo je Idrizović.\n"Odred `El mudžahedin` bio je popunjen 110 odsto. Njegovi pripadnici nisu dostavljali prava imena zbog straha za ličnu i bezbjednost njihovih porodica koje su ostale u zemlji iz koje su došli. Oni su obučavali vojnike Trećeg korpusa i pohađali školu za oficire. Prisustvovali su sastancima i referisanjima kod nadležnih komandanata uoči izvođenja borbenih dejstava", naveo je tužilac.\n"Komandant se ne može osloboditi odgovornosti ako ništa nije učinio. Njegova dužnost je da izdaje naređenja koja će spriječiti zločine i da ih prijavi nadležnim organima", rekao je Idrizović.\nOptužnica tereti Mahmuljina da, kao komandant Trećeg korpusa u čijem sastavu je djelovao i odred "El mudžahedin", nije ništa preduzeo da spriječi zločin pripadnika tog odreda nad zarobljenim srpskim civilima i vojnicima tokom vojne akcije na širem području Zavidovića i Vozuće 1995. godine.\nPrema optužnici, pripadnici odreda "El mudžahedin" su od jula do septembra 1995. godine ubili najmanje 55 zarobljenih srpskih civila i pripadnika Vojske Republike Srpske.


Rizik od kursnih razlika pod kontrolom\nDatum objave: 03.10.2019 10:45 | Autor: Ministarstvo finansija\nKao što je poznato, ukupno ugovorena vrijednost radova za izgradnju prioritetne dionice autoputa Smokovac-Uvač-Mateševo utvrđena je Ugovorom o projektovanju i izgradnji autoputa, zaključenog između Ministarstva saobraćaja i kineske kompanije CRBC, i iznosi 809,6 mil. eur. Od navedenog iznosa 85% sredstava obezbijeđeno je kroz zajam sa kineskom EXIM Bankom, dok je 15% predviđeno iz državnog budžeta ili drugih izvora finansiranja.\nKreditni aranžman sa kineskom EXIM bankom zaključen je na iznos od cca. 944 miliona USD, sa periodom otplate od 20 godina, koji uključuje 6 godina grejs perioda i kamatnu stopu od 2%. Otplata kredita vršiće se polugodišnje, počevši od jula 2021. godine, a godišnje obaveze po osnovu otplate glavnice iznosiće oko 67,5 miliona USD.\nVažno je napomenuti, za samu realizaciju prioritetne dionice autoputa, da je Ugovorom o projektovanju i izgradnji definisan kurs EUR/USD u odnosu od 1:1.3718 i odnosi se na izvršenje obaveza po osnovu pomenutog ugovora. Ugovorom je definisano da će se fakture po osnovu izvršenih radova plaćati po navedenom kursu EUR/USD, zbog čega se može konstatovati da sama cijena izgradnje dionice neće rasti.\nŠto se tiče samog Ugovora o kreditu, on je zaključen u dolarima i pod uticajem je kretanja odnosa dolara i eura. Kurs se od momenta zaključenja Ugovora mijenjao, i trenutno je niži od zaključenog. Po procjenama eksperata, u narednom periodu očekuje se njegova promjena i rast eura, međutim, koliki će iznos sredstava Država na kraju otplatiti, zavisiće od kretanja valuta na međunarodnom tržištu.\nU svakom slučaju, važno je razjasniti da, ako godišnje dospijeva oko 67,5 miliona USD, i dolari se kupuju na tržištu o roku dospijeća, ili približno tom datumu, tek tada se može govoriti o kursnim razlikama i dodatnim troškovima. Međutim, čak i tada, ukupan gubitak ili dobitak po osnovu kursnih razlika može biti poznat tek na kraju otplate kredita 2035. godine, kada se sagleda cjelokupan iznos otplate u eurima, kao domaćoj valuti, imajući u vidu da se tokom vremena kurs može dalje mijenjati.\nU cilju stvaranja pretpostavki za zaštitu od valutnog rizika, Država je preduzela aktivnosti da se zaštiti od pomenutog rizika, kako bi imala što manje troškova u pogledu otplate duga. U toku su pregovori sa 6 banaka u cilju pripreme i usaglašavanja sveobuhvatne pravne dokumentacije, koja bi u konačnom dovela do zaključivanja ISDA sporazuma, koji će predstavljati pravni osnov za realizaciju hedžing transakcije u momentu kada se procijeni da je situacija najpovoljnija za Crnu Goru.\nVeoma važan element cijelog procesa je odabrati trenutak koji ukazuje na situaciju koja je najpovoljnija za Crnu Goru. U praksi to znači da Ministarstvo razmatra najpovoljniji i najsigurniji model zaštite od valutnog rizika, u odnosu na projekcije kursa euro-dolar, trenutne i buduće razlike u kamatnim stopama izmedju eura i dolara, i pokušava da kvantifikuje poboljšanje kreditnog profila države koji je svake godine sve bolji i bolji. To znači da uslovi od prije 5 godina ne bi bili automatski bolji jer su makro-ekonomski pokazatelji tada bili nepovoljniji nego danas. Takođe, ukoliko se trend pada kamatnih stopa nastavi, a crnogorska ekonomija nastavi stabilan rast, mogu se očekivati još bolji uslovi u budućnosti. Stoga, Ministarstvo odgovorno pristupa odabiru pravog rješenja za zaštitu od valutnog rizika koje će biti odrađeno u trenutku i na period za koje Ministarstvo i banke budu saglasni da su najoptimalniji za državne finansije.\nTakođe, s obzirom da je crnogorska ekonomija u zamahu i da raste najbrže u regionu godinama, da se očekuje povećanje kreditnog rejtinga, smanjuju se troškovi zaduživanja i padaju kamatne stope generalno, to sve ide u prilog činjenici da je kreditni rizik države sve niži i niži, a percepcija investitora sve bolja iz godine u godinu. Stoga, ne bi bilo odgovorno ni prije 5 godina, a ni danas, zaključivati ugovore o zaštiti valutnog rizika na cijeli rok trajanja kredita jer postoji veliki broj varijabli koji se stalno mijenjaju i ne postoji prosta formula kako to izvesti. Zato Ministarstvo finansija stvara zakonski okvir za trgovanje finansijskih derivata koji uključuju i hedžing, a takođe, pregovara već određeni period sa komercijalnim bankama, u cilju zaključenja ISDA sporazuma, kako je već opisano.\nNeadekvatno je množiti cijeli dug u eurima ili dolarima po današnjem kursu i to predstavljati kao gubitak u realnom vremenu, kada to u praksi nije tačno. Isto tako, da je kurs euro dolara otišao na drugu stranu, bilo bi neodgovorno da se kaže da se trošak izgradnje autoputa smanjio, jer stvarnog benefita, u novcu ne bi bilo, jer se, ponavljamo, konačne analize mogu praviti tek nakon otplate 2035. godine.\nNa taj način, moglo bi se isto tako reći da je Crna Gora uštedjela na izgradnji prioritetne dionice auto puta nekih 178 miliona eura, iz razloga što je u momentu zaključenja ugovora, računajući kurs EUR/USD, po Ugovoru o projektovanju i izgradnji, po kojem se plaćaju sve fakture, iznosi 688 miliona eura, a sada je, po trenutnom kursu, taj iznos 866 miliona eura (EUR/USD1,09).\nUkoliko se posmatra tvrdnja da su obaveze po osnovu autoputa veće za 124 miliona eura, kako to tvrde neki mediji, a da su, sa druge strane, uštede po istoj logici 178 miliona eura, dolazimo do računice da je trenutna ušteda na izgradnji autoputa oko 54 miliona eura.\nIz tog razloga, kod ovih transakcija ne treba se baviti neadekvatnim obračunima, već sačekati da se vidi ukupan iznos svih troškova po okončanju otplate kredita.\nImajući u vidu sve gore navedeno, određeni troškovi koji nastaju po osnovu kursnih razlika, možemo reći, kompenzuju se kroz fiksni kurs koji je utvrđen Ugovorom o projektovanju i izgradnji, tako da je vrlo upitno da li postoje i u kom obimu dodatni troškovi, po osnovu promjene kursa.\nImajući u vidu takav princip računanja, kakav smo vidjeli u medijima tokom prethodnih dana, Crna Gora je u plusu što se tiče izgradnje autoputa. Iz navedenih razloga trebalo bi izbjegavati ovakav vid obračuna i bombastičnih naslova jer stvaraju lažnu sliku većih gubitaka pri izgradnji autoputa, jer se po istom principu mogu pokazati i uštede i dobitak koji država ostvaruje po osnovu ovog projekta.\nKada posmatramo valutnu strukturu duga u zemljama u okruženju, 74% javnog duga Srbije je u stranoj valuti, u Hrvatskoj 66,5%, u Bosni i Hercegovini 41,4% duga, dok je u Crnoj Gori oko 20% duga podložno promjenama valutnog kursa. Iz navedenog se vidi da ni zemlje u okruženju nisu imune na promjene koje se dešavaju na tržištu valute, a da sa druge strane, Crna Gora vodi računa o svojoj izloženosti kada su u pitanju pomenuti rizici.\nKada se posmatra odnos dolara i eura u ovom trenutku, on je trenutno manje povoljan za Državu ali se očekuje promjena kursa na tržištu kako bi došlo do poboljšanja kursa u korist eura. U tom smislu Ministarstvo finansija će nastaviti da radi na praćenju kretanja deviznog kursa –tržišta valuta, i nastojaće da zaključi hedžing aranžman u trenutku koji bude najpovoljniji za Crnu Goru.


Donesen novi pravilnik za predškolske ustanove u Srpskoj Donesen novi pravilnik za predškolske ustanove u Srpskoj\nObjavljeno: 8. 9. 2019 u 13:37h


Gregor Ackermann – Specijalist\nGregor Ackermann tri godine je proveo na poziciji mobile media managera za Europa Press Holding. Na tu poziciju je došao s mjesta voditelja razvoja portala jutarnji.hr. Bavi se mobilnim portalima, mobilnim sadržajem, bazama podataka, SMS, MMS i e-mail direktnim marketingom, aplikacijama za pametne telefone, interakcijom s korisnicima, dizanjem branda i sl. U skorije vrijeme pokrenuo je svoju tvrtku koja se bavi razvojem web portala.


Policija uhapsila 139 osoba, među njima i Kragujevčanin – “pao” zbog marihuane i hašiša - InfoKG\nArhiva » Vesti » InfoKG 04.12.2017\nInfoKG ponedeljak, 4. decembar 2017. | InfoKG\nKragujevčanin M. T. (1981) uhapšen je, pošto je policija od njega zaplenila 5,4 kilograma marihuane i 570 grama hašiša. Osumnjičeni će uz krivičnu prijavu biti priveden Višem javnom tužilaštvu.\nInače, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova su u više odvojenih akcija prethodnih dana uhapsili 139 osoba na teritoriji naše zemlje, zbog sumnje da su počinili krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavlјanje u promet opojnih droga i nedozvolјena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nZbog posedovanja narkotika radi njihove dalјe prodaje uhapšeno je 96 osoba od kojih je oduzeto ukupno 128,5 kilograma opojne droge, a otkriveno je i sedam laboratorija za proizvodnju različitih narkotika.\nZbog nedozvolјenog posedovanja ili nošenja oružja uhapšene su 43 osobe, a kod njih je, između ostalog, pronađeno 14,5 kilograma eksploziva, dva ručna raketna bacača "zolјa", 56 pušaka, 36 pištolјa i revolvera i šest bombi.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Tužilaštvo Marihuana


5 situacija kada i najsnažnije žene odustaju: Ponekad moramo znati da se zaustavimo!\nVreme je da kažemo "dosta je"\nZanimljivosti 26.05.2018. - 09:58h Autor: Zadovoljna.hr\nMožda se ponosite time što ste snažna žena koja nikada ne odustaje uprkos okolnostima koje su protiv vas, ali u određenim situacijama to bi ipak trebalo da uradite - za svoje dobro.\nUpornost i ulaganje truda bez obzira na ishod jeste za pohvalu, ali ponekad jednostavno moramo naučiti reći: "Dosta je!"\n1. … shvatite da neće biti bolje.\nBez obzira na to radi li se o neprijatnoj situaciji na poslu ili u ljubavnom odnosu, pre ili kasnije dođe trenutak u kojem osvestimo činjenicu da za naš problem jednostavno nema rešenja. Snažne žene u tim trenucima često pokušavaju promeniti nepromenjivo, ali takvim ponašanjem zapravo sebi nanose štetu. Moramo prestati da uveravamo same sebe da će možda biti drugačije kada nam i intuicija govori da se to nikada neće dogoditi. U takvim situacijama moramo se "predati".\n6 stvari u kući koje utiču na vašu sreću i uspeh: Uradite ovo i sve će krenuti na bolje!\n2. … zbog svega pati vaše zdravlje.\nČak i kada se stopostotno dajemo u pozitivnim situacijama, to nas iscrpljuje. Isto ponašanje u negativnim situacijama ima još veći uticaj na naše psihičko i fizičko zdravlje. Kada se psihički ili fizički osećate izmoreno zbog truda koji ulažete u rešavanje određenog problema i kada vaše telo jasno pokazuje da mu je dosta, tada je vreme za odustajanje jer ništa nije vredno ugrožavanja vlastitog zdravlja.\n3. … shvatite da vaš trud nikada neće biti nagrađen.\nKada je u pitanju posao, teško se odlučujemo na rizik. Želimo zadržati svoje radno mesto pod svaku cenu, čak i kada osećamo da se naš rad ne ceni. Međutim, to ne znači da nestaje naša želja za napredovanjem i usavršavanjem. Ako ste primetili da vaš trud i zalaganje nikada neće biti nagrađeni ili često neko drugi preuzima zasluge za vaš uspeh, možda biste ipak trebali rizikovati i otići sa tog radnog mesta. Jedno je sigurno – ako ostanete tu gde jeste, vaše nezadovoljstvo samo će rasti.\n4. … se vaši prioriteti promene.\nS vremenom se puno toga menja, pa tako i naši ciljevi. Ako određena stvar više nije vaš prioritet, ne morate osećati dužnost da ne odustajete od nje. Posvetite se onome što stvarno želite jer u tome leži ključ dugoročnog zadovoljstva.\n5. … jednostavno niste srećni.\nKada vam je osmeh teško izmamiti na lice, vreme je za preispitivanje svih aspekata vlastitog života. Zavirite u sebe i probajte da shvatite šta (ili ko) koči vašu sreću. Možda koren problema nije samo u tome, nego i u činjenici da ne znate u pravo vreme odustati od pogrešnih stvari ili ljudi.\nDosta jePrekidUpornostUlaganjeTrudUspehZdravljeSnažna žena


Polinezija - Wikipedia\nPolinezija je prema općoj definiciji sastavljena od ostrva koji se nalaze unutar trokuta\nPolinezija (grč. πολύς mnogo, νῆσος ostrvo), naziv za ostrvske skupine u Tihom okeanu istočno od Melanezije i Mikronezije. Polineziju čini preko 1.000 ostrva raštrkanih preko središnjeg i južnog dijela Tihog okeana, a najvažnije su ostrvske skupine Ellice, Phoenix, Samoa, Tonga, Tokelau, Cook, Société, Marquises, Tuamotu, Tubuai, Rapa Nui, Sala-y-Gomez i Ekvatorska ostrva. Ostrva su koralnog i vulkanskog porijekla. Na području Polinezije većinu stanovništva čine Polinezijci. Veće ekonomsko značenje imaju Havajska ostrva i arhipelag Samoa. Brojna polinezijska ostrva se nalaze pod upravom SAD, Velike Britanije, Novog Zelanda i Francuske.\n6 Ostrvske skupine\n6.1 Također pogledajte\nNaziv "Polinezija" prvi je skovao Charles de Brosses 1756. godine kako bi označio sva ostrva u Pacifiku. Godine 1831. Jules Dumont d'Urville je u svom predavanju u Pariskom geografskom društvu predložio ograničenje upotrebe naziva Polinezija, te je uz njega uveo još dva naziva, Mikronezija i Melanezija. Ova podjela na tri različite tihookeanske subregije ostala je u raširenoj upotrebi do danas.\nPolinezija se može geografski opisati kao trokut čije vrhove čine Havaji, Novi Zeland i Uskršnje ostrvo. Ostale glavne ostrvske skupine smještene unutar polinezijskog trougla su Samoa, Tonga i razni ostrvski lanci koji formiraju Kukova ostrva i Francusku Polineziju. Izvan ovog velikog trougla nalaze se polinezijska ostrva Rotuma (pripada Fidžiju) i Tuvalu.\nPolinezija je u biti antropološki termin koji se odnosi na jedan od tri dijela Okeanije (ostali su Mikronezija i Melanezija), a čije je pretkolonijalno stanovništvo općenito pripadalo jednoj etnokulturnoj porodici kao posljedica vijekovnih maritimnih migracija. Kasnije su stigli zapadnjaci (maritimnije migracije) koji su naizmjenično zlostavljali, porobili i izmješali se sa stanovništvom.\nKarta američke Polinezije, 1851\nŠirenje lončarstva i domaćih životinja u Polineziji povezuje se s kulturom Lapita, koja se 1600-1200. p. n. e. započela sa Nove Gvineje širiti istočno sve do Fidžija, Samoe i Tonge. Tokom tog vremena razvili su se aspekti polinezijske kulture posebno na ostrvima Samoa i Tonga. Oko 300. p. n. e. ovaj novi polinezijski narod proširio se sa Samoe i Tonge na Kukova ostrva, Tahiti-nui, Tuamotus i Hive. Patrick Kirch i Marshall Weisler potvrdili su to nakon što su na bazaltnim artefaktima pronađenima na oba ostrva obavili fluorescentno datiranje X-zrakama. Oko 300. godine ili ranije Polinezijci su otkrili i naselili Uskršnje ostrvo. To je potvrđeno arheološkim dokazom te uvođenjem flore i faune, koja je u skladu sa tropskom indonezijskom kulturom, na ovo netropsko ostrvo. Polinezijci su naselili Havaje oko 400., a Novi Zeland oko 1000. godine.\nDomorodačka kultura Polinezije[uredi | uredi izvor]\nPolinezija se dijeli na dvije različite kulturne grupe: istočnu i zapadnu Polineziju. Kultura zapadne Polinezije uslovljena je visokim populacijama. Ona ima jače institucije braka, te dobro razvijenu sudsku, monetarnu i trgovačku tradiciju. Obuhvata ostrvske skupine Tongu, Samou i polinezijska periferna ostrva.\nIstočne polinezijske kulture visoko su se prilagodile manjim ostrvima i atolima uključujući Kukova ostrva, Tahiti, Tuamotus, Marquesas, Hawaii i Uskršnje ostrvo. Velika ostrva Novog Zelanda prvi su naselili istočni Polinezijci koji su svoju kulturu prilagodili netropskoj okolini. Antropolozi istočni polinezijski sistem srodnosti nazivaju havajskim sistemom. Religija, poljoprivreda, ribolov, predviđanje vremena, konstukcija katamarana i navigacija bile su visoko razvijene vještine jer je stanovništvo na čitavom ostvru moglo ovisiti o njima. Trgovina se sastojala od luksuznih i zemaljskih predmeta. Mnoga nisko položena ostrva mogli su pretrpjeti ozbiljnu glad ako je njihove vrtove zatrovala sol iz olujnih valova koje su uzrokovali hurikani. U tim slučajevima ribolov, primaran izvor proteina, ne bi ublažio nestašicu energije hrane. Pomorci su bili posebno poštovani, a svako je ostrvo imalo navigacijsku kuću sa brodogradilišnim područjem.\nPolinezijska naselja se mogu podijeliti u dvije kategorije: zaselak i selo. Veličina naseljenog ostrva određivala je da li će se zaselak izgraditi ili ne. Veća vulkanska ostrva obično su imali zaseoke zbog mnogih zona koje su se na ostrvu mogle podijeliti. Hrana i resursi bili su obilniji, pa su se osnivala naselja od četiri ili pet kuća (obično s vrtovima) kako ne bi bilo preklapanja među zonama. Sela su, nasuprot njima, bila izgrađena na obalama manjih ostrva i sastojala su se od trideset ili više kuća. Obično su bila utvrđena zidovima i palisadama napravljenim od kamena i drva. Zbog jake spremnosti u prihvaćanju novih ideja i zahvaljujući relativno velikom broju kršćanskih misionara na ostrvima, Polinezijci su spremno prihvatili kršćanstvo.\nSvi polinezijski jezici pripadaju okeanijskoj jezičnoj porodici, podgrani austronezijske jezične porodice.\nEkonomija Polinezije[uredi | uredi izvor]\nUz izuzezak Novog Zelanda, Havaja i teritorija pod stranom upravom, većina polinezijskih ostrva ostvaruje svoje prihode od stranih pomoći i pošiljki iz drugih zemalja. Mnoga polinezijska mjesta poput Uskršnjeg ostrva nadopunjuju tu pomoć novcem iz turizma. Neke zemlje imaju neuobičajene izvore prihoda poput Tuvalua koji trguje svojom internet domenom '.tv', koja se nalazi na samom vrhu internetskih domena.\nPrimorski razvitak[uredi | uredi izvor]\nU doba kada su evropski mornari plovili pratnjom obalne linije po dnevnom svjetlu, Polinezijci su plovili nepreglednim prostorom Tihog okeana. Polinezija se sastoji od ostrva raspršenih širom trouglastog područja čije su stranice dugačke više od šest hiljada kilometara. Vrhove tog trougla čine Havajska ostrva, Uskršnje ostrvo i Novi Zeland. Čitav prostor tog trougla naseljen je jednim narodom jedinstvene kulture i jezika. Oni su koristili čitav raspon navigacijskih tehnika uključujući upotrebu zvijezda, kretanje okeanskih struja, obrasce valova, interferentne obrasce zraka i mora koje uzrokuju ostrva i atoli, let ptica, vjetrove i vrijeme.\nSmatra se da je izvorna polinezijska migracija slijedila sezonske puteve ptica. Ne samo da polinezijska usmena tradicija stavlja važnost na let ptica, već se i na obalama nalaze oznake dosega koje ukazuju na udaljena ostrva u liniji s tim preletnim putevima. Ruta koja se koristi od Tahitija do Novog Zelanda slijedi migracije dugorepe kukavice kao što se putovanje od Tahitija do Havaja podudara sa stazom tihookeanske zlatne preslice i tahićanskog pozviždača. Polinezijci su poput ostalih pomorskih naroda bili poznati po upotrebi ptica koje su brzo pronalazile obalu. Oni bi obično sa sobom uzeli jednu pticu iz porodice Fregatidae. Ptice iz te porodice odbijale su sletjeti na vodu jer bi njihovo perje postalo natopljeno, pa ne bi mogle poletjeti. Kada su Polinezijci mislili da se nalaze blizu obale pustili bi pticu koja bi letjela prema kopnu ili bi se vratila na čamac.\nPolinezijci su bili prvi ljudi koji su navigaciju pomoću zvijezda razvili u finu umjetnost. Oni su koristili pelorus (budalasti kompas) s prikazom trideset dviju tačke, kojeg su vjerovatno preuzeli od Arapa prije nego što su iz Indije krenuli u kolonizaciju Tihog okeana. Pelorus je imao oznake za zvijezde koje su izlazile i zalazile na horizontu u gotovo jednako raspoređenim tačkama. Polinezijci su zamišljali nebo kao unutrašnjost kupole na kojem se zvijezda kretala duž staze koja prolazi preko određenih ostrva. Poznavali su više od sto pedeset zvijezda. Svakoj zvijezdi je dato ime, te se znalo mjesto i vrijeme njenog izlaska i zalaska, te preko kojih ostrva prelazi. Stoga su polinezijski moreplovci mogli ploviti prema zvijezdi za koju su znali da se privremeno nalazi nad njihovim odredištem. Kako se zvijezda s vremenom pomicala prema zapadu oni su zakretali brod prema zvijezdi koju su slijedili, jer bi se zvijezda onda kretala nad ciljanim ostrvom. Polinezijci su pelorusom i vlastitim impresivnim znanjem mogli slijediti najkraću rutu hiljadama milja bez ikakve instrumentacije ili karte. Zakretanjem kormila prema određenoj zvijezdi oni su zapravo slijedili veliku kružnicu do svog odredišta. Ova metoda je u principu savršenija od navigacije kompasom.\nPolinezijci su u navigaciji također koristili valove i valovite formacije. Mnoga naseljiva područja Tihog okeana su skupine ili lanci ostrva (ili atola) koji su grupisani u lance duge stotine kilometara. Takvi lanci imaju predvidive učinke na okeanske valove i struje koji slijede okeanske jarke. Polinezijci su naučili učinke koje su razna ostrva imala na oblik, smjer i kretanje morskih valova i struja, te su ih mogli prepoznati kao orijentire. To je bilo jako važno jer je dubina Tihog okeana učinila mjerenje dubine beskorisnim. Polinezijci su također mogli locirati ostrva pomoću određenih formacija oblaka jer se plitka voda reflektirala na njihovoj donjoj strani. Budući da Polinezijci nisu crtali karte, oni nisu imali riječi za apsolutne mjere udaljenosti. Stoga su vrijeme potrebno za plovidbu između ostrva mjerili u "kanu-danima."\nOstrvske skupine[uredi | uredi izvor]\nDomorodačkoj polinezijskoj kulturi pripadaju sljedeća ostrva i ostrvske grupe, države ili subnacionalne teritorije. Neka ostrva polinezijskog porijekla nalaze se izvan glavnog trougla koji geografski definiraju regiju.\nAmerička Samoa (prekomorska teritorija SAD-a)\nAnuta (na Solomonskim ostrvima)\nKukova ostrva (samoupravna država u slobodnom savezu s Novim Zelandom)\nFrancuska Polinezija ("prekomorska zemlja", francuska teritorija)\nLoyauté ostrva (zavisnost francuske teritorije Nove Kaledonije)\nOntong Java (na Solomonskim ostrvima)\nPileni (na Solomonskim ostrvima)\nRennell (na Solomonskim ostrvima)\nRotuma (ostrvo na krajnjem jugu Fidžija)\nSikaiana (na Solomonskim ostrvima)\nTikopia (na Solomonskim ostrvima)\nTokelau (novozelandska prekomorska teritorija)\nUskršnje ostrvo (dio Čilea, na rapanujskom se naziva Rapa Nui)\nWallis i Futuna (francuska prekomorska teritorija)\nCommons ima datoteke na temu: Polinezija\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Polinezija&oldid=2756013"


Foto aparat Olimpus X40 - fanzo Professional Electronics Expert Team\nPost napisao topaz » 14 Apr 2010, 14:02\nImam ovaj aparat godinu dana ,i s obzirom na svoje potrebe zadovoljava me u potpunosti.Ali imam jedan problem ,čini mi se od prvog dana:Akumulatorske baterije jako kratko traju,svega 10-30 snimaka i zatim ispiše da su baterije prazne!Kupovao sam nove acu-baterije ali ista priča.Do sada sam koristio sledeće tipove acu-baterija:Sanyo Ni-MH2500,HyCell2700 i CamPlus2800 koje sam punio originalnim punjačem dobijenim uz aparat(Sanyo quick-charger),situacija je ista.Da li je to do aparata ili do baterija,zahvaljujem na pomoći:\nPost napisao vlatkocopa » 14 Apr 2010, 22:22\nPokusaj sa drugim punjacem,ja sam imao obratno iskustvo...Hama punjac sa 4 baterije isto Hama,jedva uradim 15-20 fotki(a punjac upali crvenu led u zelenu...znaci pune??Primetio sam da dok su bile na punjacu nisuse ni smlacile)Stavim ih na original Nikon punjac od foto-aparata (greju bogami )i rade bar 50-60 snimaka.Aj sad budi pametan...\nPost napisao topaz » 17 Apr 2010, 22:57\nPost napisao ajduk » 18 Apr 2010, 01:04\nObrati paznju pri kupovini punjivi baterija, koliko para toliko muzike. Evo primet duracell 2650mah na slicom aparatu sam napravio oko 230 fotografija ali sam ih ja oformio i punim ih sa jednosmernom strujom(preporuka je inpulsna jednosmerna) fotografije sa blicom oko 50%.\nSa istim baterijama HP foto aparat posle 30-50 signalizira da sam ih ispraznio do pola ali uspem da napravim jos 60-80 sa blicom.\nVerovatno je problem sa brzim punjacem, logika je sto se sporije pune duze ce da se prazne. Verovatno imas problem sa losim i jeftinim punjacem.Moja preporuka je da ti neko napravi punjac stabilisan sa limiterom struje pa ako i zaboravis da iskljucis punjenje par dana nista se ne dogodi i baterije budu samo malo tople,ja zaboravim i 5-6 dana da iskljucim i elemeni su malo topli i ok.\nI ako ti tema o pravljenju punjaca za baterije zvuci jednostavno nije bas tako jer ko ti bude pravio punjac mora da zna sa kojom strujom da hrani te elemente, za laika nije bitna unutrasnja otpornost elemenata a svaki proizvodjac baterija ima drugacuju otpornost elemenata(zvuci nelogicno zar ne baterije daju napon a ne otpor ali ipak imaju otpor). Potrazi za elemente specifikaciju da bi se upoznao sa strujom punjenja, iz tvoje teme mogu da drugi zakljuce da nije bas tako banalno puniti elemente punjivi baterija. Prva dva praznjenja su dok se foto-aparat ne ugasi pa tek onda punjenje elemenata jer ima primer da nicd elementi imaju memorijsku moc pamcenja napona, ali imam utisak da i nimh elementi imaju memorijsku moc pamcenja napona. Ja koristim redno za limiter struje zicani 3w 3,3 oma otpornik i kako kad na koji ispravljac zakacim elemente, nekad za brzo punjenje je i 5 v ali mi baterije traju jako dugo, mozda ti je signalizacija pada napona na visokom nivou, bavim se fotografijo zato napisa ovoliki tekst.\nPost napisao rubin_miki » 18 Apr 2010, 23:13\nako oces bas kvalitet, SANYO ENELOOP baterije..extra..\nPost napisao topaz » 22 Apr 2010, 07:04\nPost napisao topaz » 02 Avg 2010, 23:08\nDošao sam do zaključka da je signalizacija napona na visokom nivou, odnosno da aparat prijavljuje "baterije su prazne" i prestaje sa radom iako su aku baterije i dalje dovoljnog napona i kapaciteta.Naime,sa lokalnim fotografom sam isprobao svih šest parova aku baterija koje imam i posle rada u mom aparatu i sgnalizacije da su prazne,kod njega i u njegovim aparatima te aku baterije odrade još više desetina pa i stotinu fotografija.Sada je pitanje kako i da li ja to mogu,da u aparatu spustim nivo signalizacije pada napona aku baterija.Zahvalnost i pozdrav kolegama.\nPost napisao Kempi » 14 Sep 2010, 12:34\nKasno videh ovu temu,pa da probam da ti pomognem.Uglavnom svi novi olympus aparati imaju u meniju podesavanje vrste baterije- alkalne ili Ni-MH,pa ako ti je podesen na alkalne....sve ti je jasno.\nZnam iz licnog iskustva,posto u firmi gde radim prodajemo Olympus aparate,punjace,baterije,pa cim vidim nekog da nosi punjac i baterije da reklamira,odmah ga pitam:jel'imas olympus aparat? Donesi ga...\nPost napisao topaz » 05 Okt 2010, 06:59\nPost napisao MELUN » 09 Nov 2010, 10:43\npogledaj da slucajno nije los onaj duguljasti elektroliticki kondenzator\nimao sam isti problem sa PRAKTIKA foto aparatom i resio sam ga tako taj elektroliticki kondenzator nije valjo\nPost napisao topaz » 02 Okt 2011, 22:01\nZadnji post napisao decoli86 « 10 svi 2009, 17:04\nnapisao decoli86 » 29 Apr 2009, 18:36 » u Servisiranje Digitalnih Kamera Fotoaparata\n10 svi 2009, 17:04


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Ministarki važnija posjeta Orenburgu nego škole"\n20. 09. 2021. 16:27 >> 16:29 4\nBježanje od odgovornosti, skupštinskih saslušanja, odgovaranja na pitanje poslanika, uz postavljanje nesposobnih ali i neonacističkih simpatizera na rukovodeća mjesta, uz neprekidna službena putovanja, jedino su po čemu će građani pamtiti ministarku prosvjete, kulture, nauke i sporta Vesnu Bratić, saopštila je danas poslanica Socijaldemokratske partije Draginja Vuksanović Stanković.\nPoslanica SDP-a navodi da Bratić veći dio ovog mjeseca provodi na službenim putovanjima.\n"Navodni "eksperti" u Vladi su svoj posao shvatili prvenstveno kao dobru mogućnost da realizuju neke svoje turističke želje o trošku građana, pa tako stižu od Rusije, preko Japana do Amerike, hodočaste po Svetoj Gori i Izraelu, dok su im puna usta smanjenja troškova i čuvanja budžeta", ocijenila je Vuksanović Stanković.\nIstiče da je zbog učenika i njihovih roditelja potrebno da se resorno ministarstvo pod hitno uključi u rješavanje problema.\n"U sred epidemije korona virusa, kada je već skoro 1000 učenika i desetine nastavnika zaraženo, kada uprave škola i roditelji očekuju proaktivan pristup resorne ministarke, ona je odlučila da je važnija posjeta Omladinskom festivalu u Orenburgu. Sve to u situaciji u kojoj prva saradnica Bratić za osnovno obrazovanje Slavica Ilinčić u tv emisiji na pitanje zašto se nije vakcinisala odgovara da 'nije i da je to njena intima'", dodaje Vuksanović Stanković.\nCG će biti dio evropske porodice


Privredna drustva - Izdavanje dozvola za kretanje | PelBox - Knjigovodstvo\nPrivredna drustva – Izdavanje dozvola za kretanje\nPrivredna drustva - Izdavanje dozvola za kretanje\nPrivredna drustva koji imaju potrebu za angažovanjem radnika u periodu zabrane kretanja, zahteve šalju na e-mail adresu: vanrednostanje@privreda.gov.rs.\nPrivredna drustva koji imaju potrebu za angažovanjem radnika u periodu zabrane kretanja, zahteve šalju na e-mail adresu: vanrednostanje@privreda.gov.rs\nJavna preduzeća i privredna drustva koja obavljaju delatnost od opšteg interesa, zahteve šalju na e-mail adresu: javna.preduzeca@privreda.gov.rs, dok oni čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave, zahteve podnose na e-mail adresu: lokalna.samouprava@mduls.gov.rs.\nJavna preduzeća i privredna drustva koja obavljaju delatnost od opšteg interesa, zahteve šalju na e-mail adresu: javna.preduzeca@privreda.gov.rs\nPoslodavac je u obavezi da svakom zaposlenom koji se nalazi na spisku za izdavanjanje dozvole, izdaje radni nalog za svaki pojedinačni izlazak, u periodu zabrane kretanja.\nJavna preduzeća i privredna drustva čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave, zahteve podnose na e-mail adresu: lokalna.samouprava@mduls.gov.rs\nPojedinačni radni nalog se izdaje na dnevnom nivou na memorandumu privrednog subjekta, sa potpisom odgovornog lica, i sadrži sledeće podatke: ime i prezime, jedinstveni matični broj građana, datum i vremenski period (od-do) kada je angažovan, odnosno kada je kretanje neophodno, kao i razloge koji opravdavaju neophodnost kretanja. Ako je potrebna dozvola za kretanje lica sa navršenih 65 i više godina života, zahtev se podnosi u odvojenoj, posebnoj tabeli uz dodatno obrazoženje razloga za njihovo radno angažovanje. Podnosilac ovakvog zahteva preuzima punu odgovornost za moguće posledice njihovog angažovanja.\nPojedinačni radni nalog se izdaje na dnevnom nivou na memorandumu privrednog subjekta\nNaglašavamo da svi zakonski (statutarni) zastupnici i preduzetnici (odnosno poslovođe kojima je povereno poslovođenje) lično, materijalno i krivično odgovaraju za istinitost i tačnost sastavljenih i dostavljenih spiskova zaposlenih i radnih naloga.\nSa druge strane, pripadnici MUP-a Republike Srbije, će u skladu sa svojim zakonskim ovlašćenjima, da proveravaju i legitimišu zaposlena lica sa spiska, prilikom kontrole njihovog kretanja u vreme zabrane kretanja. Za ona lica za koja prilikom provere bude utvrđeno da nisu stvarno zaposleni u privrednom subjektu, kao i da nisu na radnom zadatku, odnosno da ne poseduju odgovarajući radni nalog, biće preduzimane propisane sankcije.\nNaglašavamo da svi zakonski zastupnici i preduzetnici lično, materijalno i krivično odgovaraju za istinitost i tačnost sastavljenih i dostavljenih spiskova zaposlenih i radnih naloga.\nIstičemo, da ćete nakon poslatog zahteva od nadležnih dobiti povratan mail da su saglasni sa Vašim zahtevom. Budite strpljivi zbog velikog broja zahteva koje dobijaju.


„Dok UO ne donese odluke, ništa nije konačno“: Predsednik RSS Božidar Đurković za „Novosti“ o novom selektoru Srbije | Ostali sportovi | Novosti.rs\n„Dok UO ne donese odluke, ništa nije konačno“: Predsednik RSS Božidar Đurković za „Novosti“ o novom selektoru Srbije\nS. K. | 11. maj 2020. 20:33 | Komentara: 0\nDo kraja nedelje imaćemo Upravni odbor, na kojem ćemo doneti nekoliko važnih odluka. Zato ne bih ništa prejudicirao – rekao je prvi čovek srpskog rukometa\nMilan Đukić podneo ostavku u UO RSS\nPOZNATI španski trener Antoni Toni Đerona će, najverovatnije, preuzeti kormilo muške rukometne reprezentacije Srbije. O dolasku iskusnog stručnjaka, koji je u januaru sa Tunisom osvojio Prvenstvo Afrike, priča se danima. Istina, u Rukometnom savezu su i dalje "zakopčani".\n- Ne bih komentarisao napise po medijima. Do kraja nedelje imaćemo Upravni odbor, na kojem ćemo doneti nekoliko važnih odluka. Zato ne bih ništa prejudicirao. Čak, ni da li će se naše rukometne lige nastaviti ili ne. Dok UO ne donese odluke ništa nije konačno - rekao je za "Novosti" predsednik RSS Božidar Đurković.\nToni Đerona je rođen 31. jula 1973. u španskom mestu Tortosa. Katalonac je i trenersku karijeru počeo u Barseloni, gde je prvo trenirao mlađe kategorije, a potom "B" tim i bio asistent prvog tima. Potom je radio u "Blaugrani", gde je sarađivao sa sadašnjim potpredsednikom RSS Draganom Škrbićem i golmanom Dejanom Perićem. Vodio je i katarski El Džeuš (trenirao Darka Stanića), a sada je strateg francuskog Šartra, čija je uzdanica naš Vanja Ilić.\nDugogodišnji pomoćnik mu je nekadašnji golman Jugoslavije Zoran Đorđić.\nInače, na sednici UO RSS prvo bi trebalo da se usvoji ostavka dosadašnjeg selektora Nenada Peruničića i da se donese konačna odluka da li će se nastaviti ili prekinuti prvenstvo u obe konkurencije.\nOD ponedeljka sportisti mogu da treniraju i u dvoranama. Rukometaši Partizana već vežbaju na otvorenom, u Hajd parku. Crno-beli ne planiraju da uđu u halu za dve nedelje.\n- Imamo mladu ekipu koja mora da trenira. Momci nisu radili 55 dana i nephodno je da prođu prelazni period kako bi se vratili trenažnom procesu - kaže Željko Radojević, sekretar crno-belih.


Објављено 23-јан-2013 10-авг-2014\nMuzika iz filma Jadnici oborila rekord mjuzikla Mamma Mia (VIDEO)\nMuzika iz filma Jadnici našla se u samom vrhu britanskih top lista i to je prvi film od Madonine Evite 1997. godine za koji su muziku snimili glumci i koji je postigao takav uspeh.\nEn Hatavej, koja u filmu igra lik koji se zove Fantin, nalazi se na 22. mestu liste singlova sa numerom koju peva u filmu I Dreamed A Dream, koja je jedna od najpopularnijih numera iz filma.\nFilmska verzija veoma uspešnog scenskog mjuzikla baziranog na romanu Viktora Igoa Jadnici već je na dodeli Zlatnih globusa dobila nagradu za najbolji muzički film i nominovan je za Oskara u kategoriji za najbolji film.\nSnimak numera, koje su otpevali glumci koji igraju u filmu – En Hatavej, Rasel Krou i Hju Džekmen, našle su se pre nedelju dana prvi put na listi na petom mestu.\nFilmska verzija popularnog mjuzikla Jadnici za prvi vikend prikazivanja u Velikoj Britaniji zaradila je 8,1 milion funti (13 miliona dolara) što je bolji rezultat od prethodnog rekorda, koji je držao mjuzikl Mama Mia, sa zarađenih 6,62 miliona funti (10,6 miliona dolara).\nОбјављено 14-јан-2013 10-авг-2014\nNajbolje i najgore odevene glumice na dodeli Zlatnih globusa\nZooey Deschanel je blistala na festivalu Golden Globe Awards 2013\nTitulu najbolje odevene prema našem mišljenju treba da ponese Zooey Deschanel koja je blistala u retro haljini dizajnera Oscar de la Rente.\nZa pet „pratilja“ izabrali smo: Kate Hudson, Julianne Moore, Jessica Alba, Anne Hathaway i Jennifer Lopez. Pogledajte pobedničke kreacije:\nZooey Deschanel u retro haljini dizajnera Oscar de la Rente\nKate Hudson, dizajner Alexander McQueen\nJulianne Moore u haljini Toma Forda\nJessica Alba nosila je kreaciju Oscar de la Rente\nAnne Hathaway u haljini Chanela\nJennifer Lopez, dizajner Zuhair Murad\nModni promašaji na dodeli Zlatnih globusa: Hale Beri i Lusi Liu najgore odevene\nČak se i slavnim lepoticama poput Hale Beri i Luisi Liu dešava da za crveni tepih izaberu haljinu koja ne samo da ne laska njihovoj figuri već je prava modna katastrofa, a upravo se njima to dogodilo na sinoćnjoj dodeli „Zlatnih globusa“.\nHale Beri se odlučila za veoma smelu haljinu modne kuće „Versaće“ koja je otkrivala više nego što je pokrivala. Pored vrlo nejasne šare i zbrke od kolorita, haljina je bila izrezana na nekoliko mesta oko struka, te je delovalo kao da je sklepana na brzinu.\nSamo poziranje Hale Beri sa jednom isturenom nogom mnoge je podsetilo na „Andželina momenat“ sa prošlogodišnje dodele Oskara.\nLusi Liu izabrala je haljinu Karoline Erere, ali se na žalost iz mase izdvajala iz sasvim pogrešnih razloga. Izgledalo je kao da je na sebe navukla veliki cvetni šator, a modni kritičari smatraju da nije toliko problem u samom kroju haljine koliko u šari koja je podsećala na zidne tapete iz nečije kuhinje.\nHale Beri u Versace haljini\nLusi Liu u haljini Karoline Erere\nОбјављено 08-јан-2013 10-авг-2014\nBesmrtnost kao iz bajke, dva veka braće Grim (VIDEO)\nBraća Grim – film „Mirror Mirror“ sa Dzulijom Roberts\nBajke braće Grim su tokom 1970. u Nemačkoj uvrštene u školsku lektiru, a u 20. veku zadržale su status druge po redu popularne knjige u ovoj zemlji, odmah iza Biblije\nBraća Grim, ipak, nisu uspela da završe svoj najobimniji projekt, a to je nemački rečnik, koji je objavljen stotinu godina posle njihove smrti. U ovom monumenatlnom poduhvatu, koji nadilazi granice jednog ljudskog života, učestvovalo je više od stotinu germanista.\nBajka „Uspavana lepotica“ braće Grim\nPriče braće Grim bile su početna osnova na kojoj je Volt Dizni gradio svoju imperiju. Dizni je 1937. godine ekranizovao bajku „Snežana i sedam patuljaka“ u kojoj je prikazana pobeda dobrog nad zlom, popularna tema koju je Dizni ponovo uspešno iskoristio 1959. godine u produkciji „Uspavane lepotice“. Prošle godine bajke braće Grim doživele su dve nove filmske projekcije; u nastavku donosimo trejler filma „Mirror Mirror“ sa Džulijom Roberts u glavnoj ulozi:\nPogledajte trejler filma The Brothers Grimm\nОбјављено 21-дец-2012 10-авг-2014\nGlumica Branka Katić i reditelj Džulijan Farino s Verbalistima\nMi Verbalisti uživali smo sinoć u odličnoj komediji i pravom pretprazničnom raspoloženju koje je počelo premijerom filma „Ćerka najboljeg prijatelja“ (The Oranges) a završilo se žurkom u Biber restoranu koju je priredila kuća Cinefest.


Call Center Agent | Vip mobile d.o.o. | Beograd | Poslovi Infostud\nBroj glasova: 2\nProsečna ocena: 1.50\nVip mobile d.o.o\nNašu “drugu priču” pre deset godina činilo je stotinak mladih entuzijasta koji su verovali da će jednog dana tržište telekomunikacija promeniti na bolje, danas se njihovi snovi i ciljevi ostvaruju a druge priče danas priča preko 1000 Vipovaca koji svakodnevno unapređuju naše proizvode ... Pogledaj više.\nNeko kome je komunikacija i kreiranje lepih reči ugravirano u DNK, dolazak u Vip predstavljao je veliki profesionalni iskorak. Kako „čitalačka publika“ Vipa broji više miliona pojedinaca, uvek ... Pogledaj više.\nEdukativni programi za zaposlene\nSlobodan dan za roditelje čija deca polaze u prvi razred osnovne škole\nSkraćeno radno vreme ili rad od kuće neposredno nakon povratka sa porodiljskog odsustva\nMellon Serbia d.o.o. - Agent u Kontakt Centru SBB kompanije\nNovicom Communication d.o.o. - Operater u call centru - norveški ili švedski jezik\nIntel Komp d.o.o - Marketing Assistant


FOTO: Ljepote Crne Gore hvali i australijski VOGUE!\nSrijeda, 12.07.2017 | 17:06\nLjepotama naše zemlje oduševljena je i redakcija “modne Biblije” Vogue, pa tako australijsko izdanje ovog časopisa u novom broju donosi devet razloga zbog kojih svaki turista mora posjetiti našu zemlju.\nNjihova novinarka Marija Paradisis našu zemlju naziva malim rajem na Balkanu, a na prvom mjestu njene liste je Perast.\nU svom tekstu novinarka je pomenula i legendu o mornarima koji su na stijeni u sred mora, našli ikonu Bogorodice sa djetetom. Od toga dana, nastala je tradicija da pomorci, po povratku sa uspješne plovidbe, polažu kamenje uz obalu Gospe od Škrpjela.\nNa drugom mjestu je ostrvu Sveti Stefan, a Vogue piše da je nekad bilo malo ribarsko selo dok sada fascinira sa luksuznim hotelima.\nTu je i Kotor, gdje su pomenuli da je naš primorski grad pod zaštitom UNESCO-a pun muzeja i crkava, a ukoliko ste u kondiciji možete da posjetiti i tvrđavu Svetog Ivana ako imate volje da pređete čak 1.300 kamenih stepenica.\nZa ljubitelje biciklizma, raftinga i planinarenja Vogue preporučuje Nacionalni park Durmitor i kanjon Tare, a pominju i luksuznu marinu Porto Montenegro kao obaveznu destinaciju za posjetiti.\nVogue pojašnjava i odakle naziv Montenegro, navodeći da “monte” znači planina, a “negro” crna, a preporučuju i posjetu planini Lovćen.\nTu su i čuveni Njeguši, za koje navode da su rodno mjesto dinastije Petrovića a nijesu zaboravili da pomenu čuveni Njeguški pršut i sir, “jer nema restorana u Crnoj Gori gdje ovo ne možete naći”.\nVogue je posebno oduševljen našim primorjem pa nijesu izostavili ni Herceg Novi i plažu Jaz u Budvi, navodeći da su ovdje nastupale brojne svjetske zvijezde kao što su Madona i Rolingstonsi.\nE da je srece od ove ljepote bi svi zivjeli makar pristojno


Povodom svjetskog dana kvaliteta, 11. novembra 2021. godine, upriličen je okrugli sto na temu „Kvalitet i održivost“, u Privrednoj komori Crne Gore, kome su prisustvovali i predstavnici Instituta, direktor g. Zoran Glomazić i vodeći inženjer standardizacije mr Neško Šćekić.\nSvjetski dan kvaliteta obilježava se drugog četvrtka u novembru (Svjetskom mjesecu kvaliteta). Time se promovišu vrijednosti kvaliteta, podstiče razvoj i napredak organizacija, društva i pojedinaca. U istom terminu, proslavlja se i Evropska nedelja kvaliteta, koja ima za cilj podizanje svijesti javnosti, promociju i demonstraciju prednosti i značaja kvaliteta za konkurentnost širom Starog kontinenta.\nKvalitet se uspostavlja u poslovnim sistemima i procesima, dajući podršku poboljšavanju rezultata organizacije kroz unapređenje proizvoda i usluga. Kvalitet, takođe, podrazumijeva obezbjeđenje treninga i obuka za postojeće i nove zaposlene, kao i mentorstvo sa ciljem podizanja efikasnosti i efektivnosti.\nModerator skupa, predsjednik Koordinacionog odbora za kvalitet prof. emeritus dr Milan J. Perović, istakao je da ne možemo biti zadovoljni infrastrukturom kvaliteta u Crnoj Gori, te primjenom standarda u organizacijama i ustanovama.\nTokom okruglog stola prezentovani su pozitivni primjeri dobre prakse primjene standarda u kompanijama Mezon i Remid Vis – Mašinski centar.\nNa okruglom stolu je o principima menadžmenta kvalitetom - finansijskim, ekonomskim i organizacionim benefitima njihove primjene je govorio i dr Radoica Luburić.


Politika umetnosti - Umetnost i politika - DeMaterijalizacija umetnosti\n“Pitanje nije praviti politične filmove, već praviti filmove politično” (1) – Žan-Lik Godar\nŠta bi onda bila politika umetnosti? I kada govorimo o umetnosti kao umetnosti tj. o umetnosti kao instituciji ili umetnosti unutar institucije, ali i kada govorimo o umetnosti kao životu tj. umetnosti kao kreativnom procesu/veštini upošljenoj ili upotrebljenoj u javnom prostoru i izvan institucionalnih socio-ekonomskih ograničenja; potencijal za (društvenu) emancipaciju leži u procedurama umetnosti a ne u njenoj saržini ili formi.\nSlučaj A: Umetnost politično unutar institucije\nReč “politika” vodi poreklo od grčke reči politikos i kao “ono što proishodi, služi ili se na bilo koji način odnosi na građane” ne predstavlja sprovođenje moći ili borbu za moć. Politika je pre svega uobličavanje nekog prostora političnim. Aristotel je tvrdio da nasuprot životinjama, kojima glas služi da izraze zadovoljstvo ili bol, ljudska bića jesu politična zahvaljujući sposobnosti govora putem kojeg otkrivaju ono što je dobro ili loše, pravedno ili nepravedno. No, politka nije javna diskusija govorećih ljudi o pravdi i nepravdi. Kako razlučiti da osoba pred vama, koja koristi glas, zaista raspravlja o pitanjima dobra a ne izražava jednostavno privatan bol? Politika je upravo to pitanje – ko ima moć da odluči o tome?\nNakon 2000. godine Srbija je ušla u bolni i, kako se danas ispostavlja, ilegalni proces privatizacije. Mnoge fabrike, koje su do tada predstavljale društvenu svojinu, bivaju gurnute u stečaj i potom privatizovane. Novi vlasnici zaustavljaju proizvodnju ili menjaju primarnu industrijsku namenu preduzeća. Radnici gube posao i odlaze u štrajk, jedino političko sredstvo koje imaju. Ova radnička borba nije bila prepoznata niti priznata od strane države niti medija.\nUčitelj neznalica i njegovi komiteti (2) je projekat grupe umetnika i aktivista. Odvija se u prostorijama Centra za kulturnu dekontaminaciju (3) u Beogradu. U samoobrazovnom formatu projekat organizuje razgovore u kojima intelektualci, stručnjaci i radnici učestvuju i artikulišu svoje iskustvo i znanje. Politika počinje kada oni “koji nemaju vremena” da čine ništa drugo do da obavljaju svoj posao, odvoje to vreme koje nemaju kako bi sebe učinili vidljivim i sposobnim da artikulišu sopstveno iskustvo kao zajedničko iskustvo u univerzalnom govoru javne rasprave. To je upravo onaj emancipatorski potencijal koji umetnost kao umetnost može da omogući sledeći emancipatorske procedure.\nUčitelj neznalica, CZKD, 2013. Foto: Isidora Ilić\nIako smešten u kulturnu instituciju, ovaj projekat ne pomaže u podizanju vidljivosti radničkih pitanja. On pre podržava i osnažuje radničko organizovanje nudeći im kontekst i infrastrukturu. Periferija se bira kao politička pozicija, ona koja može da omogući političku subjektivaciju. Za to je potrebno vreme.\nFormalno slični projekti nisu nepoznati globalnoj umetničkoj sceni. Pa ipak, ono što se ovde mora zapaziti nije forma ili sadržina već procedure koje ovaj projekat upošljava. Važan je način na koji se projekat izvodi. Učitelj neznalica i njegovi komiteti nije aktivizam u sistemu umetnosti, niti je angažovana umetnost. Projekat po sebi ne predstavlja radničko subjektivisanje. Radnici nisu objekti umetničkog istraživanja koje će potom biti predstavljeno kao umetnički proizvod i adresirati sistem umetnosti. Drugi umetnici i elite neće biti u prilici da ga konzumiraju u muzejima i galerijama. Otuda kulturni kapital biva uskraćen organizatorima. Format samoobrazovanja isključuje hijerarhijsku podelu na radnike i intelektualce jer su i umetnici/aktivisti i radnici podvrgnuti egalitarnom procesu obrazovanja. Umetnost ovde ne predstavlja, ona izvodi politiku time što omogućava političku subjektivaciju.\nOstaju pitanja: mogu li emancipatorske procedure izvedene u okviru institucije umetnosti doneti društvenu emancipaciju ili, pak, kontekst institucije po sebi anulira taj potencijal? Da li pitanje postavljeno u sferi umetnosti i kulture onemogućava realni uticaj na političke strukture? Da li to onda znači da je društvena emancipacija jedino imanentna izvođenju van institucije te da u slučaju umetnosti kao života procedure nisu ni potrebne?\nSlučaj B: Umetnost politično izvan institucije\nBaš kao i sve krize u istoriji i grčki slučaj je inspirisao mnoge lokalne umetnike. Politička umetnička dela sa kritičkom, informativnom ili emotivnom vrednošću niču po galerijama, muzejima i umetničkim forumima kako u Grčkoj tako i izvan nje. Čak i na mestima koja trguju umetnošću, kriza je uzela maha. Mnogi umetnici su iskoristili ovu situaciju i zahvaljujući krizi kupili kartu za umetničku scenu Severne Evrope nalazeći tamo utočište i priznanje. Istovremeno, kriza je na lokalnoj sceni iznedrila veliki broj mreža s libertarijanskim i samorganizovanim predznakom.\nJa sam Grkinja i umetnica. Nakon povratka kući i pošto sam neko vreme provela u inostranstvu, utvrdila sam moju praksu kao umetnice i političkog subjekta. Bilo mi je jasno da u situacijama krize politička umetnička dela nisu sposobna da ubrzaju proces radikalizacije. Sve dok su kontekstualizovana u sistemu umetnosti, ona samo reprodukuju elitistički odnos spram javne sfere i njenih osnovnih karakteristika (4). Ako je potrebno da umetničkim jezikom artikulišemo političku poruku vezanu za društvenu emancipaciju, moramo se baviti i načinom na koji će poruka biti kontekstualizovana a ne samo izrečena: nije u pitanju samo “šta” već i “kako”.\nU grčkom kontekstu umetnost može biti upotrebljena u svrhe proširenja svesti i direktne društvene borbe, zaista preispitujući i omogućavajući alternative za pobunu. Umetnička perspektiva i kreativni proces mogu mnogo da doprinesu u artikulisanju političke poruke i proširenju mogućih političkih praksi.\n“Let’s live ON a work of art”, Chania, Grčka. Foto: Eleni F.\nNo, odbacimo podelu na umetnike i “druge”. Svi moramo da se otarasimo osećaja sigurnosti koji smo imali jer tako nešto više ne postoji. Kako bismo potpomogli borbe, potrebno je praktikovati otpor kroz strukturne promenu u našim životima i to putem samoorganizovanih projekata, doprinosa obrazovnim procesima, primenjivanja solidarnosti, obostranog osnaživanja i kolektivne transformacije. Krajnji cilj nije kratkotrajni društveni boljitak već društvena emancipacija.\nNe mogu i neću precizno definisati individualne prakse koje će garantovati našu budućnost. Navela sam nekoliko mogućnosti, ali sebe ne smatram “prosvetiteljkom” koja će ponuditi sigurna rešenja kako treba da se radi (iako smatram da je ovo “kako” uvek važnije od “šta”). Svi mi imamo različite potrebe i okruženja, mogućnosti i potencijalnosti koje moramo da razradimo. Kako ćemo preobraziti utopiju u relanost?\nTekst je prvi put objavljen na engleskom jeziku u: The Occupied Times of London, broj 21. (maj, 2013).\nPrevod na srpski: Isidora Ilić\nEleni F. Isidora Ilić\nPolitično kao pridev i prilog ovde izvodim iz “politično-sti”, koja se odnosi na čin društvenog djelovanja i intervencije, te razlikuje od politike kao skupa regulativa, prezentacije politika i politizacije a iz koje bi se izveo pridev “političko”. (prim.prev.)\nAndrea Frejzer (Andrea Fraser) hrabro priznaje: “Mi smo institucija umetnosti: predmet naše kritike i naših napada je uvek u nama samima.” Šta je institucionalna kritika u: “Institucionalna kritika i posle”, JRP|Ringier, Cirih, 2006.


Ko su danas idoli mladih: Kad porastem biću jutjuber - MediaSfera\nTinejdžeri danas većinu svog vremena provode na društvenim mrežama. Stoga i ne čudi da su baš tamo pronašli svoje heroje i idole, a mnogi od njih taj model ponašanja uzimaju za kalup po kojem se oblikuju, piše “Blic” u velikom istraživanju posvećenom ovom fenomenu.\nPopularni jutjuber Bogdan Ilić, tinejdžerima poznat kao Baka Prase, pre nedelju dana napravio je opštu pometnju – na unapred najavljeno druženje sa obožavaocima u jednom novosadskom tržnom centru došlo je na hiljade devojčica i dečaka, a koliko je situacija bila ozbiljna govori to da je na kraju je intervenisala policija. On, razume se, nije jedina Jutjub zvezda koju mladi prate u stopu. No, stručnjaci upozoravaju da bezrezervno praćenje, imitiranje i obožavanje internet senzacija, može ozbiljno uticati na mentalni razvoj osnovaca i srednjoškolaca.\n– Uzrast o kome pričamo pripada Z ili I-gen (Ajdžin) generaciji, u kojoj su mladi rođeni od sredine devedesetih godina. Neka istraživanja pokazuju da u skladu sa tehnološkim bumom i aktuelnim civilizacijskim promenama, većinu mladih ove generacije karakterišu zatvorenost, stidljivost, povučenost, ali i nedovoljna razvijenost socijalnih veština – objašnjava za „Blic“ Marina Nadejin Simić, školski psiholog.\nPrezaštićeni od strane roditelja, imaju nisko samopouzdanje, te se obično teško suočavaju sa zakonima funkcionisanja realnog sveta. Tinejdžeri danas dosta vremena provode kod kuće koju smatraju utočištem spram spoljašnjeg sveta koga često doživljavaju kao opasno mesto. Često se žale na usamljenost, a nekada imaju stotine „virtuelnih“ prijatelja, mada nijednog stvarnog.\n– Mladi ovih generacija veliki deo dana provode u digitalnom svetu. Neka istraživanja pokazuju da desetogodišnjaci provedu čak šest sati dnevno sa mobilnim telefonima, tabletima i kompjuterima. Dugi boravak u virtuelnom svetu ih dodatno odvaja od funkcionisanja u stvarnom svetu. Generalno kod dece i mladih postoji izražena potreba za uzorima koja je važan činilac stvaranja identiteta i procesa socijalizacije, odnosno uključivanja u društveni život. Oni su radoznali i imaju potrebu da imitiraju ponašanje drugih. U početku su to odrasli, kasnije vršnjaci, poznate ličnosti i osobe koje se, po nekim individualnim i/ili socijalnim kriterijumima, vrednuju kao poželjni modeli za ugledanje. Mladi se identifikuju sa svojim uzorima, prihvatajući, između ostalog, njihov sistem vrednosti i moralnih normi – kaže psiholog Marina Nadejin Simić.\n– Na osnovu generacijskih karakteristika, savremenih uslova života i medijske propagande deca danas biraju za uzore blogere, vlogere, starlete, zvezde rijaliti programa. Zašto? Zato što su malo u realnom svetu i zato što je teško snaći se u društvu poremećenih i difuznih vrednosti. Tata je doktor nauka, mnogo radi, slabo zarađuje. Nije ni slavan, ni moćan. Mama je završila dva fakulteta, ali nema novaca ni vremena za šminkanje, a neka 17-ogodišnja blogerka se pet sati dnevno šminka, a kozmetku kupuje isključivo u Londonu – ističe Nadejin Simić.\n-Mnogo mladih sanja da će se pomoću igranja video igrica ili otvaranja blogova obogatiti i postati popularan. Ko bi učio godinama, polagao ispite kada je uspeh na lak način nadohvat ruke? Deca nam se poistovećuju sa onim što im se plasira kao realnost. Ti mladi ljudi svesno prezentuju sliku o sebi koja je privlačna deci i mladima. Oni su „idealni“. U virtuelnom svetu nećete videti njihove mane i nesavršenosti, osim ako oni ne smatraju da to treba da prikažu kao deo slike o sebi – objašnjava naša sagovornica.\n– Kada gledate realan svet, šta roditelj može da ponudi mladom čoveku? Često ne mogu da im kupe ni patike, realan svet je svet istrošenosti, problema… Biti roditelj danas je najteža stvar. Ranije je postojao jasan vrednosni sistem šta smete, a šta ne. Deca se danas samoubijaju, drogiraju. Sve čega smo se mi plašili, što je bilo tabu i problematično, to deca danas normalizuju – ističe psihoterapeut Marina Paunović.\nNa društvenim mrežama, nastavlja ona, ne uradite ništa konkretno, ali ste uz pomoć filtera ulepšali stvarnost, pa ste obožavani. Dovoljno je samo da uradite ono što drugi žele da vide ili čuju. Društvene mreže su, smatra psihoterapeut Paunović, svet želja, onoga što lepo prijanja dečjem uhu, jer je „lepše od stvarnosti“.\n– Deca se odvajaju od toga da budu mamini i tatini, već teže nekoj grupi koja treba da ih prihvati. Ako ta grupa zahteva fantastičan moblini, ili jurnjavu za ovim ili onim blogerom, dete će se prikloniti tom svetu, dopalo mu se to ili ne. Jer, vi ćete onda biti ravnopravni sa celom generacijom – objašnjava Marina Paunović.\nA kada mladi kreiraju svoj svet, to je obično svet bez mnogo znanja, svet bez mašte, mnogo truda…\n– Jutjub svet je svet koji nudi „lako ćemo, brzo ćemo i bez mnogo truda“. A to znači „nije važno kako govorim“, važno je da sam prihvaćen, smatra psihoterapeut Marina Paunović.\n– Deca i mladi se zatvaraju u svoje svetove, nesigurni i nezainteresovani za realan svet i društvena zbivanja. Svoje emocionalne potrebe uglavnom zadovljavaju u kontaktu sa virtuelnim prijateljima, ili identifikacijom sa falsifikovanim, nerealnim ličnostima – upozorava školski psiholog Marina Nadejin Simić.\n– Ranije su neke stvari ipak bile ujednačenije i primerenije. Sada, što ste „luđi“ na nivou izgleda, ponašanja, govora, to ste primećeniji. Oni ne znaju posledice, slikaju nasilničko ponašanje drugara i prikazuju ga na Jutjubu. Nema klasifikacije šta smemo, šta ne smemo… Ako može da skoči jer je to „in“, oni će skočiti, ne razmišljajući o tome da li će se možda povrediti i ostati invalidi. Oni ne koriste mozak, žive u trenutku, žive da taj trenutak bude bljesak, da bljesne po nečemu što će, po njihovim kriterijumima, biti „fantastično“ – ističe psihoterapeut Marina Paunović.\n– Protivtežu bi činila temeljna reforma sistema u kome bi edukativna i vaspitna uloga školskih, sportskih, kulturnih i drugih institucija bila zastupljenija. U savremenim životnim uslovima je malo toga što može da bude čvrsto uporište za decu. Neophodno je intenzivirati sistemsku društvenu podršku i ojačavanje porodica, koje bi smanjile štetan uticaj o kome pričamo – kaže ovaj školski psiholog.\n– Mladi danas ne vole pametne, knjige, znanje, ne interesuju ih talenti, a sve jer žive u svetu bez pravih vrednosti. Strašno je to što naša deca gube indetitet, oni liče na najbolje prijatelje, pevače, blogere. Uzori su im potpuno „plastični“ i to je ono što treba menjati – savetuje psihoterapeut Marina Paunović.\n– Veoma je važno da roditelji budu u neposrednom i kontinuiranom kontaktu sa decom, da prate njihova interesovanja, aktivnosti, da znaju šta decu zabavlja, fascinira, privlači i na koji način konstruišu svoje vreme. Nije rešenje nikakava zabrana i cenzura, rešenje je razgovor i pronalaženje drugog sadržaja koji će deci biti aktraktivan. Dečiji uzrast obeležen je radoznalošću i njih trivijalnosti privlače, a uloga roditelja je da filtrira sve te informacije. Naravno da imaju zadatak da ograničavaju i usmeravaju, ali to se ne radi na način: „Ja sam ti roditelj“, „Ja sam te napravio“, „Dok si pod mojim krovom“… Takav starovremenski diskurs nije bio nikada produktivan. Takav pristup ne podiže kod dece samopouzdanje već prestavlja put ka velikom jazu i gubljenje značajne bliskosti i poverenja – objasnila je za „Blic“ psiholog prof. dr Nevena Čalovska Hercog.\nNeophodno je, takođe, unaprediti emocionalne i socijalne veštine mladih i učiti ih da se „snađu“ u realnom životu.\n– Sistematskim delovanjem institucija bi deca i mladi usvajali sistem društveno poželjnih osobina i vrednosti. Kad kažem društveno poželjnih osobina, mislim na razvoj zrelih, zadovoljnih i uspešnih mladih ljudi koji bi imali potencijala da unaprede društveni razvoj. Takođe, potrebno je pružiti sistematsku društvenu podršku porodici. Važan aspekt je i edukacija roditelja. Danas mladi sporije emocionalno i socijalno sazrevaju. Teže izlaze na kraj sa svakodnevnim životnim problemima. A to je samo jedna od posledica prezaštićujućeg vaspitnog stila koji je danas dominantan. Kada i ako sistem zakaže, roditelji su ti koji moraju da se bore za svoju decu. Digitalne tehnologije nisu bebisiterke – zaključuje Marina Nadejin Simić.\nVeliku enigmu na Jutjub platformi predstavlja kanal „Home of Disney Princess“ koji prati oko 865.000 ljudi. Nije poznato ko stoji iza ovog kanala iz Srbije, koji je od osnivanja 2012. godine zaradio 547.000 evra. Taj kanal pravi stop kadrove od lego kocki i posle od toga crtane filmove sa likovima Diznijevih i drugih crtanih junaka.\nZarada na Jutjubu ostvaruje se na nekoliko načina: od plaćanja prema broju pregleda, preko prikazivanja reklama, reklamiranja samog proizvoda u videu, pa do prodaje majica fanovima. Srpski jutjuberi ne zarađuju kao njihove svetski poznate kolege, ali uglavnom zarađuju više nego njihovi roditelji. CPM (cost per mile) ili jednostavnim rečima zarada na 1.000 pregleda može da varira od 0,1 do 4 evra, u zavisnosti od mnogo faktora. Ti faktori su država iz koje pregledi dolaze, tip videa, cene određenih reklama. Jutjub algoritam pravi razliku između video-zapisa koji večno ostaje ispod 500 prikaza i videa koji ulazi u trending – sadržaj koji konstantno dobija komentare i preglede, čak i nekoliko godina nakon što je objavljen. Drugim rečima, to je ključna razlika između zarade od pet evra na videu i zarađivanja stotina, odnosno hiljada evra.\nTagoviBaka Prase društvene mreže Fenomeni jutjuberi psiholozi


ICT Business | Vodafone gasi 3G mrežu\nVodafone gasi 3G mrežu\nNakon 17 godina neprekidnog rada, Vodafone je najavio da će početi ukidati 3G usluge od 2023. godine. Kako se usluga postupno gasi, korisnici koji se još uvijek oslanjaju na uslugu postupno će se prebacivati na naprednije 4G i 5G, nudeći korisnicima brže i pouzdanije usluge, pojašnjavaju iz ovog telekoma.\nSpektar koji se prije koristio za 3G usluge bit će iskorišten za nove telekom usluge. Vodafoneova 3G usluga je u funkciji oko 17 godina, ali njezina se upotreba smanjila u posljednjem desetljeću, uglavnom kao rezultat brzog uvođenja 4G, koje je Vodafone komercijalno lansirao 2013. U 2016. 3G podatkovni promet i dalje je predstavljao preko 30 posto korištenja mreže tvrtke, ali je ta brojka danas pala na samo 4 posto.\nKorisnici koji trenutačno koriste 3G uslugu na uređaju koji podržava 4G trebali bi imati malo smetnji u njihovoj usluzi, jednostavno prijeći na 4G usluge besplatno. Međutim, za one sa starijim uređajima koji nisu sposobni za 4G, situacija bi mogla biti problematičnija.\n„Stariji ljudi, manje upoznati s novom tehnologijom i oni u ruralnim područjima mogli bi biti nerazmjerno pogođeni. Ukupno, oko 2,2 posto Ujedinjenog Kraljevstva nema 4G ili 5G pokrivenost“, pojašnjavaju analitičari.\nVodafone kaže da nastoji osigurati da “nitko ne ostane zaostao” kao rezultat ove tranzicije, u partnerstvu sa The Good Things Foundation i drugima stvara okružje, kako sami tvrde, zq povećanje digitalne uključenosti. Očekuje se da će partnerstvo posebno usmjereno na starije demografske skupine diljem zemlje biti objavljeno u narednim tjednima.\nVodafone napominje da ovo isključenje nije samo za osiguravanje da svi korisnici dobiju pristup kvalitetnijoj povezanosti i povezanim uslugama, već da će to biti i znatno zelenije za okoliš. Prema Vodafoneu, 5G mreže su deset puta energetski učinkovitije od svojih 3G kolega, stoga će gašenje igrati ključnu ulogu u pomaganju Vodafoneu da postigne svoj cilj bez emisije ugljika do 2027.\n"Bit ćemo usredotočeni na pružanje bržeg i pouzdanijeg mobilnog iskustva korisnicima i minimiziranje našeg utjecaja na okoliš uklanjanjem sloja naše mreže koji koristi neučinkovitu opremu", rekao je Ahmed Essam, izvršni direktor Vodafonea UK..\nURL članka Vodafone gasi 3G mrežu


Sejdinović: Potreban dogovor udruženja novinara, medija i fotografa - Autonomija\nGrađani 31. jan 2018.\n“Najbolje je da se postigne dogovor između novinarskih i medijskih udruženja i udruženja fotografa, da pokušamo da pronađemo modus kako da prođemo kroz ovaj tranzicioni period što bezbolnije. S druge strane, pojedini fotografi i pojedine advokatske kancelarije su tužbe protiv medija prepoznali kao jedan dobar biznis model”, rekao je Sejdinović na tribini „Primena fotografske etike i medijskih zakona u praksi“ u Medija centru Vojvodine.


Iran će učiniti sve da se postigne sporazuma o nuklernom programu — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nRadio Velkaton > Svijet > Iran će učiniti sve da se postigne sporazuma o nuklernom programu\n10. Juna. 2014. Svijet\nIran će učiniti sve da se postigne sporazuma o nuklernom programu\nIran će učiniti sve što je u njihovoj moći da omoguće postizanje sporazuma o spornom nuklearnom programu Teherana sa šest velikih sila s kojima pregovara, izjavio je danas u Ankari predsjednik Irana Hasan Rohani.\n“Iran je dokazao da nuklearni program koristi u mirnodopske svrhe. Učiniće sve u svojoj moći kako bi se postigao sporazum s grupom 5+1” (Kina, SAD, Francuska, Velika Britanija, Rusija i Njemačka), rekao je Rohani drugog dana posjete Turskoj.\n“Iran je spreman da sjedne za pregovarački sto kako bi se našlo rešenje… Iran je učinio svoj izbor potpisujući sporazum iz Ženeve”, rekao je predsjednik Irana, ocjenjujući da su sankcije koje je Zapad uveo njegovoj zemlji “nepravedne”.\nRazgovori predstavnika SAD i Irana koji od juče traju u Ženevi, protiču u “pozitivnoj atmosferi”, rekao je danas glavni iranski pregovarač Abas Aragči.\nRazgovori i s francuskim, ruskim i njemačkim predstavnicima predviđeni su do kraja ove sedmice.


PREDSEDNIK VUČIĆ U EMISIJI HIT TVIT: Šta je to moj brat Andrej uradio, DA LI JE UZEO 500 MILIONA KAO ĐILAS!? SVE ŠTO KAŽU ONI LAŽU! - Radio televizija Pančevo\n28. aprila 2019. 29. aprila 2019. 0924\nGost u emisiji Hit tvit na televiziji Pink večeras je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik Vučić će odgovoriti na napade na članove njegove porodice, govoriće i o temama koje se nameću samo dan posle susreta sa kineskim predsednikom Si Đinpingom i predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, i dan pre sastanka sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel i francuskim predsednikom Emanuelom Makronom.\n– Srećan sam zbog onog što smo uradili u kini za Srbiju, to je bilo izvanredno. Ljudi su srećni kada nešto dobro uradite za svoju zemlju – rekao je Vučić na početku emisije, nakon što je svim pravoslavnim vernicima čestitao Uskrs.\n– Pogađa me kad vidim napade na one koji žele da investiraju u Srbiju – rekao je Vučić.\nPredlog broj 1 – Samit Kina\nPredsednik Vučić je rekao da je poseta Kini značajna jer je donela dobre rezultate za Srbiju.\n– Ono što mislim da je veoma važno za posetu Kini, jeste da smo doneli dobre rezultate za našu zemlju. Toliko sam očajan kada vidim napade, na na mene, već na one koji dolaze u našu zemlju da investiraju. Borite se da dovedete jedan Linglong koji je u našu zemlju uneo milijardu evra i oni se bore protiv toga. Zašto to radimo, zašto sami sebe sečemo noge? Zavide nam u svim zemljama, zavide nam u Hrvatskoj, jer smn oteli Linglog i doveli ga kod nas – kazao je Vučić i dodao da će prema procenama Srbija biti najbolja u Jugoistočnoj Evropi.\n– Imaćemo više završenih puteva nego što je urađeno za 40 zadnjih godina. Za sedam, do deset dana otvorićemo put ka Severnoj Makedoniji i Grčkoj. To smo gradili, ali sad neće biti udesa koje smo imali. U avgustu će još jedna deonica biti završena. Severni krak kod Subotice biće završen uskoro. Rade prugu kojom ćemo ići 200 kilometara na sat. Do Novog Sada stizaćemo iz Beograda za minuta, do Subotice sat i po – naveo je Vučić.\nKako je rekao, najveće ovacije u Kini dobio je kada je rekao da je svet licemeran, jer Kinu nipodaštava, a kada je postala jaka, onda su počeli da razgovaraju sa Kinom i da je hvale.\n– Učestvovao sam u sprovođenju najtežih reformi. Kristin Lagard je sedela pored mene jer je znala šta smo uradili. Kada sam završio govor prišli su mi lideri 38 zemalja koji su mi čestitali, Gutereš je tu bio, Lagard, Putin. A samo su dve zemlje od tih čiji su mi predsednici čestitali manje od Srbije. Rekli su mi ovo je bilo super, ovo većina nas misli, ali nisu smeli da kažu – navodi Vučić.\nPredsednik Srbije je rekao da se Srbiji dogodilo da nije učestvovala u industrijskoj revoluciji od 1990. do 2010. godine.\n– Sada više toga neće biti. Bićemo u trendu sa svetom – rekao je Vučić koji je napomenuo da će otići u afričke zemlje, zbog poslova za Srbiju, a ne da se stvara nova nesvrstana unija. On je naglasio da želi što bolje odnose sa tim zemljama.\nNa pitanja novinara da prokomentariše tviteraše koji su rekli da je Đinping poluzagrljajem, koji nije svojstven za Kineze, pozdravio Vučića, predsednik je rekao da nikada bolji odnosi nisu bili nego sada i da bivše vlasti nisu ni videli Si Đinpinga, niti njegovog prethodnika.\n– Jeste li čuli da sam išao na nedeljne, ili dvonedeljne odmore? Nisam. Ja sam izabran da vodim ovu zemlju i nema ništa lepše nego služiti Srbiji. Sve ove firme smo mi otvarali. Kada neko posle mene dođe mora da razume čime se bave i gde se nalaze – ističe Vučić.\nPredlog broj 2 – Patrijarh\nPatrijarh je u intervjuu rekao da postojeća vlast pokušava da nas približi svim narodima i da da pravu istinu da nismo genocidan narod, već onaj koji je stradao.\nVučić je za negativne tvitove o patrijarhu Irineju koji su usledili, rekao da su to primitivne poruke.\n– Ono što poštujem to je njegova ljubav o srpskom narodu. On to dobro poznaje, zna ko su Srbi iz mnogih mesta sa Kosova, Baranje, Slavonije… Ja njega izuzetno poštujem. Dok je on Patrijarh SPC-e mi ćemo završiti Hram Svetog Save, jer to nije samo religijski objekat več kulturni objekat, pa ako hoćete i turistički značajan objekat – rekao je Vučić.\n– Ono što je važno jeste da smo mi uz ogroman pritisak koji je dolazio od dve ili tri zemlje, uz podršku obaveštajnih službi kako su se rušile ideje o mogućem dogovoru sa Albancima. I mnogi naši ljudi su radili te poslove sa strancima. Mi sutra idemo u Berlin da nam svi kažu Kosovo je nedeljivo i da Srbija mora da prizna.\nPredlog broj 3 – Bombardovanje RTS-a\nVučić je komentarišući predlog broj tri rekao da će on mnogo marljiviji biti od onih koji govore o njegovom zdravstvenom stanju i lažima da mu se sprema sečenje noge i da umre, kako bi “diktator pomogao Srbiji”.\n– Moja majka je bila na RTS-u i slučajno nije poginula. Nalazim se na takvoj poziciji i ne mogu da kažem šta bih sve rekao za te ljude koji komentarišu moju majku. Oni su svesni da na izbore moraju da izađu i nada im je da mi se nešto dogodi kako bih umro – rekao je Vučić.\nVučić dodaje da je uveren da će u budućnosti shvatiti mnogi kakvu smo grešku napravili, kada smo mogli da dođemo do kompromisa.\n– Tu histeriju i agresiju koja je na dnevnom nivou sve veća ne razumem. Uvek ste im krivi, i onda kada ustanu na levu nogu – kaže Vučić.\nPredlog broj 4 – Napad na porodicu\n4 Napad na porodicu\n9:21 PM – Apr 28, 2019\nNa predlog broj četiri povodom napada u tekstu koji je izašao u NIN-u, a gde se blati njegov brat, Andrej Vučić, rekao je da to rade sa svim članovima njegove porodice, da su napadali i njegovog sina Danila .\n– Ako ste pročitali 100 stranica tog teksta u NIN-u recite mi šta je moj brat uradio? Je li on uzeo 500 miliona kao Đilas? Moj brat je uzeo kredit za stan za koji nisam siguran da je sav otplatio. Sve što kažu lažu. Pričali su da je vlasnik Franša, Durmitora, Lovca, a on nije imao pojma o čemu se tu radi – kazao je Vučić i dodao:\nUskoro će da krenu i sa Milicom i Vukanom. Milica govori tri jezika, a Vukan je inteligentno dete, a uskoro će i njih da krenu da napadaju, da govore da mene nasleđuju. Jedan od načina na koji se radi rušenje jeste ljudi jeste kriminalizacija svih.\nKako dodaje, on nema nikakve račune i onda to moraju da rade na ovaj način jer im to dozvoljava da govore šta hoće.\n– Pa postoji 50 slika mojih sa Zvonkom iz Kosovske Mitrovice. Tada smo bili kada je osnivan SNS pa je bila polemika ko će da ga vodi. Zašto moje slike nisu objavili? Ta kuća Blic je protiv politike koju vodim. Sve ovo govore u svom besu – rekao je Vučić.\n– Dozvoljeno je kriminalizovati moju porodicu, a ovo drugo nije dozvoljeno. Moj brat nije kriminalac i diplomirani je ekonomista sa prosekom većim od devet. Tada su vređali i moju majku. Dolazile su na konferenciju koleginice Nataše Jeremić i plakale sa njom, a niko nije došao da teši moju majku Angelinu Vučić. To je zato što je ona Vučić. Nekima je sve dozvoljeno, a nekima ne. Ali rezultati rada ih demantuju – rekao je Vučić.\nPredlog broj 5 – Ometanje radova u Beogradu\n5 Ometanje radova u Beogradu\nNa predlog broj pet koji govori o blokadi radova na Trgu republike, predsednik Vučić je rekao da će kasniti radovi mesec dana, ali da će to biti urađeno.\n– Za sve ću biti ja kriv. Kad sudija sudi penal, ja sam kriv, kada ne sudi ja sam kriv, kada je kiša ja sam kriv. U ovim zahtevima nema ništa da kažu da će uraditi za narod, već postoje zahtevi da se oni bogate. Zahtevi njihovi su izrazito tajkunski zahtevi i nema nikakvih narodnih zahteva. Sve su bili skockali da kupe dve televizije, ali kada ih je neko pretekao onda su krenuli sa svojim tajkunskim zahtevima – rekao je Vučić.\n– Mi Beograd volimo. Ja sam rođen u ovom gradu, volim ovaj grad. Gondola će dodatno da nam uveća broj turista, a njihov rast se može i videti iz godine u godinu – napominje predsednik Srbije.\n– Srbija mora da pokazuje toleranciju više od bilo kojih drugih, da manji narodi ne bi bežali od nas već da budu sa nama. Nemojte da na Ugljaninove izjave budete besni, njemu je samo krivo zato što nema fotelju u Beogradu i službeni auto. Mi treba da pokažemo poštovanje i svoju širokogrudost, a ne jačinu svoga oružja. Srbija će zaštiti svakog svog građanina bez obzira na veru i naciju – rekao je Vučić.\nPredlog broj 6 – Srpska lista\n– Njihov cilj je bio da postave svoje Srbe, to bi bili Srbi Tačija i Haradinaja i oni zaboravljaju Srbiju. Hteli su svoja četiri čoveka, ne mogu da pobede pa su hteli da zabrane učešće Srpske liste. Kod njih nema ograničenja i bili su uvereni da tih 54 Srbina glasa za te kandidate i da postave svoje ljude. Amerikanci shvataju da je to sprdnja i teraju ih da ponište odluku. Srpska lista je lista koja ne krije već se time hvali da je u vezi sa Beogradom i centralnom Srbijim – istakao je Vučić.\nVučić će sutra u Berlinu imati niz sastanaka, i kako kaže, rekli su da su sazvali sastanak jer su videli da stvari idu loše po pitanju odnosa Srba i Albanaca.\n– Njima je bitna neka stabilnost i onda su i organizovali te sastanke – pojašnjava predsednik Srbije.\nVučić ističe da je veoma važno da ljudi razumeju da su u teškim uslovima brinuli i sačuvali Srbe na KiM.\n– Da nismo vodili pametnu politiku imali bi neku novu Oluju na Kosovu. Uspeli smo da sačuvamo živote i neću dozvoliti da neko gine – rekao je Vučić.\nVučić se zahvalio premijerima Rumunije, Bugarske i Grčke koji su uputili pismo Merkelovoj i Makronu o podršci Srbiji da brže ide ka EU.\nUspešni Pančevci na međunarodnom turniru “Nenad Cvetković”


Razvoj - Moja beba - MojaBeba.com\nMoja beba se rodila sa zubicima\nDesava se da se beba rodi sa vec postojecim zubicima. Ako ti zubi nisu dovoljno dobro usadjeni u desni moraju se ukloniti da se beba ne bi udavila.\nU samom pocetku koriscenja ogradica ce biti pravo resenje za malisu. To je bio njegov svet u kome se druzi sa igrackama, bezbrizno igra, pada, puzi… Vremenom taj zabavni park ce ga nervirati jer ce ubrzo shvatiti da iza ogradice postoji jedan mnogo zanimljiviji svet koji je njemu nedostizan.\nBebini prvi dani\nZeljno ste iscekivali trenutak kada cete sa svojom bebom uci u vas dom. A tada moze doci i do prvih uslovno receno problema. Mi smo tu da vas posavetujmo za neke od uobicajenih pojava.\nKorisni saveti u prvoj godini vezani za zdravlje bebe II deo\nKONJUKTIVITIS - spada u jednu vrstu alergije. Kod bebe se javlja crvenilo oko ociju praceno svrabom i suzama. Takodje se mogu pojaviti i krmelji kod dece narocito posle spavanja. Uglavnom se leci kapima za oci ili odgovarajucom mascu. Kao preventivu koristite fizioloski rastvor u kombinaciji sa kompresama koje mozete naci u obliznjoj apoteci. Vodite racuna da gazice koristite iskljucivo samo jednom i potom ih bacite.\nKorisni saveti u prvoj godini vezani za zdravlje bebe I deo\nAFTE - Se pojavljuju u ustima bebe i na taj nacin omogucuju virusu da se aktivira. Simptomi – primeticete da beba otezano guta. Usta se moraju neprestano ispirati a infekcija traje od 7-10 dana.\nSvaka beba ima dva meka mesta na glavici koja se zovu fontanele. Membrana koja pokriva fontanele je cvrsta dovoljno da zastiti bebu od radoznalih prstica brata ili sestre.\nDobijanje na tezini\nKada beba napuni mesec ipo dana po rodjenju u proseku treba da dobije 1-1.5kg vise nego sto je imalo po izlasku iz bolnice. U proseku bebe dobijaju od 170-230g nedeljno u toku prva tri meseca, naravno oscilacije uvek postoje.\nBeba u desetom mesecu zivota\nDo kraja desetog meseca vasa beba bi trebalo da moze:\n- da stoji pridrzavajuci se za sto\n- da nasumice izgovara mama ili tata\n- da se igra sad me vidis sad me ne vidis\nBeba u devetom mesecu zivota\nBeba u osmom mesecu zivota\nDo kraja osmog meseca beba bi trebalo da moze:\n- da se okrene u pravcu glasa\n- da iz lezeceg polozaja na stomaku zauzme sedeci polozaj\n- da se igra ~sad me vidis sad me ne vidis~\n- da se iz sedeceg polozaja podigne u stojeci


MUP RS je slagao Vučića! Neko je u Banjaluku doveo ko zna koga i ti ljudi su govorili ekavski... | DEPO Portal\nMUP RS je slagao Vučića! Neko je u Banjaluku doveo ko zna koga i ti ljudi su govorili ekavski...\nOn je naglasio da se nosioci vlasti u Srbiji ne miješaju u unutrašnje stvari ...\nAkciju policije u Banjaluci Trifunović ocjenjuje kao nepotrebnu i prekomjerno nasilnu\nAkciju policije u Banjaluci Trifunović ocjenjuje kao nepotrebnu i prekomjerno nasilnu.\n„Izgleda da je neko namjerno doveo ko zna koga... I ti ljudi su govorili ekavski, a čak postoji informacija da su dinarima plaćali nešto da namjerno uvuku Srbiju u ovo. Mislim da je to svima jasno osim rukovodstvu Srbije“, rekao je Trifunović.\n“Mislim da je okružen ljudima koji mu daju pogrešne informacije. Njegov i moj prvi sukob je bio oko priče `Soroš`. Tada mi je odgovorio `da li treba tebi više da vjerujem nego institucijama`? MUP Republike Srpske ga je slagao. Nemojte da mu zamjerite ako je u nekom periodu poklanjao mnogo vjere u institucije u odnosu na ono što mu mi govorimo. Vjerujem da je duboko u sebi osudio sve što se dešava u Banjaluci.”\n(RTVBN; DEPO PORTAL, BLIN MAGAZIN/md)\n#darko trifunović #mup rs #protesti #aleksandar vučić #pravda za Davida #banjaluka #hapšenja #prekomjerna sila #david dragićević


Udovičić: Pripreme za prvenstvo dobro napreduju - Izazov\nRadio-televizija Srbije 2. januara 2016. 09:41\nUdovičić je rekao da je prošle sedmice obišao radove u Areni gde će, kako je podsetio, za to prvenstvo biti postavljen bazen.\nUdovičić kaže i da vlada želi da u olimpijskoj godini pošalje jasnu poruku sportistima da razmišljaju o pripremama a da će država da razmišlja o za sportiste "trivijalnim stvarima" poput toga kako će obezbediti sredstva da otputuju na takmičenja.\nKada je reč o učešću na Olimpijadi u Riju, Udovičić smatra da je sada najveća promena što sportisti sada idu na Olimpijadu sa očekivanjem da će osvojiti medalje a ne samo da učestvuju.\nSudar titana u Los Anđelesu – Tajson i Džons odradili…


Sudar brodova u Budimpešti: Truplo pronađeno 100 kilometara nizvodno\nOBJAVA: 03.06.2019, 18:45h\nIZMJENA: 03.06.2019, 18:45h\nStotinu kilometara nizvodno od Budimpešte u Dunavu je pronađeno truplo, pet dana nakon sudara brodova u mađarskom glavnom gradu u kojemu je vjerojatno smrtno stradalo ukupno 28 ljudi, rekli su mađarski dužnosnici u ponedjeljak.\nJužnokorejski i mađarski ronioci pripremili su se u ponedjeljak za pokušaj izvlačenja tijela iz olupine turističkog broda Mermaid, koji je potonuo u srijedu navečer, zajedno s 33 korejska turista i dva mađarska člana posade, što je najveća mađarska riječna nesreća u posljednjih pola stoljeća.\nMermaid se prevrnuo nakon što ga je straga udario veliki kruzer u blizini mosta u centru Budimpešte.\nTijela sedmero Južnokorejaca su izvučena istu noć kada se dogodila nesreća, a sedam preživjelih putnika tada je spašeno.\nNije pronađeno devetnaest preostalih korejskih putnika i dva člana posade, a smatra se da su mrtvi.\n"Jedno mrtvo tijelo, koje izgleda kao korejsko, već je pronađeno 100 kilometara odavde", rekao je vojni ataše južnokorejskog veleposlanstva Shun-Keun Song novinarima.\nGlasnogovornik mađarske policije Kristof Gal rekao je Reutersu da vlasti još nastoje utvrditi identitet osobe te nisu mogli potvrditi da je riječ o turistu s Mermaida.\nVjeruje se da su mnogi putnici zarobljeni u olupini, a ronioci nisu uspjeli doći do nje, zbog visokog vodostaja rijeke i snažnih struja.\nJužna Koreja je poslala svoj tim za spašavanje koji se pridružio operaciji u ponedjeljak.\nOBJAVA: 03.06.2019, 18:45h • IZMJENA: 03.06.2019, 18:45h komentara • ISPIŠI\nKuća obitelji Soprano prodaje se za 3,4 milijuna dolara


Foto: FK Šahtjor Soligorsk\n22.01.2021. 12:00h 22.01.2021. 12:00h\nPosle bledog izdanja i poraza protiv Baltike, Čukarički je odigrao fantastičan meč, protiv daleko jačeg rivala Maribora, u kojem je zasluženo slavio trijumf, rezultatom 1:0\nČukaričk će treći meč na pripremama u Turskoj odigrati u subotu, 23. januara (15 časova po srpskom vremenu), protiv ukrajinskog Šahtjora. Za obe ekipe nastupaće omladinski timovi,\nOTKRIVENO ZAŠTO DMITROVIĆ ŠUTIRA PENALE: Trener Eibara objasnio svoju odluku!


Napredni piromani - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Napredni piromani\nSrđan Milivojević13.01.2022. 16:27\nOko prepunjenog srpskog bureta baruta, napredni piromani se igraju šibicama, dok skaču po buretu, ne bi li još crne eksplozivne materije stalo u bure.\nOni malo bolji igrači, u našem narodu poznati kao šibicari, igraju se kutijama od šibica, dok sluđena publika traži ispod koje kutijice je kuglica napravljena od novčanice od 100 evra.\nDa bi poselo bilo kompletnalo, na najmanje 137.000 zaraženih, vlast priprema vatromet za doček Srpske Nove godine, koji bi trebalo da zaseni nedavni vatromet u Kolubari i onaj malo pre toga iz termoelektrane Nikola Tesla u Obrenovcu.\nSrpsku Novu godinu, kao što je red, poželeće nam predsednik Srpske napredne stranke, sa željom da nam u 2022. sve bude stabilno kao do juče Grčićeva fotelja, što automatski znaci i Vučićeva.\nU Novoj godini samo će plate rasti, ali ni približno kao cena struje i broj žrtava šopinga u Milanu.\nAli to građane ne treba mnogo da brine, jer ni Nikola Tesla ne bi znao da rastumači račun koji vam svakog meseca dostavlja EPS sa sve TV taksom.\nA tu TV taksu plaćamo jer je Vučić ukinuo preplatu.\nVerovatno kako bi nam omogućio da na televiziji sa nacionalnom frekfencijom gledamo propagandni film nekog pojavnog oblika života koji se odaziva na Lovreković.\nKoji kao da je režirao Gebels.\nFilm je prikazan na treću godišnjicu misteriozne smrti Vladimira Cvijana.\nMalo pre trogodišnjeg parastosa takođe ubijenom Oliveru Ivanoviću.\nČije ubistvo je najavljeno spotom koji je osmišljen i režiran u istoj bljuvaonici gde i Lovrekovićev film.\nA pošto takvo remek delo fašističke propagande niko ne može da gleda besplatno, Vučić je kao što rekoh na vreme ukinuo TV preplatu i istu zamenio taksom.\nKoju uz ostale harače ubira Mića Grčić, v. d. direktora EPS-a!\nMada većini građana Srbije Mića više liči na stečajnog upravnika ovog javnog preduzeća nego na direktora.\nZato verujte Vučiću da struja neće poskupeti. Ali hoće električna energija.\nDok naprednjačka kaznena ekspedicija krstari Srbijom, tragajući za preostalim nacionalnim resursima na koje još uvek nije stavljena mafijaška šapa, u Kolubari je izgoreo bager odlagač od tričavih 20.000.000 evra.\nTo vam je dragi moji poljoprivrednici, da biste lakše razumeli te vrtoglave cifre, 20.000 steonih junica ili 2.000 hektara zasada jabuka pod protivgradnom mrežom i sa sistemom za zalivanje kap po kap.\nMilorad Grčić je na mesto v. d. direktora EPS-a postavljen 2016. godine posle smene Aleksandra Obradovića, koji je najuren jer je poželeo da za Novu godinu ovo javno preduzeće, (čitaj samog sebe), počasti sa dva automobila marke audi koji su koštali 300.000 evra.\nAudi koji je prelio čašu Vučićevog nezadovoljstva, rezultirao je konferencijom za novinare na Biznis forumu na Kopaoniku na kojoj je predsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić izjavio sledeće:\n„Bilo je dobrih svari koje su urađene za vreme mandata Aleksandra Obradovića, ali bilo je i stvari koje su bile neprihvatljive.\n– Ići ćemo što pre na javni konkurs za novog direktora. Nadam se da ćemo imati dobru ponudu“! – rekao je tom prilikom Vučić.\nMilorad Grčić je izgleda dao najbolju ponudu.\nUbrzo je za EPS nabavio kancelarijski nameštaj u vrednosti od 33.000.000 evra i opremu za prisluškivanje koju je postavio u prostorije Centra unutrašnje kontrole na Ceraku, čime je zaista postao najbolja moguća ponuda. Koja se očigledno ne odbija.\nZato uz buktanje požara i vatrogasne sirene iz Kolubare, Srbijom odjekuje: „Ne dam Miću!“ Jer ko zna šta Mića sve zna. Šta ne zna videli smo na zgarištima koja ostaju iza njega.\nDok građani Srbije u čudu gledaju račun za struju pokušavajući da ga rastumače, valjalo bi se prisetiti da smo narod iz kog je ponikao Nikola Tesla, koji je izmislio naizmeničnu struju i zadužio čovečanstvo. Aleksandar Vučić je izmislio Grčića pa je samo tokom nedavne havarije u Termoelektrani „Nikola Tesla“ zadužio Srbiju pola miliona evra na sat, ili tri audija Aleksandra Obradovića na svakih 60 minuta.\nJuče je rešen slučaj službenika EPS-a, Miće Grčića, pa ne brinite zbog mraka koji preti Srbiji.\nAleksandar Vučić je već dogovorio sa dva poznata kineska investitora proizvodnju petrolejskih lampi, a javila su se i tri najveća svetska proizvođača sveća sa namerom da svoje pogone otvore u Srbiji.\nNa sreću, pšenica je prošle godine dobro rodila. Uz toliko sveća biće je dovoljno za panaiju za opelo jednom narodu koji je aplauzom pozdravljao svoju propast.\nNa sreću ima i onih koji su oteli šibice iz ruku naprednih piromana i upalili baklju slobode u Srbiji.\nPlamen sa te baklje najbolje razgoni aveti prošlosti i utvare mračnih devedesetih.\nTom bakljom namerni smo da 3. aprila upalimo svetionik istine i pravde, kako bi taj neugasli ognjeni stub slobode građanima Srbije pokazao put ka mirnoj luci spasenja, a mnogim naprednim Mićama put ka optuženičkoj klupi Specijalnog suda.\nZato razmislite šta ćete sa svojom šibicom. I svojim glasom 3. aprila.\nAutor je član Glavnog odbora Demokratske stranke\nLični stavmilorad grcicOliver IvanovićSrđan MilivojevićTomislav Lovreković\nDobro veče. Bilo je napeto, dva dana igralo se na život i smrt.\nLični stavovi • 21.01.2022. 19:20\nPozivamo opštinsku vlast u Staroj Pazovi da pomogne poljoprivrednicima...\nLični stavovi • 21.01.2022. 19:00\nSlučaj Đoković i javni interes\nKada je Entoni Kol, sudija Federalnog suda u Australiji,...\nPapir trpi, a narod?\nI bi referendum.


KUĆA MARKA ZUCKERBERGA - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nKUĆA MARKA ZUCKERBERGA\nNa svojoj Facebook stranici, Mark, 26-godišnji milijarder, naveo je svoja lična interesovanja - "otvorenost, čini stvari koje pomažu povezivanje ljudi i dele ono što im je važno, revolucije, protok informacija, minimalizam".\nNe znamo da li su ovi životni principi bili su ono što ga je dovelo do ovog novog doma, rezidencije sa pet spavaćih soba i oko 350 kvadratnih metara, koja se nalazi u mestu Palo Alto, Kalifornija.\nOno što je intrigantno je činjenica da on ovu kuću iznajmljuje, i da izgleda sasvim skromno u poređenju sa drugim vilama slavnih. Generalni direktor Mark Zuckerberg trenutno živi nedaleko od štaba Facebooka, gde je je rekao da provodi oko 16 sati dnevno, da bi se uverio da su ispunjene sve naše potrebe za umrežavanjem.\nI da, crna Acura parkirana ispred kuće pripada Marku. Ako ste se pitali kako izgleda dom osnivača Facebook-a, sada ste imali prilike da to i saznate... skromno, zar ne?\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: MODERNA REZIDENCIJA - Beverly Hills\nMATIS NAMEŠTAJ CENA 12.855 rsd\nArmani/Casa CENA od 1.600 €\n27. septembar 2017. Arhitektura\n11. avgust 2017. Arhitektura\nModerna kuća od drveta i metala\nVila Heerenveen dizajnirana je od strane arhitektonskog studija Lautenbag Architectuur...\n10. avgust 2017. Arhitektura\nRenoviranjem stare kuće do novog doma\nProjekat kuće koji vam danas predstavljamo delo je Architect Prineas, a zapravo predstavlja moderni redizajn kalifornijskog bungalova iz tridesetih godina prošlog veka.\n09. avgust 2017. Arhitektura\nKuća u američkom stilu\nPasioniranim ljubiteljima arhitekture dobro je ponznato ime Frenk Lojd Rajta – vizionara koji je dizajnirao građevine ispred svog vremena...\n08. avgust 2017. Arhitektura\nDrvo kao materijal modernog doba\nArhitektonski studio tenfiftyfive nedavno je kompletirao renoviranje istorijske kuće smeštene u australijskom gradu Melburnu...\n03. avgust 2017. Arhitektura\nEkološka kuća izgrađena oko vertikalne bašte\nŽelja za konekcijom sa prirodom, nije toliko neobična i dosta modernih i savremenih kuća dizajnirana je na način kako bi ovo učinila mogućim...\n31. jul 2017. Arhitektura\nPorodični dom jednog arhitekte\nMnogi kao deca maštaju da će kad porastu postati arhitekte i podići svoj sopstveni dom...\n27. jul 2017. Arhitektura\nInovativna kuća na sklapanje\nOva dinamična kuća dizajnirana je i izgrađena od strane Kaspera Šolsa kao hobi prostor za njegovu majku...\n24. jul 2017. Arhitektura\nPogledajte kako izgleda prava kuća hobita\nRanije ove godine, nekoliko fotografija Stjuarta Granta predstavile su njegov zadivljujući dom smešten u blizini škotskog grada Tomiča...\n21. jul 2017. Arhitektura\nVrtić izgrađen oko drveta\nJapan je poznat po naprednoj tehnologiji, modernoj arhitekturi i funkcionalnom sistemu obrazovanja koje se primenjuje već od predškolskog uzrasta...\n19. jul 2017. Arhitektura\nNeobična mala kuća u Japanu\nU Japanu, minimalistička filozofija i kultura definitivno doživljavaju svoj vrhunac, jer stanovnici ove zemlje imaju sasvim drugačije poimanje sveta…


Klub Superliga Vesti\nKačar predao Fracileu ovlašćenje predsednika\nDosadašnji sportski direktor Stonoteniskog kluba Novi Sad Dan Fracile od juče je predsednik jednog od najuspešnijih ženskih sportskih kolektiva u zemlji.\nFracile je dobio poverenje članova Skupštine da u naredne četiri godine bude na čelu kluba, dok će predsednik najvišeg klupskog zakonodavnog tela biti Predrag Ničić.Dosadašnji predsednik, u dva mandata, Sreto Kačar rekao je da je vreme da mlađi ljudi preuzmu klub.\n„Logičan izbor pao je na Dana Fracilea koji je, ne samo kao igrač dokazao vernost klubu, već i kao funkcioner. Mi stariji ostaćemo u Skupštini i sigurno je to da ćemo uvek biti tu da pomognemo“, rekao je Kačar.\nU svečanom delu Skupštine, kapiten ekipe Viktorija Tružinski je u ime novog Upravnog odbora uručila plaketu članu kluba Zoranu Vučeviću za Neizmernu požrtvovanost, doprinos razvoju i afirmaciji kluba. Na plaketi su ukucane Vučevićeve prepoznatljive reči: “Devojke, imam da vam kažem samo tri reči – pobeda, pobeda, pobeda”, što je izazvalo oduševljenje prisutnih.\nFracileov predlog od pet članova Upravnog odbora delegati su jednoglasno usvojili, dok će naknadno biti kooptirana još dva. U UO su Vera Zorić (potpredsednik) dr Siniša Ljubić, dr Danijel Župić, Marko Vujatović i Mile Erceg. U Nadzornom odboru su Ljiljana Maširević, Joca Tipura i Nenad Lalić.\nEkipa mlada i ambiciozna\nSTK Novi Sad je promenio kompletan stručni štab, a u igračkom delu zadržana je okosnica tima.\n„Nakon pet godina bilo je potrebno osveženje u trenerskom kadru. Zahvalni smo dosadašnjem šefu struke Đorđu Bošnjakoviću, njegovo znanje je dragoceno, pa će ubuduće biti savetnik za stručni rad. Umesto njega postavljen je Slobodan Stojanov, naš dugogodišnji selektor i trener, koji više od 20 godina radi u ženskom stonom tenisu i ima ogromno međunarodno iskustvo. Na njegovo insistiranje stručnom štabu je priključen dugogodišnji trener reprezentativnih selekcija Branko Đukić. Zajedno smo se složili da je najbolje da se zadrži okosnica tima – reprezentativke Maksuti, Tružinski i Šurjan, a da se njima priključi supertalentovana Tijana Jokić iz Vršca. Rezultatski ciljevi su isti kao i svih prethodnih godina“, najavio je Fracile.\n„Pred nama je zadatak da sačuvamo stonoteniski brend koji smo gradili više od dve decenije. Imamo najbrojniju omladinsku školu u zemlji, najviše reprezentativaca. Jedini smo predstavnici u evropskim klupskim takmičenjima. Svi u klubu smo se složili s tim da, uprskos teškim vremenima, treba da igramo u Kupu Evrope, jer suština sporta je oprobati se sa najboljima“, rekao je novi predsednik Dan Fracile, zahvalivši se na ukazanom poverenju.\nSkupštinu STK Novi Sad, po novom Statutu, čine 11 članova. To su: Predrag Ničić (predsednik), Sreto Kačar, Dan Fracile, Zoran Vučević, Slobodan Sremčev, Aleksandar Strajin, Vera Zorić, igračice Viktoria Tružinski i Aneta Maksuti, sportski stručnjak Đorđe Bošnjaković i novoizabrani sportski direktor Branko Đukić.