Vreme 843 - Sportski zivot u tri slike: Penzije, zasluge, Djukic -->\nTehnička vlada Srbije obezbedila je sebi mesto u istoriji srpskog sporta donošenjem rešenja o dodeli nacionalnih sportskih priznanja osvajačima medalja na olimpijskim igrama, šahovskim olimpijadama, svetskim i evropskim prvenstvima kao i svetskim rekorderima u olimpijskim sportovima. Rešenje je doneto na sastanku Vlade 22. februara a obuhvata 418 sportista i trenera. Najveću nacionalnu penziju u iznosu od tri prosečne decembarske neto zarade u Srbiji (trenutno 84.801 dinar) primaće osvajači zlatnih olimpijskih medalja i svetski rekorderi u olimpijskim sportovima. Takvih sportista i trenera trenutno je 88. Osvajači srebrnih medalja na olimpijadama i svetski prvaci, njih 50, primaće po 2,5 prosečne decembarske zarade (70.667 dinara), dok će nadoknada za bronzane medalje na olimpijadama, srebra na na svetskim i zlata na evropskim šampionatima iznositi po 56.534 dinara. Osvajačima bronzanih medalja na svetskim i srebrnih odličja na evropskim šampionatima pripada po jedna i po decemebarska zarada, odnosno 42.400 dinara, dok će osvajači bronzanih medalja na evropskim šampionatima primati po 28.262 dinara.\nVlada je odradila svoje, ovim rešenjem stavljena je tačka na jedan dugi proces kojim je konačno regulisano pitanje nacionalnih penzija za vrhunske sportiste, i utisak je da nijedna odluka Vlade o nekom "trošku" nije bila primljena sa toliko simpatija kao ova. Sportske legende, neki od njih odavno u osamdesetim poput Franje Mihalića, Ivana Gubijana, Svetozara Gligorića, Rajka Mitića, Stjepana Bobeka… doživeli su pod stare dane da im se država konačno oduži za ono što su dali za nju.\nI dok je Vlada uradila svoje, sportski savezi koji su joj u celom poslu bili "desna ruka", nisu se nimalo proslavili. Tek će se videti ko je sve zaboravljen, za šta krivicu isključivo snose sportski savezi jer su oni bili dužni da dostave dokumentaciju i obaveste ljude. Ovde ostajemo samo kod košarke, jednog od najtrofejnijih sportova. Opšta kriza rukovođenja Savezom odslikala se i u ovom poslu: na spisku nema Dušana Ivkovića, najtrofejnijeg trenera, koji ima pravo na prizananje čak po tri osnova: kao olimpijski vice šampion, svetski prvak i (trostruki) evropski prvak. Objašnjenje "nismo uspeli da ga nađemo" zvučalo bi smešno da nije tužno… Istovremeno su preko novina jurili Vladu Divca da podnese dokumenta, što je on na kraju i učinio uz najavu da će svoju penziju ustupiti nekome "kome je potrebnija". Bio je zaboravljen i Svetislav Pešić, čovek koji je doneo dve poslednje zlatne medalje našoj košarci, ali je nekako ubačen na spisak u poslednji čas iako njegovo ime ne figurira na zvaničnoj listi. Zaboravljen je i Goran Grbović.\nSportisti stiču pravo na svoje penzije kad navrše 35 godina, što je bio povod za dodatnu konfuziju jer na spisku nema nijednog osvajača medalja mlađeg od 35 godina. Nema razloga da se na spisku ne nađu svi zaslužni sportisti ove zemlje, bez obzira na godine starosti, uz napomenu da mlađi od 35 godina stiču pravo na penzije kad ispune starosni uslov. Zato na listi nema mnogih odbojkaša, košarkaša, vaterpolista… koji su na osnovu svojih rezultata stekli pravo na penziju, ali će se to, zbog nečije trapavosti, "tajiti" dok ne napune 35 godina.\nBoža Maljković je, svakako u najboljoj nameri, pokrenuo inicijativu da se Beogradska arena preimenuje u Arenu "Aleksandra Nikolića", po čuvenom profesoru, ocu naše košarke. Ideja plemenita, vidim da gradske vlasti ozbiljno razmatraju inicijativu, ali čini mi se da će u trenutku odlučivanja prevagnuti emocije i osećaj neke vrste duga prema legendarnom profesoru, a ne zdrav razum. Moja rezerva je, pre svega, košarkaške prirode. Arena još uvek nije, a bojim se da nikada neće ni biti, asocijacija na košarku, kao što su stari, dobri Pionir ili oronula Hala sportova na Novom Beogradu. Arena je veoma skupa investicija koja će košarci otvarati vrata jednom godišnje a možda i ređe. Uostalom, ideja Partizana i Zvezde da neke utakmice Evrolige, odnosno ULEB kupa igraju u Areni pala je pred dva neprobojna zida: jedan je zauzetost termina drugim aktivnostima, drugi je cena (kažu da samo za otvaranje vrata treba izbrojati 35.000 evra). Poređenja sa zagrebačkim Domom "Dražena Petrovića" su, blago rečeno, neumesna. U Zagrebu je reč prevashodno o košarkaškoj dvorani (6000 mesta) u kojoj povremeno ima drugih aktivnosti, dok će u slučaju Arene košarka biti pod stavkom "povremeno" ili ni tad… I, da budem iskren, bilo bi mi neobično da, recimo, Pavaroti peva u dvorani ‘Aca Nikolić’"…\nNije zanemarljiv ni drugi aspekt. U svetu ovakvi centri dobijaju imena po onome ko može i hoće da plati. U pravilu su to moćne svetske firme. U Viljnusu je pre dve godine otvorena nova dvorana za 12.000 ljudi koja nosi naziv Simens arena. Makabi iz Tel Aviva je, posle više od 40 godina, pristao da svoju "Jad Eliahu" pretvori u Nokija arenu, svakako ne za lepe oči. O sponzorskim imenima fudbalskih stadiona da i ne govorimo. Ko zna, možda se jednog dana, kad Srbija bude "mirna i dosadna zemlja", i ovde pojavi neka moćna kompanija koja će biti spremna da u zamenu za određen broj miliona evra "ustupi" svoje ime našoj Areni?\nČitam da Nebojša Čović, sposobni gazda FMP Zeleznika i mogući novi predsednik KS Srbije, razmišlja o novoj hali za 10.000 ljudi ili možda renoviranju stare, dobre Hale na Novom Beogradu. Nekako, vidim kao mnogo prirodnije da ta stara Hala – jednom će valjda biti ljudski renovirana – ponese ime profesora Ace Nikolića, koji je u njoj radio i živeo na 500 metara od nje…\nMoram da priznam da sam tek prošle subote razumeo onih 5:0 mlade reprezentacije Jugoslavije, jesenas u Švedskoj. Kada se, posle poraza od 0:3 u Novom Sadu, desilo čudo u Švedskoj, pomislio sam da je reč o jednom od onih dana kada jednom timu sve polazi za rukom, a drugom ništa. Međutim, kada sam video igru Partizana, bolje rečeno pristup igri, u meču sa Zvezdom na njenom terenu, shvatio sam kako je bilo moguće dati pet komada Šveđanima u gostima. To može samo tim čiji trener pre meča svojim igračima kaže:\n"Momci, mi smo ovde došli da ih zgazimo..."\nA takvih je malo, jako malo. Velika većina fudbalskih trenera su ziheraši, uvek više brinu da ne prime nego da daju gol, igraju se razni bunker sistemi, a ako u napadu nešto uradimo, utoliko bolje… Miroslav Đukić je selektor mlade reprezentacije koju je posle tih čudesnih 5:0 u gostima odveo na evropsko prvenstvo (jun, Holandija), a od početka januara je i trener Partizana. To mu je prvi posao u klubu posle završetka trenerske škole, kao što mu je mlada reprezentacija uopšte prvi trenerski posao. Neko je, međutim (Zvezdan Terzić?), imao tri čiste da selekciju poveri treneru početniku, a Partizan je, konačno, posle serije alibi-trenera, stegao petlju i doveo trenera koji hoće da gradi igru svog tima, a ne da razgrađuje protivničku. Posle briljantne karijere u Španiji (Deportivo – šest godina, Valensija – četiri), Miroslav Đukić je pravo osveženje za naš fudbal. Vratio se sa iskustvom vrhunskog igrača stečenim u jednoj od najjačih evropskih liga, učio je i završio trenersku školu i sa diplomom UEFA trenera krenuo da pravi novu karijeru. Na sreću, u našem fudbalu. Dobrodošao, Đuka.\nKomentari: Aleksandar Stevanović


Edita Sulejmanović, predsjednica Foruma žena KO SDP BiH Sarajevo\nU nedjelju će se u sarajevskoj dvorani “ZETRA” održati predizborni miting turske vladajuće stranke i njenog predsjednika Erdogana. Nakon duge šutnje i traženja izgovora kako opravdati Erdoganov dolazak, vladajuća stranka u BiH i njen čelni čovjek našli su rješenje, Kongres UETD-a koji se eto baš sada mora održati u Sarajevu.\nKoliko je ovo štetno za BiH, dežurnim čuvarima Erdoganovog lika i djela jednostavno nije jasno. A kako bi i bilo. Oni žive, ili bi barem voljeli živjeti u feudalnoj BiH, državi sastavljenoj od begovata u kojoj nekoliko porodica odlučuje o sudbinama običnih smrtnika. I u kojoj niko ne smije da misli svojom glavom. Jer, jedan od glavnih postulata djelovanja takvih konzervativnih lidera, bilo u Turskoj, bilo u BiH, je da se spriječi sloboda mišljenja i govora. To nam nikada neće oprostiti.\nA što se tiče nas koji znamo i smijemo misliti svojom glavom, Bakir Izetbegović kaže da smo iskompleksirani jer eto, ne vidimo šta zapravo ova posjeta turskog suverena znači. Bogami je ovo zamjena teza. Iskompleksirani su oni koji ovaj cirkus podržavaju. Njihovi kompleksi su jaki. Oni imaju kompleks od jake BiH, moderne i evropske države, od BiH ravnopravne i građanske države u kojoj za sve nas ima mjesta i u kojoj ne smije biti fašizma, šovinizma i ksenofobije. Za BiH u kojoj će žene biti ravnopravne i puno cjenjenije nego su sada. Jer, da se ne lažemo, svi ovi koji se busaju u prsa i puna su im usta Bosne i Hercegovine, nisu baš pretjerano sretni kada vide uspješnu, obrazovanu i hrabru ženu koja zna šta hoće. Tako konzervativci razmišljaju. To im je u krvi. Iako to ne kažu direktno, jasno je da je za takve uloga žene vezana za kuću a muškarca bavljenje politikom i odlučivanje umjesto nje. Tako razmišlja i turski predsjednik koji je prije koju godinu, povodom rasta nasilja nad ženama za njegove vladavine rekao da je to “otvorena rana Turske” i obećao da će započeti kampanju protiv nasilja nad ženama. Situacija se ipak nije promijenila u Turskoj, svi ti konzervativci su složni u stavu da žene ne trebaju biti ravnopravne s muškarcima. Historičarka i sociologinja profesorica Karen Barkey, sa Univerziteta Columbia u New Yorku, koja je odrasla i živjela u Istanbulu 1970-tih i 1980-tih, za BBC je kazala da je odrastala i živjela u Turskoj koja je bila veoma sekularna i gdje su djevojke u školama bile ravnopravne sa mladićima. Danas to nije tako. “Mnogo promjena se dogodilo. Postoji novi religijski konzervatizam koji je otežao život ženama u modernoj Turskoj“, kaže profesorica, a mi, iskompleksirani građani, kako kaže Erdoganov prijatelj, se slažemo sa ovim zapažanjima.\nSva ova primitivna i konzervativna priča, kada se primjeni na neobrazovani, neinformirani puk, dobijamo povećanje nasilja nad ženama i u porodici općenito. I u našoj zemlji je ovo pojava koja poprima zabrinjavajuće razmjere, a o kojoj se ne govori dovoljno i protiv koje se ne borimo efikasno. Pun nam je kofer raznoraznih balkanskih nasilnika koji smatraju da je prirodna stvar prebiti svoju ženu, svoje dijete, ili neku nepoznatu ženu i dijete. I kada vas čuju da ovako pričate ili nedaj Bože razmišljate, onda dežurni SDA moralisti kažu da je Turska npr. dala pravo glasa ženama još 1930. I to je tačno, doduše tada samo pravo da biraju, ne i da budu birane. Nešto kasnije i ovo drugo ali to nije donijelo veću zastupljenost i učešće žena na pozicijama odlučivanja i pozicijama moći. Naprotiv, vrlo mali broj žena u parlamentima, niska stopa ekonomske neovisnosti, veliki broj ugovorenih brakova, fizičko nasilje od strane muževa, pritisak od strane vladajućeg režima… I kako se ponašati, dočekati “goste” u maniru dobrog domaćina ili osviješteno osuditi i dići glas protiv ove i sličnih posjeta? Moj odgovor je jasan!\n> Lažne diplome ili…\n> Ne pristajemo na podjelu BiH koju nameće CIK


Zaustavljanje „Severnog toka 2“ koštalo bi Nemačku najmanje deset milijardi evra - 19.09.2020, Sputnik Srbija\nZaustavljanje „Severnog toka 2“ koštalo bi Nemačku najmanje deset milijardi evra\nAko Nemačka odustane od projekta “Severni tok 2“, moraće da plati kaznu u vrednosti od 10 milijardi evra, izjavio je član komiteta Bundestaga za međunarodne... 19.09.2020, Sputnik Srbija\n08:41 19.09.2020 (Osveženo: 08:13 18.03.2021)\n© Wikipedia / Jürgen Matern Nemački bundestag\nAko Nemačka odustane od projekta “Severni tok 2“, moraće da plati kaznu u vrednosti od 10 milijardi evra, izjavio je član komiteta Bundestaga za međunarodne poslove Valdemar Gert (Alternativa za Nemačku).\nGert je naglasio da gasovod nije ni nemački niti ruski projekat, već u njemu učestvuje više od 100 firmi koje su dobile potrebne dozvole. Prilikom odustajanja od projekta biće potrebno da se „nadoknadi šteta svim tim firmama“.\nOn je podsetio da Nemačka zatvara termocentrale na ugalj, odustaje od nuklearnih elektrana, prelazi na električni transport.\n„Odakle ćemo uzimati energetske resurse, ako odustanemo od najbolje ponude, kako ekonomske tako i ekološke, koju je predložila Rusija za gas?“, dodao je on.\nGert je izjavio da SAD ne odgovara izgradnja gasovoda iz Rusije, da je u toku borba za energetsko tržište i da se ona vodi „prljavim političkim i ekonomskim metodama“.\n„Oni koji se zalažu za odustajanje od „Severnog toga“ treba da kažu svojim biračima da će se zbog toga cena energenata povećati – za gas i struju moraće da se plati 20 odsto više“, rekao je poslanik.\nDiskusije oko budućnosti „Severnog toka 2“ uzavrele su nakon incidenta s ruskim blogerom Aleksejem Navaljnim i tvrdnji Berlina da je on otrovan supstancom iz grupe hemijskih bojnih otrova „novičok“, zbog čega se traži od ruskih vlasti da objasne nastalu situaciju. Jedan broj nemačkih političara smatra da treba prekinuti rad na gasovodu, dok je nemačka kancelarka Angela Merkel saopštila da su to dva odvojena pitanja.


GSS FBiH - Odgoda 3. vikenda edukacije Ljetnog tečaja u organizaciji GSS FBiH zbog porasta broja zaraženih virusom Covid- 19\nOdgoda 3. vikenda edukacije Ljetnog tečaja u organizaciji GSS FBiH zbog porasta broja zaraženih virusom Covid- 19\nKreirano: 26 Juni 2020\nU skladu sa aktuelnom situacijom i porastom broja zaraženih korona virusom podsjećamo na važnost primjene preventivnih mjera u cilju suzbijanja daljeg širenja broja zaraženih. Gorska služba spašavanja Federacije Bosne i Hercegovine na raspolaganju je građanima u različitim potrebama, te i u ovim situacijama vodi brigu o zdravlju i blagostanju svih. Preporučuje se društvena odgovornost pridržavanjem svih preporuka Federalnog ministarstva zdravstva i Kriznog štaba koje uključuju ponašanja prilikom kretanja i socijalne interakcije, ali i odgovornost po pitanju informisanja o promjenama ličnog zdravstvenog stanja, a posebno pojava simtpoma koje uzrokuje virus Covid- 19, te daljeg postupanja po utvrđenom protokolu. Gorska služba spašavanja Federacije BiH, sa svojim stanicama, na čelu sa Komisijom za prvu pomoć, prati i informiše se o zdravstvenom stanju svojih članova, te daje instrukcije za eventualna dalja postupanja. Kako bismo podigli sigurnost svih strana na što veći nivo, Komisija za prvu pomoć pri GSS-u daje savjete i smjernice o postupanju u akcijama spašavanja, dezinficiranju opreme i vozila, kao i održavanju, dezinficiranju i higijeni službenih prostorija, ali i održavanju obuka, edukacija i okupljanja članova. S tim u vezi odlučeno je da se odgađa planirani 3. vikend obuke Ljetnog tečaja GSS-a za registrovanog spasavaoca, koji se trebao odrzati 27. i 28.06. u Jajcu. Dalji tok aktivnosti edukacija i obuka GSS FBiH se planira shodno aktuelnom stanju sa epidemijom.\nApelujemo i građanima koji planiraju provoditi vrijeme u prirodi da čuvajući sebe čuvate sve ostale pa tako i nas. Pridržavajte se uputa Kriznog štaba Federacije BiH, a sa dodatnom pažnjom i savjesnošću pokazujemo društvenu odgovornost.\nPoštujmo mjere socijalne distance, lične higijene i nošenja preporučene zaštitne opreme.\nNapominjemo da odgovore na sva pitanja o virusu, njegovom širenju i aktuelnim preporuke oko prevencije i suzbijanja daljeg širenja možete pronaći na stranici Federalnog Ministarstva zdravstva ==>> LINK


100 godina od proglašenja Mihajla Idvorskog Pupina za počasnog građanina Velikog Bečkereka | 22/10/2021 VOLIM ZRENJANIN\n100 godina od proglašenja Mihajla Idvorskog Pupina za počasnog građanina Velikog Bečkereka\nZrenjanin – Mihajlo pupin\nIzložba “100 godina od proglašenja Mihajla Idvorskog Pupina za počasnog građanina Velikog Bečkereka” otrvorena je danas na Trgu slobode u Zrenjaninu. Izložbu su realizovala udruženja građana “Godina Pupina Zrenjanin” i “Zrenjaninska eksplorativa”, uz finansijsku podršku grada Zrenjanina.\nPored predstavnika tih udruženja, otvaranju je prisustvovao i zamenik gradonačelnika Zrenjanina Saša Santovac, kao i rukovodioci Doma kulture “Mihajlo I. Pupin” iz Idvora i predstavnici fondacije “Mladen Selak” iz Beograda.\nIzložbu je otvorio Svetislav Zakić, direktor Doma kulture “Mihajlo Pupin” u Idvoru, koji je naveo da je veoma teško ispričati priču o Mihajlu Pupinu i nabrojati sve ono što je učinio za našu državu i tadašnju državu, koliko je činio za pojednice.\nKliknite ovde za galeriju fotografija\nIvan Bošnjak, predstavnik udruženja građana “Godina Pupina” i predstavnik fondacije “Mladen Selak”, rekao je da se kontinuitet koji lik i delo Mihajla Pupina ima u Zrenjaninu sa današnjim danom ponovo stavlja na prvo mesto.\n– Zahvalni smo gradu Zrenjaninu što je baš na ovom mestu, na gradskom trgu postavio ovu izložbu, mladim autorima koji su se trudili da u arhivama pronađu sve ove činjenice i da se doprinos velikog naučnika proslavi na odgovarajući način – rekao je, između ostalog Bošnjak.\nTokom prepodneva, predstavnici Doma iz Idvora i autori monografije “Naučnik i patriota Mihajlo Idvorski Pupin”, Dragoljub Martinović i Dragoljub Cucić, uručili su Zrenjaninskoj gimnaziji paket knjiga – monografije “Naučnik i patriota Mihajlo Idvorski Pupin”.


Bivši ruski premijer Kasjanov tvrdi da više ne prepoznaje Putina\nBeta 13. juna 2022. 08:40\nMihail Kasjanov, prvi premijer ruskog predsednika Vladimira Putina izjavio je danas da ni u svojim najgorim noćnim morama nije mogao da zamisli da će Putin krenuti u invaziju na Ukrajinu.\n„Putin kojeg sam poznavao bio je drugačiji“, rekao je Kasjanov u intervjuu Frans presu putem video konferencije.\nKasjanov, premijer od 2000. do 2004. pre odlaska u opoziciju, procenio je da bi rat mogao da potraje i do dve godine, ali ipak veruje da će Rusija jednog dana ponovo krenuti „demokratskim putem“.\nBivši Putinov premijer (64), koji je radio na zbližavanju Moskve i zapadnih zemalja, rekao je da nije mislio, kao i mnogi Rusi, da će izbiti rat.\nDodao je da je konačno shvatio šta će se desiti tri dana pre invazije, kada je Putin sazvao članove svog Saveta bezbednosti „na dobro inscenirani sastanak koji je prenosila televizija“.\n„Kada sam gledao taj sastanak ruskog Saveta bezbednosti, konačno sam shvatio da će biti rata. Poznajem te ljude i gledajući ih, video sam da Putin više nije bio isti. Ne medicinski, već politički“, rekao je Kasjanov, kojeg je 2004. godine smenio Putin.\nOn se potom pridružio opoziciji i postao jedan od najvećih kritičara Kremlja. Kasjanov sada vodi malu liberalnu stranku, Partiju narodne slobode (PARNAS).\nKasjanov je rekao da je Putin (69), bivši agent KGB-a, dolaskom na vlast 2000. godine izgradio sistem zasnovan na nekažnjivosti i strahu.\n„To su dostignuća sistema koji je, uz Putinovo ohrabrenje kao šefa države, počeo da funkcioniše još ciničnije i okrutnije nego u kasnijim fazama Sovjetskog saveza. U suštini, to je sistem nalik KGB-u zasnovan na potpunoj nekažnjivosti. Jasno je da oni ne očekuju da budu kažnjeni“, ocenio je Kasjanov.\nDodao je da je napustio Rusiju zbog svog protivljenja ruskoj ofanzivi u Ukrajini, ali je odbio da kaže AFP-u u kojoj se zemlji nalazi, navodeći bezbednosne razloge.\nBoris Njemcov, kritičar Putina sa kojim je Kasjanov bio blizak, ubijen je u blizini Kremlja 2015. godine. A Aleksej Navaljni, veliki protivnik Kremlja, zatvoren je nakon što je preživeo trovanje 2020. godine.\nAko padne Ukrajina, onda će baltičke zemlje biti sledeće na listi, smatra Kasjanov i dodaje da je protiv poziva da Ukrajina prihvati teritorijalne ustupke u zamenu za mir.\nKasjanov je dodao da će u postputinovom periodu njegov naslednik biti po nalogu službi bezbednosti, ali da neće moći dugo da kontroliše postojeći sistem i da će na kraju biti organizovani demokratski izbori.\n„Siguran sam da će se Rusija vratiti na put izgradnje demokratske države“, rekao je Kasjanov i dodao da će za „dekomunizaciju“ i „deputinizaciju“ Rusije biti potrebno deset godina.\nAbazović, Đukanović i Konjević o Temeljnom ugovoru


BOLJA POVEZAOST ISTOČNOG I ZAPADNOG TRANZITA: Zvanično otvaranje kružne raskrsnice kod pijace u Lazarevu 21. jula | Banjaluka.net\nBOLJA POVEZAOST ISTOČNOG I ZAPADNOG TRANZITA: Zvanično otvaranje kružne raskrsnice kod pijace u Lazarevu 21. jula\nKružni tok, koji se gradi kod stočne pijace u Lazarevu, kojom će biti bolje povezani istočni i zapadni tranzit, ali i omogućen brži protok saobraćaja iz grada prema Lazarevu i dalje prema autoputu Banjaluka – Gradiška, zvanično će biti otvoren u utorak, 21. jula, najavio je načelnik Odjeljenja za saobraćaj Slaviša Sandić.\nOvo je 11. kružna raskrsnica koja se gradi u posljednje tri godine u Banjaluci, a njena izgradnja realizuje se u saradnji grada Banjaluka i “Puteva Republike Srpske”. Vrijednost investicije je oko 1,3 miliona KM, a radovi su počeli polovinom marta.\nNačelnik Sandić rekao je i da će se sljedeća kružna raskrsnica graditi na Paprikovcu, na ukrštanju nove saobraćajnice “Paralele” i Ulice Jovana Raškovića.\n“Obzirom da se radi o ulici ka Kliničkom centru nije primjereno, ni preporučljivo da saobraćaj regulišemo semaforima. Nastojimo da, po nekoj ubrzanoj proceduri, radimo projekat kružne saobraćajnice, izmjestimo autobusko stajalište i sve drugo što je potrebno da saobraćaj u tom dijelu bude bezbjedan i funkcionalan. To se nametnulo kao potreba i htjeli, ne htjeli, moramo raskrsnicu uraditi prije puštanja ‘Paralele'”, precizirao je Sandić za Elta TV.\nOznake: Kružna raskrsnica


Srbi opstruiraju službu za zaštitu i spašavanje u BiH - tportal\nSrbi opstruiraju službu za zaštitu i spašavanje u BiH\nZadnja izmjena 24.02.2012 13:04\nObjavljeno 24.02.2012 u 12:53\nBosna i Hercegovina neće uskoro dobiti posebnu postrojbu za zaštitu i spašavanje koja bi pomagala drugim državama u slučaju prirodnih nesreća jer se vlasti Republike Srpske protive uspostavi jedinstvenog zapovjednog lanca koji bi upravljao njenim djelovanjem, prenose u petak banjalučke Nezavisne novine\nUspostava ovakve postrojbe predviđena je posebnim zakonom o zaštiti i spašavanju kojega je usvojio parlament BiH, a činili bi je pripadnici postojećih tijela civilne zaštite u entitetima i distriktu Brčko, ali i sigurnosnih agencija na državnoj razini poput Granične policije, SIPA-e te oružanih snaga BiH.\nZakon, međutim, nije uredio kako bi funkcionirala zapovjedna struktura unutar takve postrojbe pa je to postalo točkom prijepora u raspravama među entitetima.\nRavnatelj Uprave civilne zaštite RS Milimir Doder izjavio je kako se u tom entitetu protive bilo kakvom prijenosu zapovjednih ovlasti.\n'Postrojba za zaštitu i spašavanje može se fomirati od postojećih entitetskih postrojbi i oni bi formirali tim koji bi pomagao u inozemstvu, a pripadnici bi imali odore s oznakama entiteta', kazao je Doder dodajući kako očekuje da 'svatko zapovijeda svojim ljudima'.\nNeimenovani izvor iz Uprave civilne zaštite Federacije BiH drži pak kako je cijeli problem političke naravi, jer ni u ovom slučaju u RS ne žele prihvatiti bilo što na državnoj razini.\nMinistar sigurnosti BiH Sadik Ahmetović je, komentirajući poteškoće koje je ta zemlja imala u razdoblju velikih snježnih padalina i niskih temperatura tijekom veljače, ustvrdio kako je očevidna potreba da se na državnoj razini uspostavi jedinstveni sustav koji će koordinirati aktivnosti u takvim kriznim situacijama.\nBiH je zakonom donesenim 2008. godine uspostavila jedinstveno središte za upravljanje kriznim situacijama koje djeluje pri Ministarstvu sigurnosti, no vlasti RS unatoč toj činjenici inzistiraju na svom posebnom operativno-komunikacijskom centru koji bi imao i drugačiji telefonski broj od državnog.\nPozivi za pomoć u BiH tako se sada mogu uputiti preko broja 112, kako je to slučaj i u svim zemljama-članicama Europske unije, no Republika Srpska je zadržala vlastiti broj 121.\nMinistar unutarnjih poslova RS Stanislav Čađo ranije je ustvrdio kako se preko uspostave jedinstvenog pozivnog broja za krizne situacije zapravo pokušava nametnuti daljnja centralizacija u BiH.\n'Njihova priča u Ministarstvu sigurnosti je da se radi u interesu čovjeka, ali to nije baš tako. Oni hoće centralizaciju. Republika Srpska ima svoj sustav civilne zaštite i, izgovarajući se na telefonski broj, Sarajevo hoće da je utopi u nešto što bi se zvalo BiH sustav civilne zaštite. Mi to ne damo', izjavio je Čađo u jednom novinskom intervjuu.


Povlačenje američkih i NATO vojnika iz Avganistana | Novine Toronto\nPovlačenje američkih i NATO vojnika iz Avganistana\nKonačna faza okončanja američkog rata u Avganistanu zvanično je počela povlačenjem preostalih vojnika SAD i NATO.\nSAD odlaze iz Avganistana posle 20 godina, a povlačenje treba da bude završeno do kraja leta.U Avganistanu se nalazi između 2.500 i 3.500 američkih i oko 7.000 NATO vojnika.\nAmerička vojska je prethodnih nedelja avionima vraćala deo vojne opreme u SAD.\nDeo opreme predaće avganistanskim bezbednosnim snagama, a nešto će prodati kao otpad na avganistankom tržištu.Procenjuje se da su SAD potrošile više od 2.000 milijardi dolara u Avganistanu od 2001. godine.\nSAD i njihovi saveznici iz NATO ušli su u Avganistan 7. oktobra 2001. godine kako bi zbacili talibansku vladu koja je štitila ekstremiste Al Kaide, džihadističke grupe odgovorne za napade na Njujork i Vašington 11. septembra iste godine.\nDva meseca kasnije, talibani su bili poraženi, a borci Al Kaide i njen lider Osama bin Laden bili su u bekstvu.Talibani, sada pobunjenici, optužuju administraciju predsednika SAD Džozefa Bajdena za kršenje sporazuma koji su prošle godine sklopili sa administracijom tadašnjeg predsednika Donalda Trampa.\nPrema tom sporazumu iz februara 2020. godine, SAD su se obavezale da će povući sve vojnike iz zemlje do 1. maja 2021. godine.Talibani su saopštili da je završetak tog roka za potpuno povlačenje američkih vojnika "otvorio vrata avganistankim mudžahedinima da preduzmu bilo koju adekvatnu kontra-akciju protiv okupacionih snaga".\nU Avganistanu je od 2001. godine poginulo 47.245 civila, a milioni su raseljeni širom Avganistana ili su izbegli u Pakistan, Iran ili Evropu.Očekuje se da će se avganistanske snage naći pod većim pritiskom talibana nakon povlačenja američkih i NATO vojnika, ako u međuvremenu ne bude postignut mirovni sporazum o kojem se vode pregovori.


KORISNI SAVETI: Napravite mesta u ormanu bez izbacivanja i jedne stvarčice! | Porodica | Glossy\nOvo je najbolji savet kako da sredite svoj orman i uštedite i do čak 75% prostora - pročitajte OVDE i OVDE šta treba da uradite!\nRešenje za stvari koje momentalno ne nosite su vakuum kese! One su idelan način da odložite svu onu garderobu koja vam zauzima toliko mesta u ormanu, a koju nećete nositi još neko vreme.\nVakuum kese koje OVDE i OVDE ili pozivom na broj 011/6 888 999 možete kupiti na VELIKOJ AKCIJI po ceni od 195 i 330 rsd. Napravljene su od visokokvalitetnog materijala i sa njima nećete morati da brinete o odeći koju odložite jer će je maksimalno štititi. Zato ih već sada poručite!\nVakuum kese su jako jednostavne za korišćnjenje: ubacite odeću tako da ostavite malo praznog prostora, zatvorite je, a potom usisivačem izvučete iz nje sav vazduh zahvaljujući otvoru na vrhu kese. Tako odložena odeća zauzimaće neverovatno manje mesta, a kada dođe vreme da je izvadite biće ista kao onoga dana kada ste je stavili – čista i neizgužvana.\nIskoristite ovo fantastično SNIŽENJE i kupite svakom preko potrebne vakuum kese po neverovatno niskoj ceni! Poručite telefonom na broj 011/6 888 999 ili OVDE i OVDE non stop.\nTAGOVI: vakuum kesehangaronline kupovina


(UŽIVO) Muškarac iz Iriga preminuo: Čačak je postao novo žarište korona virusa. Obolevaju i mladi – PostInfo\n(UŽIVO) Muškarac iz Iriga preminuo: Čačak je postao novo žarište korona virusa. Obolevaju i mladi\nHome Vesti (UŽIVO) Muškarac iz Iriga preminuo: Čačak je postao novo žarište korona virusa. Obolevaju i mladi\nU Ćupriji, jednom od žarišta zaraze korona virusom u Srbiji, zaključno sa jučerašnjim danom ima 55 slučajeva, a povećanje broja zaraženih je zabeleženo u svim opštinama Pomoravskog okruga, izjavio je danas, za medije, komadant Opštinskog štaba za vanredne situacije i predasednik opštine Chuprija Ninoslav Erić.\n– U Ćupriji je 55 zaraženih, u Jagodini 18, u Paraćinu 15, Svilajncu pet i po dva u Rekovcu i Despotovcu, ukupno 97 u Pomoravskom okrugu – precizirao je Erić. Dodao je da je među zaraženima i veći broj zdravstvenih radnika, lekara i medicinskih sestara.\nVlada je donela odluku da supermarketi i marketi neće raditi nedeljom, dok će subotom sami odrediti radno vreme, ali ne posle podne. To znači da penzioneri i stariji sugrađani od 65 godina, neće moći da idu u kupovinu koja im je ranije bila organizovana po posebnim uslovima od 4h do 7h ujutru, saznajemo.\nZa njih je sada opcija da tu kupovinu obave umesto nedeljom, subotom ujutru od 4 do 7h.\nKardiovaskularna bolnica “Dedinje” od pre nekoliko dana prima sve hitne srčane pacijente, kako iz Beograda tako iz cele Srbije, a svi oni koji su došli na red na operaciju na listama čekanja trebalo bi da se operišu, ne smemo ovu grupu bolesnika zanemarivati zbog korona virusa kaže za >


AudioPro | Electro-Harmonix Switchblade Plus pedala\nCena 6.027,00 din. PPC: 8.487,00 din. (-29%)\nSwitchblade+ pedala omogućava Vam pouzdano rešenje za muzičare koji imaju potrebu za selektovanjem. Usmerite svoj signal bilo iz izlaza A ili B ili ga pošaljite na oba odjednom. Spojite štimer ili efekt pedalu na njegov zaduženi izlaz za štimer. S potpuno pasivnom audio putanjom i aktivnom LED indikacijom novi Switchblade+ je Vaš bliski partner.


Žarić Kovačević osudila upad u Skupštinu\n"Boško Obradović je kao poslanik imao mogućnost da sedne u poslaničku klupu, javi se za reč i kaže šta želi i misli. Umesto toga, izabrao je performans kojim je uvredio instituciju, državno obeležje i sve građane Srbije!" navela je Žarić Kovačević.\n"Pokušao je na silu da spreči Narodnu skupštinu da radi, srušio zastavu Srbije i još jednom dostigao nivo bezobrazluka kome nije mesto u Domu narodne skupštine" dodaje Žarić Kovačević.


Vest | Digitalni fotoaparati - Nikon Coolpix P5100 | Kompjuter biblioteka\nDigitalni fotoaparati - Nikon Coolpix P5100\nPregleda (30 dana / ukupno): 4 / 1322\nSamo nekoliko meseci nakon što je izbacio na tržište P5000, Nikon je izgleda osetio potrebu da brzopleto izbaci Coolpix P5100. Na žalost, izgleda da je ovaj fotoaparat još jedan sjajan primer zašto ugraživanje senzora od 12 megapiksela u kompaktni fotoaparat nije baš najbolja ideja.\nMeđutim, nije sve tako crno. Kvalitet slike ja značajno bolji od onog koji daje Fujifilm FinePix F50fd, ali zato dolazi do drastičnog pada kvaliteta na ISO osetljivostima većim od 400. Uprkos navedenim manama, kritičari su pohvalili ugrađene kontrole i ukuponu ergonomiju fotoaparata, a takođe je napomenuto da se većina snimaka može kontrolisati sa malo nakndnog podešavanja.\nSve u svemu, u većini analiza fotoaparat je dobio četiri zvezdice od mogućih pet, pre svega zahvaljujući njegovoj veoma pristupačnoj ceni. Ako merkate ovaj fotoaparat iz daljine, obavezno pročitejta kompletan prikaz pre nego što ga kupite.\nKompletan prikaz pročitajte ovde.


Univerzitet u Sarajevu - Treća zajednička naučna konferencija u okviru Procesa za Zapadni Balkan\nBosnu i Hercegovinu predstavljaju predsjednik Akademije nauka i umjetnosti BiH, rektori Univerziteta u Sarajevu i Univerziteta u Banjoj Luci i istaknuti mladi naučnici\nTreća zajednička naučna konferencija u okviru Procesa za Zapadni Balkan održava se u periodu od 14. do 16. juna u Parizu, u organizaciji Akademije nauka Njemačke Leopoldina i Akademije nauka Francuske. Na zajedničkoj konferenciji sudjeluju predstavnici nacionalnih akademija nauka i umjetnosti, rektorskih konferencija kao i istaknuti mladi naučnici.\nBosna i Hercegovina, sa svojim predstavnicima, aktivno sudjeluje u Procesu od samog početka. Prva konferencija održana je 2015. godine u Halleu, Berlinu (Njemačka), a druga konferencija je održana 2016. godine u Beču (Austrija).\nOve godine Bosnu i Hercegovinu, na poziv Akademije nauka Njemačke Leopoldina, predstavljaju: prof. dr. Miloš Trifković (predsjednik Akademije nauka i umjetnosti BiH), prof. dr. Rifat Škrijelj (rektor Univerziteta u Sarajevu), prof. dr. Milan Mataruga (rektor Univerziteta u Banjoj Luci), prof. dr. Almir Maljević i doc. dr. Erna Karalija, kao predstavnici istaknutih mladih naučnika iz Bosne i Hercegovine.\nTema ovogodišnje konferencije je „Pretvorite ideju u akciju: Investirajte u mlade naučnike i poslovni rast“. Na konferenciji se raspravlja o konkretnim načinima pružanja podrške i stvaranja jednakih mogućnosti mladim naučnicima i istraživačima iz država Zapadnog Balkana za unapređenje znanja i vještina u cilju dostizanja i održavanja naučne izvrsnosti. Cilj konferencije je realizacija zaključka sa Samita za zapadni Balkan, koji je održan 4. jula 2016. godine u Parizu, na kojem su predsjednici država i vlada zahtijevali od učesnika Procesa za Zapadni Balkan „da predlože (do ljeta 2017) mehanizme za finansiranje izvrsnih mladih naučnika sa prostora zapadnog Balkana koji će im omogućiti stjecanje iskustva u inozemstvu i kreiranje svojih 'laboratorija izvrsnosti'“. S tim u vezi, na ovoj konferenciji finalizira se rad na prijedlogu uspostave zasebne istraživačke fondacije (Research Foundation) kao i kreiranju akcionog plana za pametni rast Zapadnog Balkana (Western Balkans Action Plan for Smarth Growth).\nS obzirom da će predsjednici država i vlada raspravljati o temama ove konferencije na samitu za Zapadni Balkan koji će se održati 12. jula 2017. godine u Trstu (Italija), predstavnici Bosne i Hercegovine će o definiranim prijedlozima i preporukama informirati nadležne u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine.


ZC Vranje: U bolnici 10 pacijenata - OSMORO sa upalom PLUĆA - InfoVranjske\nZC Vranje: U bolnici 10 pacijenata – OSMORO sa upalom PLUĆA\nZdravstveni centra Vranje objavio je da je u kovid ambulatni ATD tokom 12. maja, 2022. godine obavljeno 49 pregleda, od toga 27 prvih.\nUrađen je 1 PCR i 27 antigenskih testova, od kojih su 3 pozitivna na koronavirus, saopštili su iz ZC Vranje.\nU kovid bolnici ZC Vranje hospitalizovano je 10 pacijenata, svi su pozitivni na koronavirus.\nNjih 8 je sa upalom pluća, a 4 su na kiseoniku, saopštili su iz ZC-a.\nTokom proteklog dana nije bilo novih prijema na bolničko lečenje, a iz bolnice su otpuštena 3 pacijenta.


Agencije godišnje progutaju 58 miliona maraka\nViše od 58 miliona maraka poreskih obveznika u prosjeku se svake godine potroši na finansiranje rada raznih agencija na nivou BiH.\nVećina tog novca ode na plate zaposlenih, na razne vrste naknada, stimulacije, putne i troškove održavanja, posebne usluge, ali i na zakup poslovnih prostora, negdje oko tri miliona KM, jer dio ovih agencija i dalje nema riješeno "stambeno pitanje".\nPrimjera radi, Agencija za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH već godinama za ovu namjenu izdvaja više od 2.264.000 maraka.\nSumirajući sve podatke može se zaključiti da 60-ak odsto od pomenutih 58 miliona ode na plate zaposlenih i stavku označenu kao "naknade za troškove". Rekorderi po tom pitanju su iz Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, gdje čak 80 odsto budžeta ode za ove namjene. Nekada ni to nije dovoljno, pa recimo zaposleni u Agenciji za osiguranje BiH imaju i stavku "naknade članovima Upravnog odbora", koja iznosi 470 maraka.\nPrema revizorskim izvještajima o radu ovih agencija u 2019. godini, a među kojima su i one koje se bave antidoping kontrolom, forenzičkim ispitivanjem i vještačenjima, nadzorom nad tržištem, školovanjem i stručnim usavršavanjem kadrova, vidljivo je sa su i dalje prisutne neke stare boljke. Od nepoštovanja tenderskih procedura, nekontrolisanog trošenja sredstava, sumnjivih i spornih potraživanja. Doduše, ne u tolikom obimu kao nekih ranijih godina, ali ipak u dovoljnoj mjeri da neki od ovih izvještaja dobiju ocjenu "s rezervom". Utisak je da je najviše nepravilnosti zabilježeno u Agenciji za statistiku, koja je samo na ime putnih troškova potrošila više od 128.000 maraka. Revizori su utvrdili da je bilo određenih nepravilnosti kod popravke vozila i izdavanja računa, ali i prilikom direktnih pogodbi i nabavki određene robe i usluga. Konstatovali su i da putne naloge nisu potpisivale "nadležne" osobe, ali i da je došlo do probijanja limita troškova za mobilne telefone. Slični slučajevi su primijećeni i kod Agencije za unapređenje stranih investicija, gdje su revizori utvrdili da je bilo određenih propusta i prilikom zapošljavanja novih radnika.\nU Agenciji za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje su otišli korak dalje pa su isplaćivali i stimulacije zaposlenim u iznosu većem od predviđenog. Interesantno, ali ni agencija simboličnog naziva "za prevenciju korupcije" nije se pokazala u najboljem svjetlu, a pogotovo u dijelu koji se odnosi na "kontrolu trošenja sredstava".\nEkonomski analitičar Zoran Pavlović smatra da je veliki dio ovih agencija formiran bez ikakve prethodne analize, te se zbog toga danas došlo u situaciju da država, a ni građani BiH, nemaju gotovo nikakvu korist od njih.\n- Vjerujem da se pola toga novca baci u vodu. Zaposleni redovno dobijaju dobre plate, a u većini slučajeva ništa ne rade. Stoga je potreban hitan restart sistema, jer ovako više ne može. I bogatije države od nas bi bankrotirale - kaže Pavlović.\nOdržavanje jednog vozila 22.000 KM\nJedna od institucija koja se od svog osnivanja i nije baš proslavila svojim radom sigurno je i Komisija za koncesije BiH. Desetak zaposlenih "statista" državu godišnje košta više od milion maraka. U izvještaju za 2019. revizori su uočili i niz "sitnih" nepravilnosti u njihovom radu, pa čak i da su lica koja su imala uslove za penziju i dalje radila. Pored toga, revizori su upozorili i na ekonomsku neopravdanost održavanja vozila starog 13 godina. U tu svrhu izdvojeno je nevjerovatnih 22.000 maraka.


Sanja Mehmedović, 21/05/2020\nUblažavanje restriktivnih mjera i povoljnija epidemiološka situacija u našoj zemlji rezultirali su postepenom normalizacijom života, ali i povratkom migranata na sarajevske ulice i trgove.\nHalil je prije četiri mjeseca iz Maroka došao u Bosnu i Hercegovinu, odakle će pokušati da ode u neku od zemalja Evropske unije. Živi u hostelu i ne želi ići u prihvatne kampove za koje tvrdi da su pretpani, ali i opasni, zbog čestih sukoba unutar migrantske populacije.\n“Nemamo problema sa Bosancima. Najveći problemi su sa policijom”, kaže Halil, migrant iz Maroka.\n“Ljudi u Bosni su veoma dobri. Nemam problema ovdje”, kaže Muhammed, migrant iz Irana.\nGrađani Sarajeva podijeljenog su mišljenja o migrantima. Plaše se za vlastitu sigurnost, ali nerijetko pokazuju i razumijevanje za sudbinu ovih ljudi.\nU Kantonu Sarajevo djeluje i poseban operativni tim MUP-a zadužen isključivo za pitanja kretanja i boravka ilegalnih migranata na području ovog kantona. Sudeći prema zvaničnoj policijskoj statistici o broju počinjenih krivičnih djela, migranti na području glavnog grada u ovom trenutku još ne predstavljaju veći sigurnosni rizik.\n“Pored smanjenja kriminala općenito, primjetno je i smanjenje stope kriminala u kojem su izvršioci ili žrtve, odnosno oštećeni upravo migranti. Kada sve uzmemo u obzir, možemo ocijeniti da je stanje sigurnosti na području Kantona Sarajevo zadovoljavajuće”, kaže Mustafa Bešić, šef Ureda policijskog komesara MUP-a Kantona Sarajevo.\nPovećano prisustvo pripadnika MUP-a primjetno je na glavnim gradskim ulicama i trgovima, gdje migranti provode većinu vremena. Svakodnevno se radi na njihovom nadzoru i identifikaciji, a samo u toku jedne policijske akcije, koja je provedena 27. aprila, identifikovano je i u prihvatne centre smješteno više od 90 ilegalnih migranata.\nTags\t#migranti\t#MUP KS\t#Sarajevo\nMUP USK provjerava - jesu li policajci tukli migranta u "Miralu"\nPrijeti li Bosni i Hercegovini nestašica tzv. žute nafte\nBanjaluka: Potpisivanje ugovora s udruženjima civilnih žrtava rata Bošnjaka i Hrvata\nFederalni Parlament o posljedicama epidemije na privredu i zdravstvo\nSkupština TK danas o potvrdi nove Vlade\nHNK nabavlja vakcine Sputnik V\nSeizmička slika Trgovske Gore bitno izmijenjena – Hoće li se nuklearno odlagalište ipak graditi?\nSkupština HNŽ-a o izmjenama Zakona o koncesijama\nU Bosni oblačno sa slabim snijegom, u Hercegovini malo oblačno i sunčano


Projekt plinofikacije ušao u završnu fazu: Već ove grijne sezone u Bijeljini će se moći koristiti plin kao energent\nGradilište plinovoda na lokaciji Kojčinovac kod Bijeljine (Foto: G. Bobić)\nProjekt plinofikacije Bijeljine trebao bi biti završen do kraja ove godine, izjavio je direktor preduzeća „BN gas“ Jovo Vujanović prilikom posjete gradilištu na lokaciji Kojčinovac kod Bijeljine.\nOn je istaknuo da je u međuvremenu eksproprirano više od 400 parcela, preko kojih prolazi magistralni plinovod od Bijeljine do Šepka.\nVUJANOVIĆ: Čekali odobrenje\n- U Bijeljini je izgrađeno oko 320 kilometara plinovodne mreže srednjeg pritiska, oko 20 kilometara sekundarne mreže i sve je spremno da se plin od mjerne stanice već krajem ove godine usmjeri ka zainteresiranim potrošačima. Dugo smo čekali na odobrenja, ali vjerujem da će do kraja decembra sve biti završeno - rekao je Vujanović, istakavši da je u ovaj projekt do sada investirano oko 22 miliona eura.\nI gradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić izrazio je zadovoljstvo činjenicom da se ovaj kapitalni projekt nalazi u završnoj fazi.\nMIĆIĆ: Opći interes\n- Ono što je dugo godina bilo kamen spoticanja, u međuvremenu je riješeno. U pitanju je bilo proglašenje općeg interesa za plinovod od Šepka do Bijeljine, u ukupnoj dužini od 23 kilometra. U međuvremenu je izgrađeno više od 300 kilometara plinovodne mreže na području grada i oko 5.000 priključaka u dvorištima porodičnih kuća - istakao je Mićić.\nDodaje da će se već krajem ove ili početkom naredne godine plin kao energent moći koristiti i u Bijeljini.\n- Prevazišli smo sve probleme oko eksproprijacije, tako da u naredna četiri mjeseca ovi radovi trebaju biti okončani - navodi on.\n750 eura priključak\nMićić je naglasio da je ostalo još nekoliko parcela koje treba eksproprirati.\n- Mi se nadamo da će plin u Bijeljinu stići do kraja ove godine. Što se tiče priključaka i dovođenja grada do gradske toplane, taj posao će se obavljati postepeno. Građanima će biti pružena mogućnost da priključak u iznosu od 750 eura plate na rok od tri godine. Grad Bijeljina je za troškove eksproprijacije zemljišta izdvojio oko 500.000 KM - rekao je Mićić.\n22 miliona eura vrijedan je projekt plinofikacije\nSarajevo: U udesu u centru grada dvije osobe povrijeđene 07.09.2017 14:14\nCCI: NSRS ostvario jedan od najlošijih rezultata u posljednjih sedam godina 07.09.2017 14:20


TotalCar.rs » Aston Martin započeo gradnju nove fabrike u Velsu\nAston Martin započeo gradnju nove fabrike u Velsu\nAston Martin, Fabrika, novo, TOP\nNovo proizvodno postrojenje Aston Martina u St Atanu u Velsu ušlo je u prvu fazu izgradnje, nakon što se CEO ove kompanije Endi Palmer sastao sa premijerom Velsa Karvinom Džonsom kako bi finalizovali kupovinu zemljišta.\nU februaru je britanski prozvođač sportskih automobila rekao da je među 20 potencijalnih lokacija širom sveta odabran St Atan kao njihovo drugo proizvodno postrojenje, i to ono u kom će se proizvoditi prvi SUV ove kompanije.\nOni su prošlog leta bili u potrazi za 750 novozaposlenih koji će raditi u ovoj fabrici.\n“Još od odluke da pravimo svoj prvi SUV u Velsu postali smo oduševljeni posvećenošću i pristupom Ministarstva odbrane i velške Vlade u izvođenju ovog projekta”, kaže Endi Palmer, CEO Aston Martina i dodaje da će nastaviti saradnju sa Vladom Velsa po pitanju zapošljavanja kako bi stigli da ispoštuju svoje rokove na vreme.\nNova fabrika u St Atanu, nakon finalizovanja dogovora, ušla je u prvu fazu izgradnje što uključuje kreiranje prostorija za kupce i osoblje, kancelarije za administraciju i menadžment, kao i restoran za zaposlene.\nDruga faza počeće u aprilu iduće godine, kada će Aston Martinu biti dozvoljen pristup trima superhangarima Ministarstva odbrane, gde će biti smešten novi proizvodni pogon, u šta će biti uloženo 200 miliona funti.\nNajavljeni krosover biće inspirisan DBX konceptom, a Aston Martin ima od njega velika očekivanja: da će biti najprodavaniji u svom segmentu kad se pojavi na tržištu 2019. godine.\nLamborghini Estoque kabriolet stiže 2015. godine?\nSmart ForTwo Electric Drive izlazi iz proizvodnje\nČak i zarđao vredi 50.000 evra\nŠtikla (ni)je zabranjena\nDve sekunde koje nam spasavaju život: 60 godina sigurnosnog pojasa sa 3 tačke\nŠpijunske fotke: Kineska Hyundai Celesta (2017) u Nemačkoj?\nMercedes proslavlja 25 godina modela 500 E\nNikad bolja prodaja Mercedesa S klase


Raste broj zaraženih na Kosovu, danas još 96 slučajeva - Gorapress.net\n27.06.2020. u 23:23\nNacionalni institut za javno zdravlje u Prištini saopštio je večeras da je na Kosovu registrovano 96 novih slučajeva infekcije Kovid-19, čime je ukupan broj zaraženih porastao na 2.590.\nPrema izveštaju Instituta, u laboratoriji za molekularnu mikrobiologiju RT-PCR metodom, danas je testirano ukupno 207 uzoraka uzeta sa Klinike za infektivne bolesti i sa terena, od čega je 96 uzoraka pozitivno na koronavirus.\nPozitivni slučajevi su iz opština Priština (44), Peć (7), Orahovac (5),Uroševac (5), Suva Reka (4), Mitrovica (3), Đakovica (3), Gnjilane (4), Vučitrn (4), Drenica (2), i po jedan slučaj u opštinama Kosovo Polje, Istok, Podujevo, Srbica i Vitina.\nIz Instituta navode da je danas izlečeno 87 pacijenata, a ukupan broj izlečenih je 1.394.\nOd 8. februara u laboratoriji za molekularnu mikrobiologiju Instituta u Prištini RT-PCR metodom testirano je ukupno 23.137osoba.\nZabeležena su 48 smrtna slučaja od posledica koronavirusa od početka pandemije na Kosovu.


Milutin Popović Zahar (1938)\nMuzika « MUZIČKO STVARALAŠTVO I IZVOĐAŠTVO SRBA « Muzički stvaraoci — posleratna generacija « Milutin Popović Zahar (1938)\nAutor Tema: Milutin Popović Zahar (1938) (Pročitano 32028 puta)\n« poslato: Februar 02, 2011, 12:43:23 am »\n"Obišao ceo svet, naučio od Carevca i Jašarevića sve što znam i sve to pretočio u pesme koje smo slušali svih ovih godina."\nMilutin Popović Zahar, magistar i doktorant međunarodnog prava, kompozitor, aranžer, violinista, poeta i slikar, rođen je "ispod planine Gučeva i Cera, tamo gde su vođenje najslavnije bitke srpskog naroda u I svetskom ratu. U Loznici je završio osnovnu školu, gimnaziju i nižu muzičku školu. Potom odlazi u Beograd i upisuje Pravni fakultet. Nadimak Zahar (po nemačkom violinisti Helmutu Zaharijasu) dao mu je Rade Jašarević.\nViolinu je učio zahvaljujući majci koja je i sama malo svirala. Samostalnu umetničku karijeru započeo je krajem sedamdesetih komponujući popularnu narodnu i zabavnu muziku, klasična koncertna dela, muziku za film, pozorište i televiziju. Poznat je po pesmama koje je komponovao za Gordanu Lazarević, Merimu Njegomir, Brenu, Miroslava Ilića, ansambl "Stari zvuci", Mikija Jevremovića, Koktel Bend i druge.\nZahar je kompletan autor pesama: "Vino točim", "Neznanaka", "Nema više Cicvarića", "Čačak, Čačak", "Mile voli disko", "Vidovdan", "Ivanova korita" a na kompoziciju "Svilen konac" napisao je tekst i aranžman. U svetu je priznat kompozitor ozbiljne muzike. Komponovao je dela: "Oda Olimpika", "Ciganske suze", "Borba petlova" i "Vrelo". Realizovao je i svoj prvi mjuzikl "Dnevnik snova" u saradnji sa televizijom Novi Sad.\nOd 2010. godine je član Srpske akademije inovativnih nauka (SAIN).\n« Odgovor #1 poslato: Mart 11, 2011, 09:27:39 pm »\nMILUTIN POPOVIĆ ZAHAR — IZDATI ALBUMI\nMoje najlepše pesme | RTB 2110393 | 12.02.1981.\n01. "Ladarice" — Jugoslavijo (D. Živković/M. Popović)\n02. Merima Njegomir — Samo jedna reč (M. Popović — ar. D. Knežević)\n03. Miroslav Ilić — Vino točim, a vino ne pijem (M. Popović — ar. D. Aleksandrić)\n04. Radiša Marković — Nema više Cicvarića (M. Popović)\n05. Izvorinka Milošević — Ja Vlajna a ti Srbijanac (M. Popović)\n06. "Stari zvuci" — Kad je deda lumpovao (M. Popović — D. Penjin)\n07. Vasilija Radojčić — Beše nekad Mitke i Koštana (M. Popović)\n08. Gordana Lazarević — Mara, Mara, maramica (M. Popović)\n09. Hana Džemidić — Duj, duj... (M. Popović)\n10. Anđelka Govedarović — Cipelice na štiklice (M. Popović)\n11. Toma Zdravković — Za tebe, Čavale, druže (M. Popović — D. Knežević — M. Popović/D. Knežević )\n12. Usnija Redžepova — Hoćeš ljubav, kćeri Roma (M. Popović — ar. D. Knežević)\nKompozicije — Milutin Popović Zahar\n« Odgovor #2 poslato: Mart 11, 2011, 09:27:49 pm »\nNEMA VIŠE CICVARIĆA\nTekst i mizuka: Milutin Popović Zahar\nu izvođenju Jadranke Jovanović i Olivera Njega\nOprosti, majko sveta, oprosti što naših gora pozalih bor. — Aluzija na njegovu pesmu Dužde se ženi!, u kojoj je pesnik veoma oštro pevao protiv mletačke politike bezdušnog eksploatisanja Dalmacije, naročito protiv nemilosrdne seče šuma za izgradnju crkava i palata u Mlecima.\n"Pesma je posvećena rano preminuloj Lenki Dunđerskoj, koja se, u svom mladalačkom oduševljenju za čuvenog pesnika, zaljubila u Kostića početkom devedesetih godina XIX veka. Pesnik se obazrivo povukao smatrajući da je to trenutan i prolazan zanos mlade devojke. Ali snažno osećanje simpatije prema njoj ostalo je i dalje u pesniku i njena rana smrt (umrla je vrlo mlada, 1895. godine od tuberkuloze) izazvala je duboku tugu u njemu. Za jubilarno izdanje svojih pesama on je nekoliko meseci spremao ovu pesmu (od marta do jula 1909. godine) i njom završio svoj pesnički rad."\nLazar Kostić — Život i pesništvo\n« Odgovor #3 poslato: April 04, 2012, 08:50:06 pm »\nMilutin Popović Zahar traži "haški tribunal" za muzičare,\na povratak hrvatsko-muslimanskog melosa ovako objašnjava\nKRIVAC JE SRPSKA KOLEKTIVNA BLESAVOST\nDomoljubive pesme prošlost, sad je vreme za "Danke Srbija". Uludo imitiramo orijentalni stil\nAutor i kompozitor hitova "Od Vardara pa do Triglava", "Hej Jugosloveni" i "Živela Jugoslavija" (prva mu je donela titulu spasitelja Jugoslavije, drugu je pevala Doris Dragović i pravdala se da ju je ucenila mafija, a uz treću je Rumunija zajedno s Lepom Brenom klicala" Živela") tvrdi da Srbi imaju Pavlovljev refleks na hrvatsko-muslimanske note.\nDoktorant prava i čovek najzaslužniji za proboj mnogih pesama i pevačica, komentariše za "Glas" sve češće nastupe muzičara iz bivših jugoslovenskih republika u Srbiji.\nDa li je naša nostalgija za vremenima pre raspada SFRJ, kad smo živeli kao sav normalna svet, doprinela lakom povratku muzičara iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine?\n■ Još je Jovan Dučić rekao: "Srbi su narod mazohistički i olako zaboravljaju." Mi i Rusi prednjačimo po mazohizmu i zaboravnosti — to je ta neka krvna veza i veza po pravoslavlju i religioznosti. Znači, muzičari iz eks jugoslovenskih republika vraćaju se zahvaljujući srpskoj kolektivnoj blesavosti i nju bi trebalo ispitati. Naš oprost muzičarima i ne samo njima, iz republika s kojima smo do juče ratovali, hrišćanska je pojava, i dokaz dobre duše. Pri tom nema tu nikakvog reciprociteta, ni u muzici, niti bilo gde.\nU balkanskom konfliktu, iz kojeg je poniklo i sve ostalo, niko ne može da zaključi ko je žrtva, a ko zločinac. Sa srpskog stanovišta — mi smo uneli državnost u zajedničku državu i omogućili Hrvatima, Slovencima i svim "bratskim nacijama" da dobiju državnost. I da nas, kad im to bude odgovaralo, ščepaju za gušu. Baš kao što kompozitor stvori pevača, a onda zvezda počne da pljuje po kompozitoru iz razloga inferiornosti.\nKažete li Vi to da su drugi inferiorni u odnosu na Srbe?\n■ Kod Hrvata više, kod Slovenaca manje, postoji kompleks nacije — nedostatak identiteta. Prema onome što su ugledni istoričari istražili, izgleda da Hrvati ne znaju kojeg su roda, da li su pokatoličeni Srbi, ili srbizovani katolici, ili posrbljeni, odnosno pokatoličeni Avari. Zlobnici kažu da oni mogu da opstanu kako-tako samo ako nekog mrze, prema onoj, u psihologiji poznatoj varijanti — mrzim, znači postojim. Duboko saosećam sa Hrvatima, to što mi ovde slušamo njihovu muziku — njima strašno laska.\nIma li mesta opšte poznatim zaključcima da će njihov melos uništiti srpski nacionalni tradicionalitet?\n■ Srpski nacionalni interes mi smo odavno proćerdali. Nigde se ovako divne teheransko-arapsko-turske pesme ne pevaju u ovako velikim količinama kao ovde.\nImamo jednu osobinu koja bi bila tragična, da nije komična. Da ne bi neki Srbin bio veći u svom okruženju, radije ćemo uzeti za lidera stranca, ne samo u muzici, već u svim sferama. Koliko dugo su ovde gospodarili Zaim Imamović, Safet Isović, Halid Muslimović, Halid Bešlić, Šaban Šaulić i drugi, koji su odlični pevači, neosporno, ali koji nameću orijentalni stil kojeg Srbi uludo imitiraju.\nZato i imamo pojavu srpskog stoicizma — lepe Stoje s izrazito orijentalnim melosom podobnim za trbušne plesove. To je onaj komični deo, tragična stvarnost je sledeća — pretpostavimo da su tursko-arapske pesme vrlo kvalitetne, onda ih naši izvođači duboko vređaju svojom polovičnom interpretacijom pa bi zemlje domaćini trebalo da ih tuže Haškom tribunalu.\nZa spas srpskog melosa ili...\n■ Kao što od mnogo lošeg pića i lošeg duvana najlakše dobijete cirozu jetre, kancer i sve što skraćuje čovekov život, tako i od olako konzumirane muzike ne može biti ničeg dobrog. Kod nas je, maltene, stvoren, Pavlovljev refleks, mi smo nacija zavisna od tursko-arapskih zvukova.\nAko ubrzo ne bude donesen zakon o tom šta mediji i u kojoj meri treba da emituju, i ako se ne uspostavi kulturna ravnoteža, nema nam leka. Onda bi, radi minimuma ljudskog dostojanstva, trebalo da kažemo mi smo glupi i netalentovani muzičari i sad emitujte sve druge vrste muzike. Poništite festivale u Beogradu, Zaječaru, spalite sve ploče iz dokumentacije Radio Beograda i još jednom podsetite na spaljivanje svetog Save na Vračaru.\nDa li je novac presudno uticao na dolazak muzičara iz eks jugoslovenskih republika, ili je nešto drugo po sredi?\n■ Hrvati su u popriličnoj ekonomskoj bedi. Hrvatska ima mnogo manje konzumenata muzike, a doba pevanja domoljubivih i pesama ala "Danke Dojčland" je prošlo. Sad je vreme za "Danke Srbija". Hrvati zarađuju novac na budalastoj publici željnoj događanja, bez plaćanja poreza i naslađuju se kako je Beograd porušen. Sećam se kako su na vestima pozdravljali svaku bombu bačenu na Srbiju.\nPred koncert "Magazina" u Beogradu gotovo da je nastala opšta radost. Mnogo pre, levo orijentisane televizije su emitovale njihove i spotove drugih hrvatskih grupa. Vaš komentar?\n■ Tvrdim da su njihova produkcija i njihovi pevači u globalu jači nego što je slučaj u Srbiji. Imaju nekoliko zaista dobrih pevača koji dominiraju scenom, kao što su Doris Dragović, Oliver Dragojević, nekoliko mlađih koji su zaista na visokom nivou. Ostalo je bljak, baš kao i kod nas.\nZaista ne vidim po čemu je ono što radi grupa "Magazin" kvalitetnije od onog što je počela grupa"Koktel bend", koja je na prvoj ploči imala moju pesmu "Leptir" i nekoliko hitova... Pa, ipak, verovatno sastav "Koktel" Hrvati ne bi pozvali da gostuje, niti bi prodavali njihove ploče...\nSRBIJA — TEHERAN "Pred Novu godinu Zahar je, inspirisan realnošću, napisao: "Muzika je prva probila granice, okreni TV i sve radio stanice, čućeš na srpskom da vedar je dan, sve ostalo je Teheran. Ljuljaju vibracije sa džamija, je l' ovo Ankara ili Srbija? Srpske pesme ni za lek, dobro došli u 21. vek."\nSVI ISTOG RODA "Smatram da smo, kako kažu šahisti, svi gens una sumus — istog roda, da je razbijanje Jugoslavije bila više stvar ličnih ambicija nekih ljudi nego naroda. Možda je ovo i pokazatelj zašto naš narod ponovo prihvata pesme onih sa kojima je do juče ratovao. Zašto to Srbi prvi čine, zašto su prvi oprostili, kad će to i drugi da svi shvate...? Zašto smo ratovali kad ponovo pevamo jedni drugima?\nZorica Vulić | 25.02.2001. | Glas javnosti\n« Odgovor #4 poslato: April 04, 2012, 09:25:35 pm »\nNE SAMO O POSLU: MILUTIN POPOVIĆ ZAHAR\nJOŠ TAJ MJUZIKL DA VIDIMO\nPoznati kompozitor, violinista, magistar međunarodnog prava spremio je novo iznenađenje za publiku, "Dnevnik snova" inspirisan pesmom Laze Kostića. Za sada su ga videli samo Rusi\nSad je napisao i mjuzikl, prvi originalni srpski, kaže, i nazvao ga "Dnevnik snova". Po pesmi "Santa Marija dela Salute" Laze Kostića. Doduše ono "sad" i nije baš prava odrednica, budući da je sve počelo 1998. u Moskvi na Olimpijadi mladih, nastavilo se u Beogradu, odsvirano u Novom Sadu pre nekoliko meseci. A onda u velikom stilu pre dve nedelje predstavljeno u Ruskom domu.\nTo bi bila novost iz umetničkog života Milutina Popovića Zahara. A čuđenje da priča o mjuziklu nikoga nije zainteresovala nekako biva logično, jer je reč o umetniku koji je sve čega se dohvatio pretvarao u traženu robu, intrigu, tekst u novinama, nastup na televiziji. Ovoga puta ni jedan kadar na malim ekranima, ni red u novinama.\nDa pojasnimo. Delovi iz mjuzikla, koji inače traje oko sat i 20 minuta, izvedeni su pre nekoliko meseci u Novom Sadu a premijerno još u Moskvi jula 1998. godine, kada je deo te muzike izveden tokom Olimpijade mladih u Koloni holu Boljšog teatra, pod pokroviteljstvom MOK-a i ruskog olimpijskog komiteta. Čuveni ruski umetnici svirali su Zaharovu muziku, a dirigent Državnog radio-televizijskog simfonijskog orkestra Igor Golovčin je rekao da je Popovićeva muzika veličanstvena mešavina etno-muzike, džeza i klasike — ali pre svega muzika srca. "Milutin Popović Zahar je konačno srpski Geršvin!" — izgovorio je Golovčin, inače zaslužni umetnik Rusije.\n■ Mjuzikl sam završio kompletno po povratku iz Rusije oko 2000. godine, jer u Moskvi je postojala jedna pesma i instrumentalna verzija, ali mjuzikl je satkan od songova koji nisu postojali one 1998. godine — dodaje.\nUglavnom Popović je zadovoljan.\n■ Moji napori su okončani trijumfom, jer su se i ljudi u Ruskom domu pitali kako je moguće da niko nije uzeo gotovu stvar: scenario, songove. Note su spremne — uzvraća kompozitor. — Povod je stogodišnjica smrti Laze Kostića, dati su inserti iz Moskve gde je delove mjuzikla svirao tamošnji orkestar, potom su čitani stihovi i prikazani video snimci songova pevanih u Novom Sadu. Kao što sam njima u Ruskom domu dao taj materijal nosio sam mnogim nadležnim za kulturu i — ništa. Poslušaćemo i javićemo se i nikad ništa — podvlači Zahar.\nSvestan je da njega većina gleda kao "narodnjaka" i on to objašnjava činjenicom da se moralo zarađivati, od malih stvari živeti, kao kompozitor klasične muzike verovatno bi danas gladovao. I od mjuzikla "Dnevnik snova" teško da će imati neke velike koristi, ali stalo mu je da se pokaže i sa takvim delom.\n■ Da nisam pisao hitove za Brenu danas bih verovatno bio prosjak — zaključuje. — Neki su mi savetovali da se držim etno-muzike gde sam se dokazao. Ubeđen da radim pravu stvar, komponovao sam ozbiljnije muzičke sadržaje u neorealističkom fazonu, ali nisam naišao na razumevanje, već često na neutemeljeni podsmeh jer "on narodnjak da komponuje ozbiljna dela". Srpska posla — sažima problem u dve reči.\n■ Mislim da pesma "Santa Marija dela Salute" sa politikom nema veze, a teoretičarima ostavljam da i dalje tvrde da je Kostić bio desna ruka Svetozara Miletića i da je podržavao "srpsku Vojvodinu". Mjuzikl se zasniva na ljubavnoj fabuli, ljubav sa Lenkom Dunđerski je za pesnika neostvariva usled razlike u godinama i onda se sve događa u snovima posle devojčine smrti. On je te snove doživljavao kao najrealniju stvarnost i o njima je vodio dnevnik, jer za njega je sve bilo kao da su on i ona muž i žena — tumači Popović.\nZašto se Zahar uhvatio ljubavi iz snova u mjuziklu?\n■ Zato što je to nezabeleženo u literaturi. San je Lazi način da leči duševni bol. Zato se to zove "Dnevnik snova" jer je reč o hronologiji njegove ljubavi sa Lenkom — objašnjava Zahar. — U tim stihovima ima mnogo muzike, više nego što bi se činilo na prvo čitanje. Meni on odgovara, kao da peva, saopštava mi sa neba, svaku notu koju sam napisao inspirisan njim nešto je najbolje što sam u životu uradio. Nadam se da će uprkos svim predrasudama i lošim namerama svojstvenim nama Srbima ipak ovaj mjuzikl ugledati svetlo dana.\nKako je Kusturica sa svojom rok-operom uspeo da pronađe put do publike? — To je nešto sasvim drugo. On je sakupio ciganske pesme, već poznate. Ali ja Kusturicu poštujem, on je intelektualac a i inteligentan čovek. Moj "Dnevnik snova" je originalno delo i iskreno se nadam da će Beograd konačno videti prvi srpski mjuzikl — očekuje posle svih peripetija.\nSrpska akademija inovacionih nauka primila ga je tokom juna ove godine u svoje redove. Tako je Milutin Popović Zahar, violinista, kompozitor, pravnik, stručnjak za međunarodne odnose, koji je specijalizirao i magistrirao kod profesorke Smilje Avramov, postao i akademik.\n■ Ja o tome ne pričam, ne volim da pominjem svoje titule i hvalim se da govorim šest jezika, da sam savetnik u Ujedinjenim nacijama za ratnu štetu. Nekada sam radio u "Energoprojektu" i spasao im silne pare, ali kunem vam se, ja sam to uradio iz zezanja, ništa iz hrabrosti — uverava naš sagovornik.\n■ U Ugandi sam bio jedini beli čovek koji je "sve u šesnaest" svirao sa Crncima, što je smatrano strašnom sramotom. Svirao sam i Titu, pa onda tako sreo i Hruščova. Bio sam pravi dvorski muzičar... Sa Titom je bilo mnogo susreta. Pa često u šali nekima kažem da otkako je drug Tito umro, ja nemam — druga. Pričao je o svojim mladalačkim danima, svirao klavir a ja sam samo treptao i slušao – prebira Milutin Popović po uspomenama. — Pita me jednom Tito šta pijem, kažem "žilavku", on mi sipa. Pomirišem i kažem da to nije to vino koje ja volim. On odgovara da je to prava "žilavka" a šta ja pijem, to je druga stvar — smeje se Zahar, kome je inače Miodrag Jašarević još kao rukovodilac u KUD-u "Lola" gde su obojica bili, dao prepoznatljiv nadimak.\nIpak, ne propuštamo priliku da od duhovitog sagovornika čujemo iz prve ruke o dogodvštinama iz Ugande.\n■ Gradili smo veliku halu, kao ona sajamska i hotel. Elitne arhitekte su to projektovale. Velika investicija, očekujemo dobre pare. Počne revolucija, pucnjava od jutra, ja se vraćao iz svirke sa Crncima, kažu mi da zaležem ispod stola jer je vrlo opasno, da ima leševa na sve strane. Ja sa nekim Holanđaninom odem na bazen, popijemo viskija više nego što je trebalo, tako zaspim a onaj Holanđanin pobegne na vreme. Osećam neko me bode u rebra, odmah se probudim, kad ispred mene neki ogroman tip. U bazenu — meni voda do grla, njemu do pupka. Kad ono Idi Amin. Pita me ko sam: kažem sekretar firme, on mi uzvrati da moramo što pre da se vratimo odakle smo došli — vidi Popović da je vrag odneo šalu.\n■ Uzvratim mu da će oni poželeti konferenciju afričkih država i da je važno ko će im halu završiti. Idi Amin priča da je bokser, a ja lažem kako obožavam taj sport. Pita me koje sam vere jer je on musliman pa slobodno šeta jer ga, kaže, čuva Alah. Kaže mi da je čuo da volim da sviram sa njegovim Crncima, pričamo tako o svemu i pijemo neku rakiju od banana, počnemo da pevamo, učim ja njega da peva "Mujo kuje konja po mesecu", on mene neke crnačke, zove me Milton (od Milutin) i obeća usput da će narednih dana da reguliše probleme sa našim projektom – dodaje neobični sekretar. — Dođem kod direktora, najavim da ćemo se finansijski spasti, kupim odelo za taj razgovor, ali direktor ne dozvoljava da ja idem na sastanak. Samo vrhuška iz firme. Dobro, skinem odelo, kravatu, kad ne prođe malo, vrati se direktor mrtav ljut, jer Idi Amin traži Miltona. Kada su posle nekoliko dana raspoređivali osoblje na prijemu za predsednika mene rasporede u poslednje redove, sa kuvarima. Kad dolazi Idi Amin i viče s vrata na engleskom: "Gde je Milton?", a direktor me kao prekoreva: "Gde si Popoviću, jesam li ti rekao da budeš tu u prvim redovima?" A sam me gurnuo namerno pozadi. Dobio sam hiljadu dolara kao nagradu za trud oko naplate, direktori po devet.\nSa drugim političarima se nije mnogo sretao.\n■ Miloševića sam još dok je bio direktor banke, viđao na rođendanu dece jedne moje koleginice. Tozovac i ja. Kasnije ga, kada je postao predsednik više nikada nisam video, a tokom onog besmislenog rata koji su vodili bolesni umovi, potpuno sam se povukao. Kao poznavalac međunarodnih prilika znao sam da je i strani faktor tu umešao prste, globalizam nije naivna stvar, eto zemlje BRIK-a se bude (Brazil, Rusija, Indija, Kina)... — kao da sumira Popović.\nMnogi hitovi ne bi bili napisani da se Zahar nije latio violine a onda završio i muzičke škole.\n■ Majka mi je prva stavila violinu u ruke, jer je želela da me odvuče sa fudbalskog igrališta koje je bilo blizu nas u Loznici, sa kojeg sam se ja uvek vraćao razbijenog nosa, povređene ruke. Svidela se meni violina, mada mi je u početku služila kao stativa za gol — priseća se Zahar čime se bavio kada je bio dečak od 12 godina. Ipak, završio je nižu muzičku školu, potom u Beogradu išao u srednju muzičku, pa bio primljen na akademiju i onda u Briselu pohađao i ciklus predavanja o etno-muzici, kada je prvi put čuo taj termin, jer kod nas je postojala samo narodna muzika.\n■ Plaćao sam kako sam znao i umeo, krao znanje od nekog Mađara, ali za sebe mogu da kažem da sam pismeni muzičar i smatram da spadam među dobre poznavaoce svetske klasične muzike. Ipak, mnogi znaju da sam i na estradi postigao popriličan domet jer je pesma "Ivanova korita" koju peva Merima Njegomir proglašena pesmom veka. "Svilen konac" je moj, iako su silni uvereni da je Carevac to napisao, što nije tačno budući da su Cicvarići to uradili, a ja ih dobro proučio. Uostalom i sam Carevac je priznao da je on jedino svirao "Konac". I moj "Vidovdan" je čuven, izvođen je u Moskvi.\nKako sa toliko škola, jer ne zaboravimo i Pravi fakultet, pliva po estradi?\n■ Nije problem da napravim hit u svakom trenutku, ali nema slobodnog tržišta. Sve je skoncentrisano oko "Granda" i ako tamo ne uđeš nema posla. Sreća sa njima sam dobar jer sam im pomogao na početku, malte ne stvorio, dao ime "Slatkom grehu", napisao hitove. Ipak, dugo sam na ovoj planeti (rođen 1938. godine, dodajemo), nemam vremena da se bavim tričarijama, volim lepu muziku, lepe žene, lepo piće, dobre drugove, provod... — pobraja.\nIako je prethodnu noć Zahar proveo budan, na razgovor u našu redakciju došao je tačno u minut. A ispričali smo se kao da se znamo godinama. Još da se sretnemo na premijeri mjuzikla "Dnevnik snova", pa da nazdravimo.\nPRAVNIK I MUZIČAR\nZavršio sam Pravni fakultet zato što je moj otac smatrao da je muzika neozbiljna stvar. Imao sam neku malu stipendiju a trebalo je platiti sobu, hranu i provod sa devojkama. Ali, kao student sam bio najsrećniji u životu, ilegalisali smo u domovima i gurali napred. Kada sam diplomirao na Pravnom, upisao sam postdiplomske i položio sa desetkom 11 dodatnih ispita, dr Smilja Avramov je ozbiljno računala na mene, ali razočarao sam je. Napustio sam nauku zbog muzike. Ipak, proveo sam 11 godina u "Energoprojektu".\nKO MENE PITA...\nJa nisam političar, ali neka razmišljanja o diplomatiji i našem nastupu u svetu proistekla su iz mojih studija. Kada bih bio u prilici pitao bih Vuka Jeremića, koji je meni vrlo simpatičan, recimo, da li bi se nešto promenilo da smo češće postavljali pitanje je li Savet bezbednosti uvek zasnivao odluku na međunarodnom pravu. Ali, ko pita Milutina Popovića koji je napisao "Mile voli disko" o međunarodnim problemima... — vajka se Zahar\nOBJAVIO SAM KNJIGU Knjigu "Ljudi iz šume" su neki ozbiljni kritičari okarakterisali kao satirični opis komunističkog društva.\n■ Brzo se rasprodala a mene je mrzelo da je obnavljam. Pisao sam o onima koji su se sastajali tu blizu vaše zgrade u "Šumatovcu", dogovarali gostovanja i turneje kao i partizanima koji su pravo iz šume otišli na Dedinje. Propomenuti, muzičari, više se uopšte ne sastaju i ne viđaju u kafani. Oni žive na farmi — duhovito primećuje Popović. — Kada je nestala ona stara "Šuma" nestao je organizovaniji način poslovanja na estradi. Sada je sve u nekim klanovima i monopolima, počev od mleka do muzike. Energija omladine se troši na koncertima u Areni, jer je najgore kada posle studija shvate da su umesto bojeve municije postali ćorci koji ne znaju šta će sa sobom. I ta Bolonjska deklaracija je vrlo diskutabilna.\nTO IM JE PORODIČNO\nU životu sam uvek osećao da imam višak energije. Na mene su moja deca Ljiljana, Marija i Miloš, koje sam dobio u dva braka, a i unuci Balša i Dunja, Marijini dečak i devojčica. Miloš je završio režiju, Marija je magistar likovnih umetnosti, ali nemaju stalan posao, jer mi svoju decu nismo gurali i laktali se.\nNapisao sam mnoge rodoljubive pesme "Od Vardara pa do Triglava", "Vidovdan", "Svilen konac", "Srbijo majko", jer sam ja oduvek voleo svoju zemlju iako je ona često menjala ime.\nRajna Popović | 05.12.2010. | Politika


Ogledala i Feng Shui - Manualne tehnike\nOgledala u Feng shuiu\nU Feng shuiu položaj ogledala je veoma važan. Ogledala se koriste kako bi ispravila sve nedostatke, odnosno, kako bi kroz određenu vizuelizaciju u prostoru pojačala protok dobre energije i na taj način privukla sreću, bogatstvo i zdravlje.\nOgledala u Feng shuiu potrebno je postaviti u odgovarajući položaj. U suprotnom loše postavljena ogledala u Feng shuiu mogu privući lošu i negativnu energiju.\nPrema Feng shuiu ogledalo ne treba postaviti u pravcu ulaznih vrata, jer će na taj način sva pozitivna energija otići iz doma. Postavljanje ogledala u spavaću sobu doneće neverstvo kod bračnih parova, ali i uticaje drugih ljudi. Sva ogledala koja su napukla ili su oštećena ne treba držati u domu, jer će se na taj način privući loša sreća u dom, a finansijska nestabilnost biće pojačana.\nUkoliko se ogledala stave jedna naspram drugih ona na taj način mogu pojačati osećaje straha ili nesigurnosti kod ukućana. Glavni i osnovni cilj ogledala u Feng shuiu je da pojačaju dobar energetski protok i udvostruče sve ono šta odražavaju. Na primer, ogledalo koje je postavljeno u pravcu stola može reflektovati blagostanje i simboličan napredak za ukućane. Ogledala u Feng shuiu u kojima se nazira samo polovina odraza nije povoljno, jer će se to vremenom negativno odraziti na zdravlje i sigurnost ukućana. Poznato je da Bagua ogledalo ( okruglo ogledalo sa elementima trigrama ) će smanjiti negativne uticaje koji mogu dolaziti iz spoljnog okruženja, raskršća, negativnih objekata ili groblja. Nepovoljno postavljena ogledala u Feng shuiu su ispred prozora ili vrata i ispred kreveta.\n@BuenaVibra, dobrodošla na magicus!\nI -i- Bi +....\nI sada bi po onome "neznaju da neznaju" Platno bilo u Uniformi ili pozivanje na Institucionalizovani Ego?\nA za one koji "znaju da neznaju" bi Platno bilo Religiozno i kao takvima se nebi trebalo govoriti da su " na pola Puta" na meti a ne na Cilju??\n.....Prema Feng shuiu ogledalo ne treba postaviti u pravcu ulaznih vrata, jer će na taj način sva pozitivna energija otići iz doma.\nI to je vjerovatno točno samo opet kažu "kamo bi i dovraga društvo moglo otiči bez Pojedinca koji ga sačinjava"!?\nE i na kraju dolazimo do Glave ili"neopaženi dio uma se krije u Strukturi"?\nIli ako idemo po Mesiću "tragom novca" možemo završiti u nekoj OffšorKompaniji!\nA ako pođemo "tragom isisavanja energije" možemo pronači Sisavca...... i onda Ga po "zakonu privlačenja" pitati:a šta si si to mislio da sam ti se ja dogodio.\nPravno smo neutemeljeni kada nemamo tuđa Vlakna za bezgranično samopouzdanje??\nIli za Uši!\nSmatrate člana buenavibra dobrim članom portala? Nagradite ga Merlinom.


Hocu.ba Najstudentica – Hocu.ba\nNaveče legnem sa snom, sutra se budim sa planom – to je njen moto. Ne znamo da li je jedne večeri legla sa snom da ima sve desetke na fakultetu i kako je sve uspjela tako savršeno da isplanira, ali znamo da je najbolji student u istoriji sarajevskog Pravnog fakulteta. 49 desetki iz 49 predmeta. […]\nJelica Rastoka: Najbolji student ekonomskog fakulteta u historiji\nJelica Rastoka iz Banjaluke najbolji je student Ekonomskog fakulteta banjalučkog Univerziteta, a ako nastavi ovakvim tempom, “prijeti” da postane i prvi student koji će ovaj fakultet završiti sa svim desetkama u indeksu. Student je treće godine i u njen indeks profesori su do sada nanizali 16 desetki, a uporedo “pokorava” i Bečki univerzitet, gdje […]


Zorana Bogdanović | 28. oktobar. 2019. | 14:32 | Politika\nOpština Bečej odbila je da otkupi 49 odsto udela firme „Aliska tera“ iz Mađarske u preduzeću „Potisje-Bečej“ DOO, zbog čega manjinski partner ima nameru da do 30. novembra ove godine svoj deo proda trećem licu po ceni od 100.000 evra.\nO ovoj tački dnevnog reda odbornici Skupštine opštine Bečej žustro su raspravljali, a predstavnici opozicije osporavali su usvajanje ove odluke jer, kako su naveli, nije u interesu građana Bečeja.\nVladajuća većina osporavala je ove argumente, navodeći da Opština Bečej i dalje ostaje većinski vlasnik „Potisja“ i da ima najveći uticaj na donošenje odluka u preduzeću.\nRaspravljalo se i o davanju saglasnosti Javnom preduzeću „Toplana“ Bečej da 49 odsto udela u privrednom društvu DOO „Gas“ Bečej da kao zalog u naplati duga prema JP „Srbijagas“ koji je nastao do oktobra 2013. Glavni dug iznosi oko 84 miliona dinara, a kamata oko 28 miliona dinara.\nInicijativa da se akumulirani dug „Srbijagasu“ otplati prodajom udela u zajedničkom preduzeću „Gas“ Bečej pokrenuta je 2012. godine kada je rukovođenje preduzećem preuzela sadašnja garnitura, tvrdi Vuković.\nDok vladajuća većina veruje da JP „Toplana“ na ovaj način može izmiriti svoje obaveze prema „Srbijagasu“, opozicija, sa druge strane, sumnja da u izvršnom postupku prodaje putem javnog nadmetanja neće biti obezbeđeno dovoljno sredstva za otplatu dugovanja.\nVF: „Naši birači većinom odlučili da ne učestvuju na lokalnim izborima“\nListu koalicije Lige socijaldemokrata Vojvodine i Vojvođanske partije, „Vojvođanski front – …\nOO SVM Bečej: „80 odsto veća podrška nego 2016.“\nLista Savez vojvođanskih Mađara – Ištvan Pastor na lokalnim izborima u Bečeju osvojila je 5.152 glasa …\nZorana Bogdanović | 23. 6. 2020.\nDragan Tošić ponovo će biti kandidat za predsednika opštine Bečej, rekao je predsednik Opštinskog …\nIzbori u Bečeju protekli regularno, bez većih nepravilnosti\nZorana Bogdanović | 22. 6. 2020.\nNa izborima u Bečeju pobedila je izborna lista „Aleksandar Vučić – za našu decu“ koja je …\nRadojević: „Naši rezultati su naša najbolja lična karta“\nSrpska napredna stranka u Bečeju od ukupno 36 odborničkih mesta u lokalnom parlamentu, osvojila je ukupno 20 mandata. Ovu …\nSNS ubedljivo pobedio, sve liste na lokalu ušle u Skupštinu opštinu Bečej\nZorana Bogdanović | 21. 6. 2020.\nLista "Aleksandar Vučić - Za našu decu" ubedljivo je pobedila na lokalnim izborima osvojivši …


The Yugo Story: Možda ipak nije bio najgori - BIGportal.ba\n9 Maja, 2021 9 Maja, 2021 05902\nBriklin je bio šokiran prizorima iz “Zastavinih” pogona – radnici su zavarivali bez zaštitnih naočara, dremali bi u tek napravljenim automobilima…\nIako se čini da je o “ponosu jugoslovenske auto-industrije” već sve rečeno, zanimljivo je prisetiti se nekih manje poznatih detalja iz istorije “Juga”.\nYouTube kanal “Big car” donosi interesantnu i izbalansiranu priču o “Zastavinim” vozilima sa fokusom na (u svetu) najpopularniji model koji je izašao iz kragujevačkog pogona.\nU središtu priče su posao veka – “Yugo America”, kako se tih osamdesetih nazivao poduhvat proboja na tržište SAD, i čovek oko koga se sve vrtelo, biznismen Malkolm Briklin.\nKada je izračunao da zarada zaposlenih u “Zastavi” po satu iznosi tek trideseti deo sume koju dobija radnik u američkoj auto-industriji, Briklin je shvatio da može lepo da zaradi prodajući “Jugo” po ceni koja je znatno niža od konkurencije.\nIpak, trebalo je pridobiti kupce u SAD, a to nije bilo jednostavno uprkos niskoj ceni automobila. Međutim, Briklin je pokazao da je vešt u marketingu – mane “Juga” predstavljao je kao vrline.\nNa primer, isticao je da auto nema skupocenu elektroniku, pa zato i nema šta da se pokvari na njemu, dok je poziciju rezervnog točka ispod haube, koju su mnogi kritikovali, navodio kao prednost, jer će točak apsorbovati energiju u slučaju frontalnog sudara.\nU reklamama “Jugo” je predstavljen kao jeftin automobil za vozače početnike ili kao drugo vozilo u porodici koje košta svega 3.990 dolara (što bi danas iznosilo oko 8.200 evra).\nBriklin je tvrdio da je marketinška kampanja i te kako imala odjeka, pa je ubrzo primio 100.000 narudžbina kupaca, zbog čega je “Zastava” morala da poveća proizvodne kapacitete uvodeći treću smenu.\nBudućnost je u tom trenutku izgledala blistavo, a kako se priča dalje odvijala, pogledajte u nastavku:


» ODRŽIVOM POLJOPRIVREDOM DO BOLJE KLIME\nPromocija principa održivog razvoja na lokalnom nivou je već duži niz godina u fokusu delovanja UNEKOOP-a.Klimatske promene su se u poslednje vreme nametnule kao prioritet.Kao logičan nastavak dosadašnjih aktivnosti koncipiran je projekat “ODRŽIVOM POLJOPRIVREDOM DO BOLJE KLIME” koji se realizuje oviru regionalnog projekta\n„GEAR – Zelena ekonomija za razvoj regiona (Green Economy for Advanced Region)“ koji finansira Evropska Unija a u Srbiji sprovodi Smart kolektiv.\nNastavljajući uspešnu saradnju partner UNEKOOP-a na ovom projektu je Fakultet za primenjenu ekologiju “FUTURA”.\nOpredeljenje za ovu temu leži u činjenici da Srbija iz poljoprivrede ostvaruje 11,4% svog domaćeg bruto proizvoda (BDP).Poljoprivreda je izuzetno pogođena negativnim posledicama klimatskih promena (suša, poplave, grad, bolesti…).Primera radi procena je da je od 2000 godine do sada Srbija pretrpela štetu samo od suša od 5,5 milijarde dolara.\nSa druge strane poljoprivreda ima mnoštvo negativnih uticaja na životnu sredinu i klimu posebno.Prema podacima EU emisija GHG gasova iz poljoprivrede iznosi preko 10%.\nGlobalni ciljevi održivog razvoja UN, Pariski sporazum,EU “Mapa puta 2050”, CAP i domaći strateški i zakonski dokumenti koji se baziraju na međunarodnim aktivnostima pozivaju na akciju da se predupredi katastrofa usled konstantnog povećanja globalne srednje temperature i da se ona značajno svede ispod 2C..\nStrateška opredeljenja kreću se u pravcu da borba protiv klimatskih promena bude i razvojna ekonomska šansa kroz zagovaranje “zelene ekonomije” zasnovane na znanju i “eco friendly”principima.\nProjekat “ODRŽIVOM POLJOPRIVREDOM DO BOLJE KLIME” je samo deo šireg programskog opredeljenja pružanja podrška osnaživanje zelene ekonomije kroz diverzifikaciju poljoprivrede u cilju mitigacije i adaptacije na klimatske promene.\nKroz projektne aktivnosti namera je da se senzibiiše javnost i osnaži lokalna zajednica (poljoprivrednici i stručne službe JLS) za temu adaptacije i mitigacije u oblasti poljoprivrede kroz demonstraciju praktičnih primera i unapđedjenje lokalnih javnih politika\nU cilju ostvarivanja predviđenih ciljeva planirana je kombinacija informativno edukativnih aktivnosti kroz organizaciju radionice, distribuciju uputstava i demonstracione terenske posete.Tokom celokupnog trajanja projekta biće realizovana promotivna kampanja.U tu svrhu održana je radionica zainteresovanih strana , aktivirana veb prezentacija www.gear.unecopn.org I postavljeni bilbordi.\nBazirajući se na stečenim iskustvima u svrhu adaptacije na klimatske promene i razvoja zelenog preduzetništva posebna pažnja biće posvećena osnaživanju kapaciteta za diverzifikaciju lokalne poljoprivrede zasnivanjem plantaža brzorastućih energetskih biljaka.Dodatna vrednost projekta biće praktična demonstracija promena praksi u poljoprivredi u cilju poboljšanja “karbonskog otiska” korišenjem solarne energije za navodnjavanje u funkciji supstitucije fosilnih goriva i smanjenja emisije GHG, ali i povećanja konkurentnosti usled smanjenja troškova energenata.\nJedan od rezultata projekta koji treba da obezbedi održivost projektnih aktivnosti biće Preporuke za kreiranje javnih politika kao doprinos UNEKOOP-a osnaživanje lokalne administracije za unapređenje javnih politika u oblasti klimatskih promena u sektoru poljoprivrede.


Početak ove prestupne godine doneo je nekoliko zanimljivosti iz širokog kosmosa. Otpočeo je novi Sunčev ciklus, ponovo smo se približili Merkuru, Mars nam daje nove izazove, a sve je interesantniji kosmički program Kinseki.\nOva 2008. godina je prestupna. To znači da ona ima jedan dan više nego redovne godine. Povremeno ubacivanje jednog, dodatnog, dana (ubacuje se u februar) potrebno je da bi se kalendar uskladio sa trajanjem kretanja Zemlje oko Sunca. Kada bi Zemlja napravila jedan obilazak oko Sunca za ceo broj dana, recimo za 365 dana, ne bi bilo problema sa kalendarom. Ali, Zemlja svoj put oko Sunca načini za 365,2422 dana, pa taj vremenski period iza zareza (,2422) treba povremeno ubaciti u kalendar jer se inače razlika između kalendara i prirodnih ciklusa gomila i nakon 100 godina iznosila bi već čitava 24 dana i, ako kalendar povremeno ne bismo dopunjavali, desilo bi se da nas jednog kalendarskog leta zaveje sneg. Zato postoje prestupne godine.\nMehanički astronomski kalendar\nPrestupne godine se određuju po sledećem pravilu: prestupna je ona godina koja je deljiva sa četiri, sem onih godina koje su deljive sa 100, ali sa izuzetkom onih koje su deljive sa 400.\nTo znači da godine 1800, 1900, 2100, 2200, 2300. i 2500. nisu prestupne (jer su deljive sa 100), ali godine 2000. i 2400. jesu (jer su deljive sa 400).\nZbog toga se dešava da između dve prestupne godine nekad prođe više od uobičajene četiri godine. Recimo, u periodu od 1896. pa do 1904, punih osam godina, ni jedna godina nije bila prestupna. Isti slučaj će biti i u periodu između 2096. i 2104.\nIsti kalendari kao za ovu godinu, sa danima u nedelji koji padaju na isti datum, bili su u prošlom veku: 1908, 1924, 1952. i 1980. Takođe sledećih godina, sa istim rasporedom dana biće i kalendari za: 2036, 2064, 2092, 2104. itd. godinu.\nDa dodamo na kraju još i to da se ruska, srpska, gruzijska i još neke pravoslavne crkve drže starog kalendara koji je uveo Gaj Julije Cezar (pa se po njemu on zove julijanski). Taj kalendar je prilično neprecizan i pravi godišnju grešku od 11 minuta, tj. jedan dan na svakih 128 godina. Otuda i potiče razlika od 13 dana između gregorijanskog (Kraljevina SHS ga je prihvatila 1919.) i julijanskog kalendara. Greška koju čini gregorijanski kalendar iznosi godišnje 27 sekundi, tj. jedan dan na svakih 3236 godina.\nOvaj, sadašnji solarni ciklus je započeo 4. januara (tog dana je svemirska opservatorija SOHO zabeležila promenu polariteta kod jedne Sunčeve pege). Ono što je naročito obradovalo astronome koji se bave fizikom Sunca jeste da je baš na početku ovog ciklusa letelica Ulysses nadletela severni Sunčev pol i tako omogućila pogled na polarne predele naše zvezde u ključnom momentu. Mi Sunce vidimo iz pravca njegove ekvatorijalne ravni, a polarni predeli su nam nedostupni. I svemirske opservatorije (SOHO, STEREO, Hinode) imaju sličan pogled i utoliko su podaci koji pristižu sa opservatorije Ulysses dragoceniji.\nUlysses (mi kažemo Odisej) je američko-evropska opservatorija. Lansirana je pre 18 godina, oktobra 1990, pomoću spejs šatla Diskaveri. Da bi ušla u polarnu orbitu oko Sunca, nakon lansiranja je upućena ka Jupiteru kako bi iskoristila njegovu moćnu gravitaciju za korekciju putanje koja je potom letelicu odvela u željenu orbitu.\nInformacije sa Odiseja treba da pomognu astronomima da reše neke od misterija Sunca, recimo problem brzine solarnih vetrova, posebno u periodu smanjene aktivnosti Sunca itd.\nUpravo ovih dana Merkur je dospeo u žižu interesovanja astronoma, ali i svih drugih koji žele da obogate svoje znanje informacijama iz okoline planete. Za ovo sadašnje uzbuđenje zaslužna je Nasina letelica Messenger, o kojoj smo nedavno pisali (link). Ona je na svom dugom putu ka Merkuru proletela pored – Merkura. To je bilo 14. januara u 20 sati i pet minuta po našem vremenu, i to je bio tek prvi od tri susreta letelice sa Merkurom pre nego što se ona konačno skrasi u njegovoj orbiti. Za razliku od svemirskih brodova iz Zvezdanih staza i Ratova, u kojima je dovoljno kompjuteru reći kuda želite da putujete, pa začas, pravom linijom, tamo i stignete, u stvarnosti uopšte nije jednostavno dovesti neku letelicu na odredište.\nMesindžer ne leti direktno ka Merkuru, već u spirali obleće oko Sunca i usput koristi gravitaciju planeta pored kojih prolazi za korekciju svoje putanje. Tako je nakon lansiranja (3. avgust 2004. godine) 2. avgusta 2005. proleteo pored Zemlje na 2348 kilometara, 24. oktobra 2006. pored Venere na 2987 kilometara i 5. juna 2007. još jednom pored Venere na svega 338 kilometara. Sledeći prolaz pored Merkura, nakon ovog januarskog, letelica će načiniti 6. oktobra ove godine, kada će proći na svega 200 km od njegove površine, a na istom rastojanju proći će i treći put, 29. septembra 2009. Nakon toga, sledi dugi put, sve do 18. marta 2011, kada će brzina Mesindžera konačno biti dovoljno mala da će je Merkur, kad mu se približi, svojom gravitacijom zarobiti.\nDakle, ovih dana letelica je samo proletele pored planete, ali i taj prolaz obogatiće nas, kako se očekuje, obiljem do sada neviđenih snimaka planete i drugih podataka.\nDo sada je samo Mariner 10, i to pre 33 godine, bio u poseti Merkuru i sa tog puta na Zemlju je poslao dragocene snimke planete. Velik deo znanja o Merkuru dugujemo baš tim snimcima, ali Mariner 10 nije uspeo da snimi celu planetu, već jedva jednu njenu polovinu, tako da mi ni danas ne poznajemo dobro Merkurov reljef. Oko 50 posto njegove površine niko nikad nije video. Zbog toga su očekivanja od misije Messenger toliko velika.\nMesindžer je nadleteo Merkur na najmanjem rastojanju od 200 kilometara i usput je u svoj računar ubeležio 700 megabajta snimaka i drugih podataka. Iz Nase su još tog 14. januara javili da uskoro možemo očekivati prve snimke sa Mesindžera i da će neke biti u boji. Mnogi su bili razočarani što slike nisu odmah potekle i što nisu bile objavljene odmah po snimanju. Međutim, naš odličan poznavalac planetarnih misija, Srđan Penjivrag, koji sa pažnjom prati i misiju Mesindžer, kaže da je problem što se prenos podataka sa letelice odvija veoma sporo po današnjim standardima Interneta, sveg 100 kilobita u sekundi, i to je maksimalna brzina – obično je u pitanju svega 30-ak kilobita u sekundi. Sem toga, dodaje Penjivrag, Nasa ima problem nedovoljnog broja prijemnih antena. Trenutno prioritet u prihvatanju podataka dat je ranije pomenutoj letelici Odisej, tako da je primanje podataka sa Mesindžera stavljeno u drugi plan.\nIpak, u petak, 18. januara, počele su da stižu prve fotografije sa Mesindžera od kojih prikazujemo ovu:\nSnimak je načinjen 14. januara 21 minut nakon najbližeg prolaza letelice pored Merkura. Načinjen je uskougaonom kamerom, a pokazuje do sada neviđeni predeo Merkura. Na snimku vidimo zanimljiv reljef sa kraterima promera oko 300 metara. Tu su i pukotine, brazde i druge reljefne forme koje će narednih meseci, pa i godina biti predmet brižljivog posmatranja. Ovaj snimak je načinjen sa rastojanja od 5800 kilometara od površine planete, a prikazano je područje od oko 170 kilometara. Credit: NASA/Johns Hopkins University Applied Physics Laboratory/Carnegie Institution of Washington.\nNa samom kraju prošle godine pažnju astronoma, ali i šire javnosti, privukla je vest pristigla iz Nase, da će 30. januara 2008. jedan asteroid verovatno udariti u Mars. Kada se radi o asteroidima i drugim telima male mase i još nedovoljno poznate strukture, pa se uz to još raspolaže sa nedovoljno pouzdanim osmatračkim podacima, onda se i ne može drukčije govoriti nego samo o verovatnoći da će do udara ili nekog drugog događaja doći. Jednostavno, tela male mase su podložna raznim, čak i sasvim slabim uticajima, a kada su još nepoznati i drugi faktori od kojih zavisi kretanje odnosnog tela, onda se astronomi često nalaze pred nerešivim zadatkom da precizno izračunaju njegovu putanju.\nŠto se tiče ovog događaja, udara asteroida u Mars, verovatnoća se u izveštajima koji su stizali iz Nase menjala u skladu sa preciznošću osmatračkih podataka da bi u jednom trenutku ona dostigla 1:25.\nTa verovatnoća je i mala i velika u isto vreme. S jedne strane, ona znači da do udara, gotovo izvesno, neće doći, ali s druge, to je opasno velika verovatnoća, naročito kada se radi o opasnosti od udara u Zemlju. Što se opasnosti od sličnog događaja po Zemlju tiče, astronomi su spokojni tek ako je šansa da neki kamen padne na našu planetu jedan prema milion, ili manja. Jednostavno, ulog ja suviše velik da bismo lako prihvatili veći rizik. Pre četiri godine puno uzbuđenja je privukla vest o opasnosti od udara asteroida, kasnije nazvanog Apofis, u Zemlju 13. aprila 2029, a tada je verovatnoća udara bila 1:37 (kasniji proračuni su otklonili ovu opasnost, bar za taj datum).\nPosmatrano u dugom vremenskom periodu udari tela u planetu su česta pojava, o čemu svedoči bezbroj kratera na Merkuru, Mesecu i Marsu. Ali, u kratkom razdoblju retko imamo prilike da budemo svedoci takvog događaja. U novije vreme to je bio slučaj iz 1994, kada je kometa Shoemaker-Levy 9 udarila u Jupiter. Taj događaj je na dramatičan način pokazao kakve posledice može izazvati udar i u našu planetu jer je čak i gasoviti Jupiter nedeljama pokazivao ogromne ožiljke od pada komete u njegove guste oblake.\nZbog svega pomenutog postoji jasan naučni interes da se neposredno posmatra pad nekog tela na planetu i astronomi, a s njima i svi mi, ostali smo srećni kada se to dogodi, ali nekoj dugoj planeti.\nAsteroid koji je zapretio Marsu otkriven je 20. novembra 2007. i dobio je oznaku 2007 WD5. Njegov prečnik je procenjen na oko 50 metara i on spada u male asteroide. Ali, taj prečnik je izazvao asocijaciju na ne mnogo veće telo (asteroid ili kometu, nije pouzdano utvrđeno) koje je pre ravno 100 godina eksplodiralo nad Tunguskom oblasti u Sibiru. Tom prilikom, eksplozija je izazvala katastrofalne posledice iako, srećom, ne i ljudske žrtve jer se udar dogodio u pustom, nenastanjenom području. Ali, tada je, računa se, pokošeno 80 miliona stabala šume na području od preko dve hiljade kvadratnih kilometara. Da je to telo stiglo samo nekoliko sati kasnije, palo bi u naseljeni deo Rusije, sa strašnim posledicama koje možemo samo da zamislimo. O tom događaju će narednih meseci sigurno biti mnogo više priče pošto je godišnjica pada 30. juna.\nDa se vratimo Marsu. Uzbuđenje oko udara asteroida u Mars naglo je splaslo 9. januara ove godine, kada je saopštena poslednja procena mogućnosti udara. Ona sada iznosi svega 1: 10 000. Kako dalje procene govore, asteroid će proleteti pored Marsa 30. januara oko podne na najmanjem rastojanju od oko 4000 kilometara od površine planete. Ako bi, i pored svega, udario u Mars, izrovao bi krater prečnika 800 metara, snagom od tri megatona TNT. Inače, veličina tog kratera uporediva je sa veličinom najbolje očuvanog udarnog kratera na Zemlji. To je Barrnigerov krater u Arizoni, SAD, koji je nastao pre 50.000 godina, a u prečniku ima oko 1200 metara.\nOvog meseca se navršava ravno četiri godine otkako su dva specijalna vozila, roveri Spirit i Opportunity spušteni na Mars. Njihovi konstruktori su ih kreirali da izdrže uslove na Marsu 90 dana i da za to vreme prevale po nekoliko stotina metara, sa potajnom nadom da će im radni vek biti nešto duži. Ali, evo, navršava se i četvrta godina, a ova vozila i dalje vredno rade. Malo su posustali, svaki rover je prošao kroz niz avantura, ali i najveći pesimisti više ne žele da procenjuju koliko će oni još raditi. Spirit je na Mars dospeo 4. januara, a Opportunity 25. januara 2004.\nKad se danas svedu računi, oni ukratko ovako izgledaju. Roveri su ukupno prešli 20 kilometara, na Zemlju su poslali 200.000 snimaka i ogromne količine drugih podataka koji zauzimaju gigabajte memorijskog prostora. Naučni značaj podataka sa rovera je nesumnjiv, ali mnogi podaci tek čekaju na dodatnu obradu.\nAko sve prođe po planu, ova godina bi mogla da bude velika za Kinu. Kina se poslednjih godina serijom uspešnih astronautskih poduhvata nametnula kao treća sila kosmonautike, a da na svom putu razvoja nauke ne posustaje govore i njeni planovi koji za ovu godinu obuhvataju lansiranje 15 raketa, postavljanje 17 satelita u orbitu oko Zemlje i slanje treće ljudske posade u svemir, a taj let uključuje i izlazak astronauta izvan letelice. I sve to ima da se dogodi u olimpijskoj godini, kada je domaćin najvećim sportistima sveta baš Kina.\nDa podsetimo, 2003. Kina je postala treća zemlja sveta koja je u svemir poslala čoveka. Prve dve su, Rusija (tj. bivši SSSR) i SAD. Nakon dve godine (2005), Kina je u svemir poslala i svoju dvočlanu posadu, a prošle godine je ka Mesecu lansirala i orbiter. Kina sve otvorenije govori o svom svemirskom programu, pa je tako najavljeno spuštanje lendera na Mesec 2012. godine, a zatim i donošenje uzoraka sa Meseca oko 2017. godine. Postoje i planovi Kine da se pridruži Rusiji u istraživanju Marsa, što se predviđa za 2009. godinu.


OVNOVI KROZ 2019. - Astrosavet\nOVNOVI KROZ 2019.\nDragi Ovnovi, sobzirom da je ovo vas period evo i par reci samo za vas ali i za one koji imaju podznak ili Mesec u Ovnu\nDobro se vezite Ovnovi 🙂 ova godina za vas ce biti divlja voznja 🙂\nSrecom vec ste navikli na nekoliko zaokreta(na kraju krajeva vi i volite brzu voznju 🙂 )Za vas ce 2019god biti u postizanju ciljeva karijere o kojima ste samo sanjali! Ako vam bude tesko da se organizujete i da ostanete motivisani, nemojte se cuditi. Nekonvencionalni Uran je u vasem znaku vec osam god boravio cineci da vasi planovi budu tesko izvodljivi. U Martu medjutim, Uran je krenuo dalje, dozvoljavajuci vam da predjete na posao. Nemojte se plasiti da sanjate velike snove, imate sve sto je potrebno za napredovanje i postizanje svojih ciljeva.\nOvog proleca ukljucite sve motore u pogon. Ne znaci da ce jedrenje ici glatko. Posto je Merkur retrogradan jos dva puta u toku godine, nacin vase komunikacije se moze protunaciti kao drskost. Nemojte se plasiti da vezbate sa prijateljima ili porodicom pre izlaska na teren ili prezentacije.\nEnergija Ovna jarko gori ali moze imati tendenciju da sagori! Naucite da hvatate zalet i ustedite energiju ce biti najveci izazov za vas ove godine.\nOva godina takodje obecava pomracenje u Raku i Jarcu. Teško napunjena energija Jarca ce nadoknaditi vaše ciljeve u karijeri, pomažuci vam da ostanete na pravom putu u tom sektoru. Rak je posebno domaci znak, pruzice vam se prilike da stvorite kucni prostor koji ce vam pomoci da se osecate utemeljenim. Zapravo, vaš fokus na uspeh u poslu može dovesti do poteza (nadogradnje). Uz puno napornog rada i odlučnosti, mogli biste završiti 2019. kao izvršni direktor svog života.\nPa srecno 🙂 <3\nLuka Vinčanski – numerološka prognoza za 2019


20/04/2020 | 14:21\nEU info centar u saradnji sa Ministarstvom kulture i informisanja pokreće seriju vebinara sa temom kako konzumiramo medijske i internet sadržaje u vreme pandemije koronavirusa.\nPrvi vebinar održaće se u sredu, 22. aprila od 18 časova, a tema je „Stvarni život u digitalnim uslovima“.\nPriključite se u sredu i saznajte odgovore na ova pitanja.\nEU info centar/vebinar\nKORONAVIRUS: Preminule tri, zaraženo još 312 osoba\nCEP i Delegacija EU u Srbiji organizuju vebinar „Javno zdravlje i poverenje javn...


SIPA uzela snimke s nadzornih kamera u Vladi FBiH, tužilaštvo saslušalo veliki broj osoba - TK PORTAL\nKako “Klix” saznaje izuzeti snimci sa nadzornih kamera bi trebali pomoći da bi se utvrdilo ko se s kim sastajao u prethodnom periodu, a dovodi se u vezu sa sumnjivom nabavkom kineskih respiratora.\nKako se saznaje jučer i danas su tužitelji Tužilaštva BiH saslušali veliki broj osoba koji bi mogli imati statuse svjedoka u ovom predmetu ili imaju informacije o određenim radnjama tokom nabavke 100 respiratora iz Kine koji su plaćeni 10,5 miliona KM. Podsjetimo da preostalih 20 komada ni danas nije stiglo u BiH.