SUROVOST RUSKIH BANDI JE ZASTRAŠUJUĆA: Jezive kazne za odbegle prostitutke, ali ne samo za njih!\nOMILJENI PREDSEDNIK U SMRTNOJ OPASNOSTI, ZEMLJOTRESI I VODENI TALAS: Baba 13\t168\nLEPA ALEKSIJA ZAVRŠILA IZA REŠETAKA U AUSTRALIJI Srpkinja pala sa 400 KILA 47\t224\nDEČAKA (8) PRETUKLI DRUGOVI, 7 MINUTA JE LEŽAO NA PODU BEZ SVESTI: Dva 1\t36\nne znaju za milost\nZASTRAŠUJUĆA SUROVOST RUSKIH BANDI: Jezive kazne za odbegle prostitutke, ali ne samo za njih!\n19.08.2016. 23:45h 23.05.2017. 23:16h\nRuske bande su brutalne, beskrupolozne, dobro organizovane, povezane s mafijom i politikom, a obučavaju ih bivši vojnici\nUvek istetovirani i neretko ćelavi proganjaju sve koji nisu čisti Rusi, navodi britanski novinar Ros Kemp koji je radio seriju dokumentaraca o bandama širom sveta, koga je zgrozila brutalnost ruskih bandi.\nNa pitanje kako regrutuju nove prostitutke i kako kažnjavaju one koje žele da pobegnu, mlada madam Maja iz Moskve hladnokrvno je odgovorila:\n"Obrijemo ih na ćelavo, a onda im na glavi gasimo opuške. Imamo i grublju metodu. Uguramo im čašu za vino, znate već gde, i onda je razbijemo. Pa mi im dobro plaćamo za taj posao, a osim toga, kupujemo im i finu odeću".\nRazgovor je vodio početkom '90-ih kad su nadležne institucije u Rusiji bespomoćno sabirale crne statističke brojke o drastičnom porastu nasilja, prostitucije i zavisnosti od droga među mladom moskovskom populacijom. U prvoj polovini 1993. u Moskvi maloletne ili jedva punoletne osobe bile su odgovorne za 13 posto provala, pljački ili nasilništva. Za samo godinu dana broj narkomana među moskovskim školarcima porastao je 15 posto, a u tom gradu bilo je oko 1000 devojaka mlađih od 18 godina koje su se bavile prostitucijom.\nTo je postalo najpopularnije i najunosnije zanimanje moskovskih srednjoškolki. Baš nekako u to vreme u svim većim gradovima u Rusiji počele su da se formiraju brojne ulične bande tinejdžera čiji broj je do 1993. narastao na čak 20.000. Naravno, najviše ih je bilo u ruskoj prestonici, a ni u poslednjih 20-ak godina situacija se nije mnogo promenila. Naprotiv, tada golobradi srednjoškolci ogrezli u kriminalu danas su iskusni članovi uličnih bandi koje haraju Moskvom.\nRusija je u to vreme bila plodno tlo na kojem je nikla cela jedna generacija devijantnih tinejdžera s debelim policijskim dosijeima. Sve je počelo perestrojkom - novom ekonomskom politikom koju je 1987. uveo tadašnji predsednik Mihael Gorbačov. Naglo raslojavanje na malobrojne bogataše s jedne i brigade siromašnih i nezaposlenih s druge strane, u kombinaciji s trgovinama prepunim zapadne robe široke potrošnje o kojoj su dotad mogli samo da sanjaju, stvorilo je novi sistem vrednosti. To je najviše deprimiralo najosetljiviju populaciju - tinejdžere koji su, ako to nisu mogli da im priušte roditelji, pribegavali kriminalu ne bi li se domogli statusnih simbola - novih američkih patika, farmerki...\nDa bi to nabavili, bili su spremni i da ubiju. Ni oni stariji, koji su se u to vreme obogatili, nisu ostali imuni na sve jači uticaj američke kulture, ali su, shodno dubini džepa, posegli za mnogo većim i skupljim "igračkama" kao što su motocikli. Kad se početkom '90-ih u Moskvi stvorila kritična masa vlasnika skupocenih Harley Davidsona, osnovan je prvi bajkerski klub. Idejni začetnik bio je moskovski stomatolog Aleksandar Zaldostanov. Bajkeri su mu dali nadimak Hirurg, a u to vreme članovi kluba bili su uglavnom pripadnici dobrostojećeg i obrazovanog srednjega građanskog sloja koji su u slobodno vreme vozili motocikle i slušali rok.\nNazvali su se Noćni vukovi, ali početkom novog milenijuma u klub se učlanilo hiljade novih bajkera iz cele Ruske Federacije i okolnih zemalja, od kojih su mnogi bogatstvo stekli sumnjivim poslovima. Hirurg je shvatio da je preko noći postao vođa najmoćnije neformalne motorizovane brigade u Rusiji. U međuvremenu su uhodali i unosan biznis koji im je doneo milionsku zaradu.Osim od članarine, novac su počeli da zgrću proizvodnjom i prodajom odeće za motocikliste: kožnih čizama, pantalona i jakni s klupskim amblemom - vukom u plamenu. Vizelni identitet upotpunili su i obaveznim crnim džinsom, dugom kosom, debelim lancima te, naravno, tetovažama, po ugledu na američke Anđele pakla. Onda su 1995. okupili desetak mašinskih inženjera koji su popravljali i konstruisali motocikle.\nDanas je u klub učlanjeno oko 5000 bajkera, a počasni član im je i ruski predsednik Vladimir Putin, Hirurgov prijatelj. Koliko su njih dvojica bliski, najbolje govore dve anegdote. Zbog lošega glasa na koji su dospeli Noćni vukovi finska policija sastavila je listu najopasnijih članova ovog bajkerskog kluba i zabranila im ulazak u zemlju, a na popisu se našlo i ime Vladimira Putina. Kad su to objavili mediji, finske vlasti su se izvinjavale Putinu uz objašnjenje da je to bila greška. U julu 2012. godine tadašnji ukrajinski predsednik Viktor Janukovič je četiri sata čekao na sastanak s Putinom dok se ovaj vozio s prijateljima iz Noćnih vukova.\nNo bajkeri nisu jedini strah i trepet moskovskih ulica. Ništa manje opasni nisu ni pripadnici drugih uličnih bandi. Najbezopasniji su perači automobilskih prozora na raskrsnicama. Ako ne dobiju novac za svoj posao, oštetiće vam automobil palicom, a ako vozač potrči za nasilnikom, ili će ostati bez automobila i svega što je u njemu ili će ga pretući jer u blizini uvek čeka još nekoliko peračevih saradnika. Godine 2007. rusku je javnost zgrozila vest da su tinejdžerske bande ultranacionalista samo u tom gradu odgovorne za više od 50 ubistava pripadnika drugih nacionalnosti.\nOvo je otkriveno posle ubistva poznatog šahiste Sergeja Nikolajeva u oktobru iste godine. Nekoliko dana kasnije tinejdžeri su okrivljeni i za napad na uzbekistanskog uličnog čistača. Šestorica napadača imali su između 14 i 18 godina. Jedan od njih sve je snimio mobilnim i snimak objavio na internetu.\n"Sve je počelo kad smo nas 20-orica popili po nekoliko piva. Podelili smo se u manje grupe i krenuli da tražimo žrtve", rekao je jedan od njih.\nTog dana policija imala pune ruke posla jer su ovi banditi pretukli 27 ljudi drugih nacionalnosti. Te godine u Rusiji su prebili čak 600 ljudi samo zato što su bili druge boje kože. Kulminacija rasne mržnje u Rusiji usledila je posle drugog rata s Čečenijom krajem 1999. i početkom 2000. Sukobi su bili izuzetno krvavi s velikim gubicima na obe strane pa su od tada Čečeni, uz Jevreje i Armence, glavna meta ruskih skinhedsa kojih je samo u Moskvi nekoliko hiljada. Pripadaju svim uzrastima, a oni najstariji su ujedno i najopasniji jer dolaze uglavnom iz redova penzionisanih ruskih komandosa, ratnih veterana koji su učestvovali i u invaziji na Čečeniju.\nOsim što vladaju borilačkim veštinama, oni u svojim kućamaa čuvaju prave arsenale najrazličitijeg oružja. Kad je britanski novinar Ros Kemp 2006. pokrenuo seriju dokumentarnih filmova o uličnim bandama u svetu, najviše se zgrozio nad onim što je zatekao upravo u Moskvi. U podrumima porodičnih kuća postoje pravi mali regrutni centri u kojima se obučavaju novi članovi uličnih bandi. Treniraju ih penzionisani vojni specijalci kojima je svakodnevni trening deo životnog stila. Vreće za boks, sprave za bildovanje te osnove napada i samoobrane i tekvondo samo su neki od programa.\nZajedničko obeležje su im obrijana glava, izrazita telesna snaga i brojne tetovaže."Moramo da budemo spremni. Domovina mora da se odbrani od neprijatelja, a neprijatelj uvek vreba. To shvataju i mladi Rusi, koji nam dolaze u sve većem broju. Nikad ih ne pitamo za ime, ne znamo ko su, ali dolaze ovamo da treniramo i mi im rado prenosimo naša znanja. Naravno, sve je besplatno jer smo sretni da imamo naslednike i da možemo da budemo sigurni za našu budućnost".\nA da se zaista spremaju za pravi rat, pokazali su i pred kamerama. Jednom nedeljno se okupi cela četa ovih vojnika i odlaze u predgrađe Moskve prepuno zapuštenih i nikad dovršenih stambenih zgrada. Desetospratnice zarasle u korov s podrumima do vrha napunjenim ustajale kišnice idealni su poligoni za vežbanje gađanja pištoljima, automastkim puškama, pucanje lažnim mecima te izvođenje raznih vratolomija, poput spuštanja niz konopac s poslednjeg sprata, osvajanja zgrade, plivanja kroz vodu pod punom ratnom spremom...Kako bi uvežbali izdržljivost, sve izvode noseći na leđima vojničke rančeve sa 20 kilograma cigli.\nMeđu njima ima i devojaka.\n"Sigurna sam da će mi ova znanja dobro doći u skoroj budućnosti. Rat protiv neprijatelja se bliži i doći će vreme kad će mi život zavisiti od fizičke snage i kondicije, ali i o umešnosti u baratanju oružjem", kaže jedna od njih za koju bi slučajni prolaznik pomislio da je fotomodel. Iako se svi pripadnici ovakvih organiziranih bandi pozivaju na svetost domovine i izvornih ruskih vrednosti, i jedni i drugi, nažalost, uživaju u svim najgorim tekovinama Zapada, zaključuje britanski novinar.(24sata.hr)\nruske banderusijaratvladimir putinmihael gorbačovNoćni vukovi\nOMILJENI PREDSEDNIK U SMRTNOJ OPASNOSTI, ZEMLJOTRESI I VODENI TALAS: Baba Vangina predviđanja za 2020. su PAKLENA 13\t168\nLEPA ALEKSIJA ZAVRŠILA IZA REŠETAKA U AUSTRALIJI Srpkinja pala sa 400 KILA KRISTAL META skrivenog u bocama čilija (FOTO) 47\t224


sporazum o Siriji - Sputnjik Srbija\n07:39 13 April 2021\nMoskva se nada da će Rusija i SAD postići dogovor o Alepu\nMoskva se nada da će Rusija i Sjedinjene Američke Države uspeti da postignu dogovor o rešavanju situacije u Alepu, izjavio je zamenik ruskog ministra spoljnih poslova Mihail Bogdanov.\nEU bi mogla da uvede sankcije Rusiji i Siriji zbog Alepa\nDržave Evropske unije razmišljaju o uvođenju novih sankcija nekim ruskim i sirijskim zvaničnicima zbog situacije u opkoljenom sirijskom gradu Alepu, navodi „Fajnenšel tajms“.\nMoskva: Nedopustivo da Sirija doživi sudbinu Iraka i Libije\nTekst rezolucije Francuske o Alepu, koji je predstavljen nakon odbijanja Sjedinjenih Američkih Država da ispune dogovor o Siriji, grubo je izvrnuo realno stanje stvari, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije na svojoj fejsbuk-stranici.\nRusija nije američki satelit\nTrenutno pogoršanje odnosa zbog različitih stavova Rusije i SAD o Siriji Moskvu ne iznenađuje. SAD su planirale da sabotiraju prekid vatre dok se mastilo na sporazumu još nije ni osušilo, rekao je vojni ekspert Igor Koročenko za Sputnjik.\nLavrov: Nadamo se da SAD neće rešavati sirijski problem vojnim putem\nMoskva se nada da u Vašingtonu neće pobediti težnja da sirijski konflikt reše vojnim metodima, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov.\nSporazum koji su „izboksovale“ ruske i američke diplomate za smanjenje nasilja u Siriji „pretvorio se u mrtvo slovo na papiru“ zbog igri optužbi koju je Vašington pokrenuo nakon vazdušnog napada američke koalicije na sirijsku armiju opkoljenu teroristima DAEŠ-a u Dejr el Zoru, navodi češki list „Literarni novin“.\nLavrov: Zašto su pregovori sa Kerijem trajali 16 sati\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je da nije bilo jednostavno staviti na papir sve dogovore za rešenje situacije u Siriji, o čemu su tokom sastanka u Kini razgovarali predsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Barak Obama.\nFrancuska dala predloge za jačanje sporazuma Rusije i SAD o Siriji\nFrancuska je inostranim partnerima predstavila niz predloga koji bi mogli da podrže ispunjavanje odredbi rusko-američkog sporazuma o Siriji, izjavio je šef francuske diplomatije Žan Mark Ero na marginama Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u Njujorku.\nDe Mistura: Sporazum o Siriji implementirati pre američkih izbora\nSpecijalni izaslanik Ujedinjenih nacija za Siriju Stafan de Mistura izjavio je da namerava da doprinese aktiviranju Sporazuma o Siriji između Rusije i SAD od 9. septembra.\nObjavljeni detalji Sporazuma o Siriji između Rusije i SAD\nSporazum o Siriji između Rusije i SAD podrazumeva da sirijska avijacija ne vodi borbena dejstva u regionima gde vazdušne napade na položaje terorista DAEŠ-a i Nusra fronta izvode ruski i američki avioni, navodi se u dokumentu koji je objavila agencija AP.\nČurkin: Neće biti rezolucije SB UN o Siriji\nNeće biti rezolucije Saveta bezbednosti UN o Siriji u vezi sa ruskim i američkim Sporazumom, rekao je novinarima stalni predstavnik Rusije u UN Vitalij Čurkin.\nNačelnik Generalštaba: SAD i dalje ne ispunjavaju svoj deo dogovora o Siriji\nSAD, za razliku od Rusije, i dalje ne ispunjavaju svoj deo sporazuma o Siriji i ako se to nastavi, sva odgovornost za neuspeh primirja u Siriji biće na Vašingtonu, rekao načelnik Glavne operativne uprave Generalštaba Vojske Rusije general-potpukovnik Viktor Poznihir.\nDogovor Rusije i SAD da ne objave drugi deo sporazuma o Siriji\nPostoji dogovor da se za sada drugi deo dogovora Rusije i SAD o Siriji ne otkriva, rekao je novinarima pomoćnik predsednika Rusije Jurij Ušakov.\nSAD krije sporazum zbog „umerene opozicije“\nJasno je da SAD nisu zabrinute za sirijske civile, jer odbijaju da daju na uvid dogovor postignut sa Rusijom o zaustavljanju sukoba u Siriji, saopštila je portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\nZašto SAD nisu objavile dogovor\nRusija i SAD odložile su zakazano za petak uveče zasedanje Saveta bezbednosti UN o Siriji, jer je Vašington odbio da otkrije detalje sporazuma sa Moskvom.


Kad se ukrste fantastika i slovenska mitologija | Od knjige do duše\n← Nagrada za popularizaciju fantastike Žiki Bogdanoviću\nPoslednja kap – roman o večitom ratu neživih i živih →\nKad se ukrste fantastika i slovenska mitologija\nPrvi roman gradske fantastike sa elementima slovenske mitologije: „Crni hrast“, debitantsko delo Dušana Bulića, biće večeras predstavljeno u beogradskoj biblioteci „Milutin Bojić” (19 časova).\nKroz razgovor o romanu koji će voditi Karlo Astrahan, oživeće “klinci iz kraja“ koji otkrivaju neobičnu gradsku misteriju i intrigantne zapise iz prošlosti. U zanimljivoj mešavini žanrova Bulić je uspeo da isplete misterioznu priču koju s pravom nazivaju „srpskim Gunisima”, a na promociji će govoriti o autobiografskim elementima, inspiraciji, daljim planovima….\nZanimljivo je I to da je jedan od glavnih motiva romana – policijska istraga ritualnih ubistava iz prošlosti – inspirisao i druge autore, te je postao glavna okosnica serije Dragana Bjelogrlića: Senke Balkana koju će se emitovati na RTS. Pored autora o romanu će govoriti Đorđe Jovanović, reditelj i član Beogradskog Sindikata, glavna urednica Portalibrisa Dubravka Dragović Šehović, a očekuju se i neki gosti iznenađenja.


PREVARANTI U JEKU KORONAKRIZE VREBAJU NAIVNE GRAĐANE Policija otkrila što sve rade: 'Lucidno i maštovito, ali bez suosjećanja, prilaze svojoj žrtvi' - Jutarnji List\nKORISTE AKTUALNU SITUACIJU\nPREVARANTI U JEKU KORONAKRIZE VREBAJU NAIVNE GRAĐANE Policija otkrila što sve rade: 'Lucidno i maštovito, ali bez suosjećanja, prilaze svojoj žrtvi'\nPolicija je preporučila građanima da se na daju impresionirati odlučnim nastupom nepoznate osobe pred vratima, njegovom titulom, ljubaznošću, bespomoćnošću ili dobrom prilikom za kupovinu. Uz to, građanima je preporučeno da od sumnjive osobe zatraže na uvid dokument s fotografijom ili službenu iskaznicu za službene osobe te da to provjere kroz 'špijunku' ili s otvorenim vratima, ali obavezno uz korištenje sigurnosnog lanca. Ukoliko sumnjiva osoba uporno pokušava ući u dom, građanima se savjetuje da u pomoć pozovu susjede i obavijeste policiju.\nInternetski prevaranti iskorištavaju strah od koronavirusa\nPolicija je pozvala na oprez kod otvaranja e-pošte zbog tzv. phising kampanja u kojima internetski prevaranti, iskorištavajući srah od koronavirusa, kradu podatke s računala.\nMUP je izvijestio da je od Nacionalnog CERT-a obaviješten o započetim "phishing kampanjama" koje pokušavaju iskoristiti epidemiju koronavirusa i e-mail porukama uvjeriti korisnika da pokrene maliciozni kod na svom računalu.\nU jednoj od takvih kampanja napadači se predstavljaju kao Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i nude sadržaje poput upozorenja iz zdravstvenih centara, informacija o širenju virusa, savjeta stručnjaka za zaštitu od zaraze i analiza o utjecaju virusa na gospodarske sektore ili druga područja.\nUz to, nepoznati počinitelji putem elektroničke pošte šalju ponude o ulaganju u lijekove i cjepiva, a nude i proizvode za zaštitu te 'zanimljive' činjenice i snimke bolesti, kao i 'važne' izjave o 'izvoru' virusa u kojima se ističe ljudska odgovornost iz određenih zemalja, kažu u MUP-u.\n"Kod ove kampanje naslov e-pošte je 'An important COVID-19 update for our community', a pošiljatelj se lažno prikazuje ovisno o primatelju ([email protected]šalje). Privitak se distribuira pod imenom COVID-19.img", izvijestio je MUP na svojoj internetskoj stranici.\nAnalizom je utvrđeno da se preuzimanjem te datoteke na računalo s Windowsima sprema arhivirana zlonamjerna datoteka 'Chance.exe' koja pokreće 'loader' za trojanski konj 'Agent Tesla'. "Radi se o poznatoj vrsti trojanskog konja koji preuzima podatke iz računala i šalje ih napadaču", kažu u policiji.\nGrađane pozivaju na dodatan oprez kod otvaranja e-pošte, korištenje antivirusnnih i anti-malware alata, ali i da prijave bilo kakve zlonamjerne online aktivnosti vezane uz COVID-19. (Hina)\nUSKOK PODIGNUO OPTUŽNICU PROTIV SUTKINJE I POZNATOG STEČAJNOG UPRAVITELJA Vesnu Malenicu i Peru Hrkaća terete za malverzacije od 45 milijuna kuna\nVIDEO: VELIKI POŽAR U ZAGREBAČKOJ DUBRAVI Trokatnica je u potpunosti opožarena, crni dim je sukljao u zrak, građani u panici masovno zvali vatrogasce\nSLAŽE SE MOZAIK NESREĆE U KOJOJ JE VOZAČ TEŠKO OZLIJEDIO DIJETE PA POBJEGAO Majka nesretne djevojčice za Jutarnji: 'Policija traži dvojicu muškaraca'\nU SESVETAMA UHIĆEN MLADIĆ KOJI SE SUMNJIČI DA JE IZNUĐIVAO SINA HDZ-ovog MOĆNIKA! Poslao je mail da će se predati, ali policija je bila brža


"Nemam informacija da je Bašović korumpiran" | Kodex.ME\nV.d direktora Uprave policije Zoran Brđanin saopštio je večeras kako nema stepen osnovane sumnje da je sudija Miroslav Bašović korumpiran.\n06. 05. 2021 - 22:52 Autor: M. B.\nGovoreći o odluci sudije Miroslava Bašovića i izjavi potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića da je sudija "oslobodio kriminalce, a uhapsio državu", Brđanin je u emisiji "Načisto" TV Vijesti, rekao da bi policija uhapsila Bašovića da je imala bilo kakva saznanja o njegovim eventualnim nezakonitim postupanjima.\nOdgovarajući na pitanje da li sumnja da je Bašović korumpiran, on je rekao da nema stepen osnovane sumnje, niti primisao da je to tako.\n"Ja u to ne želim da vjerujem. To je hipotetički moguće", naglasio je Brđanin i ocijenio da nije realno da je sudija u opasnosti.\n"Policija je došla sa određenim materijalom, prezentovala ga tužilaštvu. Tužilaštvo se već ranije bavilo tim (…) Očigledno da je tužilaštvo cijenilo da su materijali koje su već imali, da je to više nego dovoljno da se inicira hapšenje određenih osoba”, pojasnio je Brđanin.\nIsto tako, kazao je, sudija za istragu je čovjek koja ima procesna prava da cijeni i donese odluku.\nNakon toga postoji mehanizam, drugostepeno vijeće, ono je donijelo drugačiju odluku. Naš zadatak je bio da promptno reagujemo, što smo i uradili, i ponovo smo uhapsili dio konkretnih lica, a vjerujem da ćemo uskoro svakog od njih”, rekao je Brđanin.\n“Odgovori kako i na koji način je neko mogao da pobjegne, to zavisi od situacije, mjesta, vremena, naših tehničkih mogućnosti, naših sposobnosti… U ovom predmetu je 14 lica obuhvaćeno krivičnom prijavom, sve osobe koje nijesu uhapšene, za njima su raspisane potjernice”, naveo je Brđanin i napomenuo da se pojedini već nalaze u inostranstvu, kao i da je samo pitanje vremena kada će biti izvedeni pred lice pravde.\nGovoreći o bivšem direktoru Uprave za nekretnine Draganu Kovačeviću, koji je nestao nakon što mu je istekao pritvor, Brđanin je kazao da je tačno da je “on slobodan tog trenutka kad mu pritvor nije određen i nije mu izrečena neka druga mjera”.\nRekao je da je za njim raspisana nacionalna potjernica.\n“Moguće je da se vratio u Crnu Goru, moguće je da je bio, a više nije”, istakao je Brđanin.\nNapomenuo je da će, kada se steknu preduslovi za raspisivanje međunarodne potjernice, ona biti raspisana, te naglasio da imaju indicije gdje je on.\nBrđanin je kazao i da crnogorska policija nema nepovjerenje u službe u Srbiji.\n“Kada govorimo o kolegama sa kojima mi sarađujemo. Ja se sad nadam da će saradnja biti na još višem nivou (…) Slučaj Svetozara Marovića ne bih povezivao sa nivoom međunarodne policijske saradnje”, rekao je Brđanin.\nDemantovao je da je policija presrela telefonski razgovor Gorana Pantovića, koji je ubio Mojkovčanina Zorana Ašanina, u kom prijeti da će ubiti Abazovića.\n“Nije tačna ta informacija da je policija došla do informacije presretanjem komunikacije, to nije tačno”, rekao je vd direktora Uprave policije.\nNapomenuo je da su do tih saznanja došli nakon što se desilo ubistvo.\n“Nijesmo mogli spriječiti ubistvo”, kazao je Brđanin.\n"Nastavak saradnje srpske i crnogorske policije u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala sa kojim se suočava cijeli region"\n24. 05. 2021 - 14:25 | Politika\n"Saradnja između UP-a i Ministarstva odbrane se zasniva na međusobnom povjerenju i daljem razvoju tih institucija"\n18. 05. 2021 - 18:37 | Društvo\n15. 06. 2021 - 13:36


Montevideo, Bog te video u Kozari - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Kultura»Montevideo, Bog te video u Kozari\nMontevideo, Bog te video u Kozari\n24. januara 2011. 1 Min Read\nKao što je i najavljivano, od kada je renoviran objekat bioskopa „Kozara“ i reparirana postojeća oprema Prijedorčani redovno mogu da pogledaju najnovija filmska ostvarenja domaće i svjetske produkcije odmah poslije premijera u Beogradu i Banjaluci.\nTako je za ponedjeljak najavljen početak prikazivanja filma „Montevideo, Bog te video“ reditelja Dragana Bjelogrlića koji govori o istorijskom uspjehu jugoslovenske fudbalske reprezentacije na prvom Svjetskom prvenstvu u Montevideu 1930. godine.\nDirektorka Centra za prikazivanje filmova Safira Karahodžić je potvrdila da će prikazivanje ovog najnovijeg ostvarenja srpske kinematografije Prijedorčani moći da pogledaju do 30. januara.\n– Film će biti prikazivan u dva termina i to prvi od 18 časova za koju će cijena ulaznice iznositi tri marke i drugi od 20 časova za koji će cijena ulaznice biti četiri marke – kazala je Karahodžićeva.\nNa repertoaru Bioskopa „Kozara“ do sada su se našli i veći filmski hitovi kao što je „Sumrak“, „Salt“, „Matorani“, „Pisma Juliji“, kao i domaći filmovi „32. decembar“ i „Žena sa slomljenim nosem“.\nSala Bioskopa „Kozara“, koja je za posjetioce otvorena sredinom prošle godine, ima 161 mjesto, a u njegovo renoviranje opština Prijedor uložila je oko pola miliona KM.


30/04/2022 30/04/2022 Mirsad Zulic\t0 Comments\nNaime, kako je kazao jedan prodavac polovnih automobila iz Banjaluke Nizozemska je EUR 1 obrazac proglasila nevažećim, što, kako je on rekao, znači da će prilikom uvoza polovnih auta plaćati carine.\n“Trenutno je situacija takva da ne možemo da ocarinimo auta bez toga da ne platimo 36 odsto dozvola državi, što će dovesti do dodatnog poskupljenja automobila”, naveo je ovaj prodavac vozila.\n“Očekujem da će nakon silnih dodatnih poskupljenja, izazvanih pandemijom virusa korona, pa sukobom u Ukrajini, imati sada dodatno poskupljenje automobila od 15 do 20 odsto, jer ćete sada imati carinu na te automobile”, naveo je Muratović.\n← Uspjeh Zvorničanke Selme Kunosić: Dizajnirala za Škodu, sada radi za Audi\nPrvomajska čestitka načelnika i predsjedavajućeg Općinskog vijeća →\nSNIJEG I MINUSI ZA VIKEND\n24/01/2014 Mirza Musanovic\t0\nPenzioneri najavili: Pred zgradu Vlade FBiH sutra će nas doći 15.000\nZbog turskih serija djeca u BiH dobivaju i imena Ezel, Asi, Kaan


Terorizam i pregovaranje : Željko Mojsilović : 978-86-912433-0-2 : Knjizara.com: Knjige\nTerorizam i pregovaranje\nŽeljko Mojsilović (autor)\nIzdavač: Centar za krizni menadžment i pregovaranje\nStruktura rada je korektno oblikovana, znalački izbalansirana i pravilno struktuirana. S obzirom na sadržinu razmatrane materije ovaj rad je primeren korisnicima koji izučavaju problematiku savremenog terorizma na fakultetima i institutima. Monografija ""Terorizam i pregovaranje"" će biti veoma korisno štivo za specijalizovane antiterorističke jedinice Ministarstva unutrašnjih poslova kao glavnom nosiocu borbe protiv terorizma. Analiza savremenog terorizma i antiterorizma sa naučnog aspekta ima širi društveni značaj, jer praksa upozorava da savremeni terorizam u velikoj meri narušava bezbednost kao stanje i proces, pa je zbog toga ovaj rad vredan pažnje.\nPošto je evidentno da se pregovori sve više koriste u rešavanju kriza i konflikata, značaj naučnog pristupa problemu pregovaranja sve više dolazi do izražaja i neophodan je u procesu izgradnje sistema bezbednosti države. Autor problemski postavlja pitanje: Kako funkcionišu pregovori i koja je njihova uloga u suprotstavljanju savremenom terorizmu? Što je veoma važno, on ne ostaje samo na postavljenom pitanju, već nudi vrlo precizan i sistematski oblikovan odgovor na ovo.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Terorizam , Kriminologija , Policija\n2009; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 264 str.; 978-86-912433-0-2;\nIzdavač: Centar za krizni menadžment i pregovaranje; 2009; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 264 str.; 978-86-912433-0-2;\nMr Željko Mojsilović, rođen je u Ivanjici 1973. Godine. Završio je srednju školu unutrašnjih poslova u Sremskoj Kamenici i Fakultet za poslovne studije u Beogradu. Na Fakultetu Bezbednosti u Beogradu specijalizirao Bezbednosni menadžment iz oblasti odbrane od terorizma sa temom ""Pregovaranje u toku protivterorističke operacije oslobađanja talaca"" i magistrirao na temu ""Uloga pregovaranja u suprotstavljanju savremenom terorizmu"". Od 1993. godine zaposlen je u Specijalnoj antiterorističkoj jedinici MUP-a Srbije u kojoj je obavljao različite komandne dužnosti. Učesnik je više seminara i kurseva koji za temu imaju različite oblike suprotstavljanja terorizmu, kao i kurseva i seminara za obuku policijskih pregovarača. Nakon završetka kurseva za obuku policijskih pregovarača koje su organizovali instruktori iz najprestižnijih policija sveta, od 2004. godine učestvuje u formiranju Pregovaračkog tima MUP-a R. Srbije, čiji je višegodišnji Koordinator. Do sada je objavio više stručnih radova u specijalizovanim časopisima.\nKomparacija kriminaliteta i kaznene reakcije - Srbija - Evropa\nOd antropologije do komparativne kriminologije\nZločin i svakodnevni život\nMetodologija istraživanja kriminaliteta


Miloš Ilić, Foto: Printscreen\nU VIšem javnom tužilaštvu u Leskovcu potvrđeno je da je protiv Miloša podignuta optužnica za teško ubistvo\nObjavljeno: 01.12.2020. 23:44h\nU VIšem javnom tužilaštvu u Leskovcu potvrđeno je da je protiv Miloša podignuta optužnica za teško ubistvo.\n“Okrivljenom preti kazna zatvora od najmanje 10 godina do maksimalno doživotne robije. Ova kazna propisana je za onog ko sa umišljajem ubije jednu ili više osoba, a ne radi se o ubistvu na mah, ubistvu deteta pri porođaju ili ubistvu iz samilosti”, objasnili su u tužilaštvu.\nMiloš je iskasapio porodicu u iznajmljenoj kući u centru Leskovca, gde su se preselili iz rodnog sela Granica u okolini Bojnika. Pomahnitali mladić je najpre sekirom napao oca, koji je pokušao da ga zaustavi, ali nije uspeo. Kad je dokrajčio oca, Miloš je nasrnuo na ostale članove porodice.\nPredragov rođak je posle zločina ispričao da su Iliće oduvek pratile beda i nesreća.\n“Predrag je sa prvom ženom dobio troje dece, Miloša, Saru i još jednog dečaka (15), koji je zbog duševne bolesti smešten u ustanovu socijalnog staranja. Samo je taj dečak, sticajem okolnosti, preživeo masakr. Predrag je u međuvremenu napustio prvu ženu jer nije mogao da se nosi sa njenom psihijatrijskom bolešću”, priča rođak.\nPredrag se, prema rečima rođaka, posle razvoda potucao sa decom jer nije imao stalno zaposlenje i često je menjao stanove, pošto nje mogao da ih plaća.\n“Sa Danijelom je počeo da živi 2007. godine i sa njom je dobio Saru. Međutim, sa rođenjem deteta, njihovi porodični problemi su postali još veći, zato što se Danijelin odnos sa pastorcima pogoršavao. Predrag je, pokušavajući da sačuva brak, žmurio na to kako se Danijela odnosila prema Milošu i Ani, a ponašala se, što naš narod kaže, baš kao maćeha”, kazao je rođak.\nGovoreći o Miloši, rođak ističe da je on stalno bio nezadovoljan jer nije imao dovoljno para za provod i bio je ljut na oca zato što mu nije davao dovoljno veliki džeparac. Rođak je bio ubeđen i da je Miloš pored svega toga, nasledio psihijatrijsku bolest od majke i da je bio “tempirana bomba”.\nHoror u Leskovcu! SEKIROM HLADNOKRVNO UBIO CELU SVOJU PORODICU! Protiv Miloša podignuta optužnica za UBISTVO!\nUbici PRITVOR do 30 dana: NASMRT pretukao deku (93) tupim predmetom\nPUKAO JOJ JE FILM! DOSTA JOJ JE KARLEUŠINIH PROZIVKI: Viki napustila snimanje "Zvezda granda"?!\nVRANJANAC PRETIO POLICIJI LOVAČKOM PUŠKOM! Službenici su došli po prijavi, a nakon incidenta su ga UHAPSILI!\nNAPAD U NEMAČKOJ: U Frankfurtu ranjeno nekoliko osoba!\npotvrdila svetska zdravstvena organizacija\nNovi saveti u vezi Covid 19, tim u Vuhanu počinje da RADI!\njoš uvek trpe posledice\nHRVATSKO MINISTARSTVO ODBRANE SAOPŠTILO: Probni vojni letovi izmešteni zbog zemljotresa!


JAVNI KONKURS ZA IZBOR I IMENOVANjE DIREKTORA JU OSNOVNE ŠKOLE „RUDO“ RUDO\nJU OSNOVNA ŠKOLA “RUDO”\nNa osnovu člana 136.stav 1.tačka 6. Zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 44/17, 31/18, 84/19,35/20 i 63/20), člana 2.stav.1.Pravilnika o uslovima i postupku izbora i razrješenja direktora osnovne škole („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 49/18) i Odluke školskog odbora o raspisivanju konkursa za izbor direktora JU Osnovne škole „Rudo“, Rudo, Školski odbor JU Osnovne škole „Rudo“, Rudo, raspisuje\nZA IZBOR I IMENOVANjE DIREKTORA JU OSNOVNE ŠKOLE „RUDO“ RUDO\nDirektor JU Osnovna škola „Rudo“ Rudo, bira se na period od 4 (četiri) godine. Mandat se računa od dana stupanja na dužnost.\nZa direktora JU Osnovne škole „Rudo“, Rudo, može biti izabrano lice koje ispunjava uslove utvrđene Zakonom o radu, Zakonom o osnovnom vaspitanju i obrazovanju i Pravilnikom o uslovima i postupku izbora i razrješenja direktora osnovne škole, i to:\n-ima najmanje 5 (pet) godina radnog iskustva kao stručni saradnik ili nastavnik na predmetima koji se izučavaju u osnovnoj školi nakon sticanja diplome iz tačke 1.\n-nije osuđivan pravosnažnom presudom na bezuslovnu kaznu zatvora, protiv kojeg nije pokrenut krivični postupak za djela učinjena protiv dostojanstva ličnosti, morala,službene dužnosti, polnog integriteta, zlostavljanja djeteta, polnog i drugog nasilja nad djetetom ili maloljetnim licem.\nKandidat koji konkkuriše za radno mjesto direktora škole uz potpisanu prijavu na konkurs prilaže sljedeća dokumenta, kojim dokazuje ispunjenost opštih i posebnih uslova:\n7. preporuku ranijeg poslodavca, odnosno nastavničkog vijeća škole u kojoj je kandidat zaposlen, kratku biografiju sa podacima o prethodnim poslovima i razvoju karijere u struci i ostvarenim rezultatima u radu,\nPrijave se mogu dostaviti lično ili poštom na sljedeću adresu:JU Osnovna škola „Rudo“, Rudo,Cara Dušana 35A ,73260 Rudo, sa naznakom „Javni konkurs za izbor i imenovanje direktora škole“ /NE OTVARATI/.\nRok za podnošenje prijave je 15 dana od dana objavljivanja konkursa u Glasu Srpske.\nŠkolski odbor pisanim putem obavještava sve učesnike konkursa o odluci Vlade o imenovanju direktora JU Osnovna škola „Rudo“, Rudo, u roku od 8 dana od dana prijema odluke.


"Orkestar Titanik" najbolja predstava - Užice Oglasna Tabla\n„Titanik“ nagrađen za najbolju režiju, muziku i kostimografiju a nagrade za glumačke domete dobili Meša Šendelj – Žak i Ekrem Lotrić – Džo.\nPredstava „Orkestar Titanik“ je zaokružena umetnička celina u svim elementima dramske umetnosti, počev od relevantnog teksta, preko moderne režije, dostojnog vizuelnog identiteta i značajnih glumačkih dometa.\nOvo se kaže u obrazloženju selektora festivala, Vladimira Cvejića, kojom je «Titanik» po tekstu Hrista Bojčeva, u režiji Marije Barna Lipkovska, proglašen najboljom predstavom viđenom na ovogodišnjem Festivalu. Titanik će, shodno tome, dići jedra i u junu otputovati na Republički festival koji će se održati u Kuli, gde će predstavljati domete pozorišnog amateruzma ovog dela Srbije.\nNo, osim laskave titule najbolje predstave Festivala, «Orkestar Titanik» je poneo i niz drugih nagrada. Rediteljka, Barna Likovski deliće nagradu za najbolju režiju sa rediteljkom Ivanom Terzić koja je režirala predstavu,,Hajde da ne žmurimo“, Pozorišta ,,Janko Veselinović“ iz Bogatića.\nU glumačkom smislu najviše domete postigli su Meša Šendelj – Žak i Ekrem Lotrić – Džo, dok je Ivona Bulatović nagrađena za najbolju kostimografiju. Nagrada za najbolju muziku takođe je otišla u ruke Damira Rondića i rediteljke Barna Lipkovske, za predstavu „Orkestar Titanik“.\nNagrade će biti uručene večeras, u zadnjoj noći Festivala, nakon revijalno izvedene ovogodišnje premijere Doma kulture, „Šta je sobar video“ u režiji Amara Mešića.


MENADŽERSKI VODIČ: Kad se isprazni baterija... - Nira Press\nPočetna » MENADŽERSKI VODIČ: Kad se isprazni baterija…\n“Dremka” na poslu je loša za imidž, ali dobra za produktivnost\nTo je iskustvo koje ima svako: momenat zamora, kreativne krize, odsustva pažnje… Momenat kad se isprazni “lična baterija”, pa oči sklope i glava klone. Za radnim stolom, na sastanku, pa i u parlamentu. Istraživanja pokazuju da u jednoj od najproduktivnijih ekonomija sveta, američkoj, svaki deseti zaposleni zaspi u neodgovarajuće vreme i na neodgovarajućem mestu.\nZadremati na poslu nije ništa neobično, ali treba li takve situacije po svaku cenu izbegavati i protiv upornog zova sna se svim snagama boriti? Prvi, naročito iz šefovske perspektive, odgovor svakako je “da”. Ako vas uhvate da ste zadremali steći ćete imidž lenjivca i neodgovornog.\nNaravno, oni koji rade za mašinama, oni čiji posao podrazumeva stalni kontakt sa klijentima i mušterijama, nikako ne smeju ni da pomisle da zadremaju. Ali u svim iole kreativnim profesijama, ono što je loše za imidž, dobro je za produktivnost.


LAZAR BODROŽA, REDITELJ: Suočavanje sa kompleksnim pitanjima – Monitor\nU ponedjeljak, 6. avgusta, u okviru Ponoćnih projekcija 32. Filmskog festivala Herceg Novi – Montenegro film festival, crnogorsku premijeru imaće za mnoge dugoočekivani film Ederlezi Rising reditelja Lazara Bodrože i scenariste Dimitrija Vojnova. Riječ je o sofisticiranoj, kamernoj melodrami smještenoj u naučnofantastični milje bliske budućnosti u kojoj je svijet drastično drugačiji u odnosu na ovaj današnji. Glavnu žensku ulogu u filmu Ederlezi Rising tumači Stoya, američka glumica srpskog porijekla najpoznatija po ulogama u porno-filmovima. Pored nje u Ederlezi Rising-u glavnu ulogu igra i Sebastijan Kavaca, popularniji slovenački glumac.\nMONITOR: Naučno-fantastični film je prava rijetkost u srpskoj, a i u regionalnoj kinematografiji, iako njime mogu da se ispričaju vrlo duboke i umne priče sa prepuno metafora na današnje vrijeme. Zanima me kako ste odlučili da Vaš prvi dugometražni igrani film zapravo bude naučna – fantastika?\nBODROŽA: Naučna – fantastika je bila u izvesnoj meri alibi, koji nam je omogućio da distancirano od realističnog izraza ispričamo jednu duboku emotivnu priču. Ta distanciranost od realizma, kao ipak dominantnog filmskog pristupa u evropskom umetničkom filmu glavnog toka, jeste nešto što nam je otvorilo ogromnu mogućnost za estetizaciju i to ne samo na vizuelnom planu. Sem estetizacije, otklon od realizma nam je pomogao da se mnogo otvorenije suočimo sa vrlo kompleksnim pitanjima vezanim za ljudsku egzisteciju, muško-ženske odnose, veštačku inteligenciju, emotivna učitavanje, požudu…\nMONITOR: Definitivno se pomjerili granice što se tiče snimanja filma na ovim prostorima, a vizualno je veoma ekspresivan. Koliko je trebalo vremena da se snimi “Ederlezi Rising”, jer sam pročitao da je snimljen za 400.000 eura, što je malo novca za takav žanr?\nBODROŽA: Radeći na ovom filmu, zbog već spomenutih budžetskih ograničenja morali smo dobro da promišljamo svaki korak u produkciji i da se trudimo da “zavaramo” percepciju budućeg gledaoca. Najveći deo filma smo snimili u studiju i sva rasveta je bila uvezana u sistem kojim se upravljalo preko miksete, tako da se jako brzo dolazilo do svetlosnih štimunga što je meni ostavljalo mnogo vremena za rad sa glumcima. Kao u slučaju starih holivudskih sound stage filmova. Direktor fotografije Kosta Glušica je svojim intuitivnim pristupom neizmerno vizuelno obogatio ovaj film. Upravo je ta vizuelna ekspresivnost nešto što je inicijalno privuklo međunarodnu publiku i distributere našem filmu. Kao fundamentalni primer za to interesovanje je i činjenica da je ovaj film za severnoameričku distribuciju otkupila čuvena kompanija Lionsgate što je redak uspeh za neki regionalni film.\nMONITOR: Vaš film se razlikuje od mnogih naučno – fantastičnih filmova jer je u mnogima prvenstveno važna akcija, borba… Kod vas su, čini se, najvažnije romansa i ključna antropološka pitanja.\nBODROŽA: SF je vrlo razuđen žanr i ovaj film se definitivno po nekom sentimentu oslanja na zaostavštinu sovjetskog SF-a, a sovjetski SF je baš poznat po tom metaforičnom i filozofskom aspektu. U srži ovo je ljubavni film, koliko god to bizarno zvučalo, i mislim da se najbolje čita u tom ključu. I največi broj ideoloških rasprava vezanih za film je inspirisao upravo taj emotivni aspekta filma dok je ceo ideološki narativ, koji je primentan pogotovo na početku filma, više poslužio za seting celog univerzuma u kom se film dešava.\nMONITOR: Dva glavna lika su kosmonaut i androdid sa izgledom lijepe mlade žene. Odlučili ste se da u filmu glumi američka porno glumica srpskog porijekla Džesika Stojadinović – Stoya. Zašto baš ona?\nBODROŽA: Stoya je vezana za ovaj projekat još pre nego što smo imali napisan scenario. Mislim da smo je kontaktirali sa sinopsisom filma i nekim sažetim tritmentom. Kada smo prvi put razmišljali ko bi bio idealan za ulogu osobe koja to u stvari nije, za ulogu androida koji je tu isključivo zbog zadovoljstva drugog lika, odmah smo shvatili da bi konceptualno Stoya bila zanimljivo rešenje jer se ona na nekom, ne toliko, metaforičnom nivou time bavi u svojoj matičnoj profesiji. Sama pornografija je u srži takva, ona služi za nečije zadovoljstvo, za ispunenje ili oslobađanje nagona.\nMONITOR: Velika prašina se digla upravo zbog Stoye. Ali, ona je opravdala vaše povjerenje – kritika je vrlo pozitivna, a i Stoya je već dobila nagrade za ovu ulogu. Pročitao sam da je ona veoma poznata i zbog borbe za prava žena, ali i zbog novinarskih angažmana za prestižne medije: Gardijan, Vice, New York Times, Esquire, The Verge… Kakav je bio rad sa njom?\nBODROŽA: Stoya nas je prvenstveno privukla kao javna figura, kao neko ko izlazi iz klišea porno glumice i komentariše ga, stavlja ga u širi socijalni kontekst. Njen novinarski angažman je vrlo interesantan, profesionalan i generalno mislim da je ona odličan pisac, hroničar vremena u kom živimo. Pre nekoliko meseci joj je izašla i prva knjiga eseja u Americi.\nStoya se u pretprodukciji filma, u procesu proba, nametnula kao ozbiljan talenat! Ona u sebi zapravo nosi uverljivost naturščika, po prirodi svog posla jako dobro poznaje kameru i mehanizam filmskog snimanja i nedvosmisleno pleni harizmu ozbiljne filmske glumce.\nMONITOR: Vratimo se ovom žanru, da li u Srbiji postoji SF scena?\nBODROŽA: U Srbiji postoji ozbiljna prozna scena koja vuče svoje korene iz vremna bivše Jugoslavije, kad je SF periodika bila dosta aktivna i popularna. Ali i danas u Srbiji postoji dosta zanimljivih SF pisaca, ali i vrlo ozbiljnih poznavalaca žanra. Na primer Boban Knežević, sem sto je čuveni SF pisac, on je I izdavač i možda jedan od glavnih popularizator ovog žanra. Uz pomoć Bobana smo i došli u kontakt sa Zoranom Neškovićem, piscem kratke priče po kojoj je film inspirisan i u dobrom delu zasnovan.\nMONITOR: Film je postigao veliki uspijeh – predstavljen je na nekoliko festivala. Koliko se razlikuje publika na Balkanu i ona na stranim festivalima što se tiče ovog filma?\nBODROŽA: Ederlezi Rising je još uvek na početku svog festivalskog puta. Sa nestrpljenjem očekujemo najveći svetski žanrovski festival Sidget u Španiji gde nastupamo u meni vrlo impresivnoj selekciji Noves Visions sa velikim brojem filmova koji su na toj granici imeđu žanrovskog i art filma, posle toga nas očekuje Trieste Science+Fiction, čuveni Cottbus u Nemačkoj, Varšava i još nekoliko evropskih festivala. Što se tiče reakcije publike, sem lokalne premijere na FEST-u koja je stvarno bila fenomenalna i svima nama lično intimno vrlo važna, najzanimljivije reakcije su bile u Briselu gde smo imali internacionalnu premijeru. Naime u Briselu publika je preuzela onaj princip sa kanskog festivala gde slobodno izviždi film ako joj se ne sviđa i generalno ume burno da reaguje. Ali u slučaju Bisela, pošto je po sredi žanrovski festival pa je sve dovedeno do krajnosti, publika sve vreme filma jako burno reaguje na film, aplaudira, dobacuje i komentariše film u formi glasnih parola koje neko uzvikne iz publike. I to je stvarno bilo nadrealno iskustvo! Sedeti sa tako strastvenom publikom u bioskopskoj sali! Kao poseban raritet imali smo čast da je posle naše projekcije na rasporedu bio javni čas ovogodnišnjeg dobitnika oskara Gilerma Del Tora.\nMONITOR: Da li već razmišljate o sledem filmu? Isto naučna – fantastika ili neki drugi žanr?\nBODROŽA: Već radimo na novim projektima! Mislim da ćemo ostati negde u istom “univerzumu”…\nDr Danko Obradović, redovni profesor molekularne biologije i genetike na Prirodno-matematičkom fakultetu Univerziteta Crne Gore: Svi ljudi u svijetu vode isto porijeklo


PROŠLOG ČETVRTKA ZASEDALA JE SKUPŠTINA GRADA ZRENjANINA – KUPOVINA I PRODAJA GRAĐEVINSKOG ZEMLjIŠTA – Zrenjanin\nPROŠLOG ČETVRTKA ZASEDALA JE SKUPŠTINA GRADA ZRENjANINA – KUPOVINA I PRODAJA GRAĐEVINSKOG ZEMLjIŠTA\nGrad će i dalje pomagati beskućnicima i socijalno ugroženim osobama\nGrad Zrenjanin pribavlja zemljište u ulici Franje Kluza (Mesna zajednica „Bolnica Berbersko”) na kom će biti izgrađen objekat – prihvatilište za smeštaj odraslih i starih lica u kriznim situacijama, beskućnika i prosjaka. Površina parcele je 653 kvadratna metra, a objekta do 362 kvadrata.\nOvo je jedna od zapaženijih tačaka dnevnog reda zasedanja Skupštine grada Zrenjanina, održane prošlog četvrtka. Za ovu odluku (predlagač Gradsko veće) glasali su svi prisutni odbornici.\nSkupština je bez diskusije prihvatila odluke o Gradskoj upravi, građevinskom zemljištu u javnoj svojini grada Zrenjanina i njegovom uređenju, zaštiti poljoprivrednog zemljišta, useva i zasada. Zanimljive su izmene i dopune Odluke o utvrđivanju doprinosa za uređenje građevinskog zemljišta kojima se daju pogodnosti investitorima, umanjuje obaveza plaćanja doprinosa za uređenje građevinskog zemljišta za 35 procenata.\nPrva tačka dnevnog reda o kojoj se diskutovalo, ticala se izmene Odluke o zaštitniku građana, koja predviđa angažovanje još jednog zamenika gradskog ombudsmana.\n– Predlog je neobičan – u isti mah izveštavaju nas da se broj obraćanja zaštitniku građana smanjio: prošle godine bilo je 549 predmeta, upola manje nego 2015. Izveštaj o radu zaštitnika građana je krajnje neprecizan, umesto broja predmeta kojima se ukazuje na određene probleme u javnoj upravi i javnim preduzećima čiji je osnivač Grad – imamo samo procente iz kojih se ništa ne može zaključiti. Uz sve to, angažuje se još jedan zamenik zaštitnika građana, i to bez obaveze da ja položio stručni ispit. Kako podržati tako nešto – zapitao je odbornik Pokreta „Dosta je bilo” Aleksandar Korovljev svoje kolege u skupštinskoj sali.\nOdgovor je bio – usvajanje izmne Odluke o zaštitniku građana i izveštaja za prošlu godinu sa 42 glasa „za” i 17 „protiv”, što se ponovilo prilikom glasanja po svakoj tački dnevnog reda.\nPrihvaćene su odluke o usvajanju početnog likvidacionog postupka za „Rezervate prirode Zrenjanina”, „Turističkog centra Zrenjanina” i „Radio Zrenjanina” koje je podneo likvidacioni upravnik, inače gradski pravobranilac Goran Rakić. Prva dva javna preduzeća transformisana su u ustanove,a radio stanica je prestala da postoji. Od „Rezervata prirode” poverioci potražuju 617.544, a od „Turističkog centra Zrenjanina” milion i 295.726 dinara. Potraživanja prema „Radio Zrenjaninu”, od više fizičkih lica i SOKOJ-a (Organizacije muzičkih autora Srbije) iznose četiri miliona 257.840 dinara. SOKOJ, naime, potražuje 2,17 miliona dinara, a značajna su potraživanja jednog člana Nadzornog odbora, i bivših zaposlenih.\nOdbijen je predlog Aleksandra Martona da se umesto likvidacije regionalnog radija, akcije zaposlenih „prevedu” na lokalnu samoupravu i tako nađe rešenje za nastavak, kako se izrazio, „renomirane, i za javno informisanje građana, na srpskom, tako i na jezicima nacionalnih zajednica, vredne radio stanice”.\nData je saglasnost JKP „Vodovod i kanalizacija” za kupovinu poslovnog prostora u Petefijevoj broj 3, koji je dugo godina koristila „Ljubljanska banka”.\nSkupština grada Zrenjanina imenovala je diplomiranog inženjera tehnologije Zorana Protića za direktora JKP „Čistoće i zelenilo”.\nDuško Radišić na čelu\nDuško Radišić, pomoćnik gradonačelnika Zrenjanina, imenovan je za koordinatora, a Željka Milošević, takođe pomoćnik gradonačelnika, za zamenika koordinatora Radne grupa za izradu Lokalnog antikorupcijskog plana.\nČlanovi ovog tela su: Miloš Korolija, Persida Živanov, Zita Davidhazi Mijatov, Ivana Popov, Dušan Jovanović, Radovan Tihomirović i Jelena Pirić.\nČlanovi Radne grupe dužni su da ustanove koje elemente mogu da usvoje u svom Lokalnom antikorupcijskom planu, izrade ga i dostave Skupštini grada na usvajanje.\nOdbornik Aleksandar Korovljev je sa skupštinske govornice izrazio principijelno naslaganje sa načinom izbora članova Radne grupa, budući da su u njegovom sastavu ljudi iz izvršne vlasti, a od odbonika su zastupljeni samo oni iz vladajuće koalicije, bez ljudi stručno vezanih za suzbijanje korupcije.\n← ALISA KOCKAR (DS) O NAJNOVIJIM ODLUKAMA SKUPŠTINSKE VEĆINE\nPOČELA JE KOMPLETNA REKONSTRUKCIJA ULICE CARA DUŠANA U ZRENjANINU →


U Srbiji odavno postoje nadrilekari koji biljkama, melemima i uljima leče najteže bolesti\nNakon pisanja Kurira o lažnoj grupi ljudi koji se predstavljaju kao šamani u jednom prestoničkom hotelu vikendom i okupljaju mahom bolesne penzionere i nudi im razne biljne čajeve ulja i meleme, doktorka Danica Grujičić smatra da je to prevara koja može tragično da se završi.\nNaime, osim što oni tamo razmenjuju iskustva, tamo i dovode ljude, mahom penzionere, kojima obećavaju izlečenje od bolesti koje ih muče.\nTim povodom direktorka Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije prof. dr Danica Grujičić kaže za Kurir da je manipulisanje nadanjima bolesnog čoveka pre svega surovo i monstruozno!\n– Nažalost, poslednjih godina s pojavom društvenih mreža i raznoraznih portala pojavilo se mnoštvo nadrilekara, nekih ljudi koji sebi daju za pravo da pričaju o najtežim bolestima iako nemaju veze s medicinom – rekla je ona i dodala da pojedini sebi daju za pravo da se igraju tuđim životima i izigravaju doktore.\n– Iza mog ulaska u salu kako bih sprovela neku operaciju stoji 40 godina iskustva i učenja svakodnevnog, mene su učili i stajali uz mene moji profesori, koji su imali isto toliko iskustva kao što ja danas stojim iza svojih mlađih kolega, zaista ne mogu da razumem šta nekome daje za pravo da donese odluku o lečenju, a znanje je stekao na internetu ili na kursu o zdravom životu – rekla je i dodala da se takvi moraju najstrože kažnjavati.\nDoktorka Grujičić upoznata je s nekim slučajevima kada su ljudi, zbog verovanja drugima, završavali tragično.\n– Nisam upoznata sa slučajevima šamana, ali je bilo raznih slučajeva nažalost i sa smrtnim ishodima. Tako smo se susretali da su ljudi zmijskim otrovom pokušali da leče najteže bolesti jer su to pročitali na internetu, pili krečnu vodu, izgladnjivali se do te mere da se to najtragičnije završilo – rekla je ona.\nSaglasna je da medicina nije svemoguća i da su pacijenti koji boluju od najtežih bolesti, karcinoma ili nekog oblika invaliditeta posebno ranjiva kategorija i da se s njima mora pažljivo postupati.\n– Takvim ljudima je lako dati nadu i navesti ih na pogrešan put u lečenju. U tome se ogleda surovost i bezosećajnost onih koji to rade kako bi zaradili novac.\nLjudi koji nemaju veze s medicinom, nisu prošli pored medicinskog fakulteta, pročitali su nekoliko tekstova na internetu daju sebi za pravo da se igraju s tuđim životima – navodi ona i dodaje da se mora vratiti poverenje u lekare i medicinu zasnovanu na dokazima da ljudi ne bi spas tražili na internetu ili kod nadrilekara i šamana.


Foto: N.N. | Migrant poginuo u saobraćajnoj nesreći\nN.N. 10.10.2019 10:37\nIz policije su potvrdili ovaj događaj istakavši kako se najvjerovatnije radi o migrantu. Njega je, dok je pretrčavao cestu, udarilo vozilo domaćih registarskih tablica kojim je upravljao bh državljanin.\nSaznajemo kako je migrant od posljedica zadobijenih povreda podlegao na licu mjesta, a vozač je pozvao policiji i prijavio ovaj događaj. Više informacija biće poznato nakon što pripadnici policije pod nadzorom kantonalnog tužioca obave uviđaj na licu mjesta.\nInače, radi se o području na kojem se može susresti veliki broj migranata koji, nakon što dospiju na područje Unsko-sanskog kantona, nastavljaju svoje kretanje prema Velikoj Kladuši i granici s Republikom Hrvatskom.\nMigrant Saobraćajna nesreća


Pouzdanost 2020: Prihvatimo promjene i prilagodimo se novim uslovima na tržištu – Vanjskotrgovinska komora BiH\nPouzdanost 2020: Prihvatimo promjene i prilagodimo se novim uslovima na tržištu\nU okviru projekta „Pouzdanost 2020“, 12. novembra održana je četvrta sesija „Četvrtkom u podne sa bonitetno pouzdanim “, koju organizuju LRC i Poslovne novine u partnerstvu sa Vanjskotrgovinskom komorom Bosne i Hercegovine i uz podršku ekskluzivnog logističkog partnera Express Courier, ovaj put u hotelu Blanka na Vlašiću.\nI tokom četvrte sesije nastavljena je tradicija uvezivanja i promocije bh. kompanija sa visokom bonitetnom ocjenom, a kako je istaknuto ovom prilikom, radi se o firmama koje su solventne, koje su redovne platiše i koje mogu računati jedne na druge.\nBonitetno pouzdanih kompanija ima oko 16 posto u BiH i kroz ove redovne B2B sesije omogućeno im je da razmjene iskustva i kontakte, sklapaju poslove, te usvoje dobre prakse kako najbolje prebroditi krizu izazvanu pandemijom koronavirusa.\nU svom pozdravnom obraćanju Adnan Hrenovica, osnivač, direktor i vlasnik LRC, najveće bonitetne agencije u BiH osvrnuo se na trenutnu situaciju te rekao:\n„Suočio sam sa problemom gdje naći zaposlene i okrenuo sam se mladoj generaciji. Danas poslije 22 godine moj menadžment i moji suvlasnici su moji bivši i sadašnji uposlenici, koji su od LRC-a napravili Grupaciju i raširili naše poslovanje u regiji.“\nObraćajući se predstavnicima bonitetno pouzdanih kompanija, dr.sc. Vjekoslav Vuković, predsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH istaknuo je:\n„U vrijeme pandemije koronavirusa uvoz i izvoz iz BiH su bili usporeni, ali nisu bili zaustavljeni. Sporost je proizašla iz toga što je neko od nadležnih u vlasti odredio da imamo samo tri granična prelaza za uvoz. Borimo se da i u ovom nekom novom lock down-u, ne dođe do ponovne restrikcije graničnih prelaza. Ja vas uvjeravam da neće i službe moraju raditi 24 sata, onako kako rade. Jer, vaš usporen uvoz znači manjak vaših prihoda, odnosno povećanje vaših troškova“, kaže Vuković.\nMirza Bavčić, generalni direktor kompanije Express Courier d.o.o. Sarajevo, jedini licencirani zastupnik za UPS u BiH, rekao je da osim što su godinama ekskluzivni partner projekta „Pouzdanost 2020“ i ponosni su nosilac certifikata bonitetne pouzdanosti, koji potvrđuje njihovo kvalitetno poslovanje. Kao uspješan privrednik poručio je učesnicima sesije:\n„Kriza je užasna prilika za gubljenje – prihvatimo promjene i prilagodimo se novim uslovima na tržištu.”, rekao je Bavčić.\nZa saradnju sa ovom kompanijom zainteresirali su se prisutni, a prezentujući usluge i konkurentske prednosti Nihad Gračić, izvršni direktor za komercijalne poslove istakao je da Express Courier nudi transport pošiljki prema više od 220 država i teritorija u svijetu, po sistemu “od vrata do vrata”, uz najkraće moguće tranzitno vrijeme. Svojim korisnicima nude kompletno logističko rješenje i usluge bilo da se radi o BH tržištu ili inostranstvu.\nLider u naplati potraživanja sudskim i vansudskim putem u BiH, agencija LRC Inkasso, posluje već 15 godina i iza sebe ima više od 15.000 pokrenutih postupaka naplate potraživanja, a procenat uspješnosti naplate kreće se i do 70 posto.\nNa ovom networkingu bio je interesa i za usluge agencije Inkasso, koju je predstavila rukovoditeljica Mirela Parić. Kako kaže, ne postoji djelatnost u BiH, koja nema problema sa naplatom potraživanja, a što je došlo do izražaja u vrijeme pandemije COVID-19.\n„Tri prva krizna mjeseca u ovoj godini imali smo dobre rezultate u naplati potraživanja. Od juna pa do sada imamo ekspanziju zahtjeva klijenata za naplatu portraživanja, koje su nam prepustili u rad. Korištenjem Inkasso sistemskih rješenja za upravljanje potraživanjima, privredniicma je omogućeno značajno smanjenje troškova, i povećanej efikasnosti poslovanja“, tvrdi Parić. Uspješno su proširili svoje poslovanje i u regionu, pa osim domaćih, rade i naplatu ino-potraživanja klijenata, koja su dospjela na naplatu.\nPrema riječima Emira Osmanbašića, direktora prodaje u Triglav osiguranju, prema pokazateljima struke iz oblasti osiguranja, Triglava spada u vodeća i najpouzdanija osiguravajuća društva.\n„Jedini smo na bh. tržištu koji nudimo novi atraktivni proizvod, policu osiguranja potraživanja, implementiran prije par mjeseci. Imaocu te police omogućeno je da ukoliko ne dođe do naplate svojih potraživanja, Triglav osiguranje isplaćuje osiguranu sumu tog potraživanja“, istaknuo je Omerbašić.\nSektor turizma u BiH prvi je bio pogođen krizom nastalom zbog pandemije COVID-19. Hotel Blanka na Vlašiću bio je među rijetkim, koji je uspio iskoristiti prirodne potencijale, spustio je cijene i omogućio domaćim turistima nove sadržaje u novonastaloj situaciji.\nPrema riječima Amira Šibića, direktor hotela Blanka Vlašić, imali su pad prihoda preko 70 posto, ali nisu otpuštali radnike.\n„Nadam se da u predstojećoj zimskoj sezoni neće biti lockdowna. Sa turističkom zajednicom SBK poduzimamo mjere da budemo korona free destinacija. U 2021. godini planiramo postaviti lift četverosjed, kako bi se ponuda na Vlašiću kompletirala“, najavio je Šibić.\nPartner projekta je i Privredna komora Republike Srpske čiji je predstavnik Lazo Šinik, sekretara u sektoru šumarstva i prerade drveta Privredna komora RS, rekao nešto više o tome kako su se prilagodili novonastaloj situaciji s pandemijom COVID-19.\n„Najteže nam je bilo u aprilu ove godine kada su pojedine proizvodnje imale pad preko 80 posto. Sada smo ušli u period normalizovanja situacije. Očekujemo da će rezulatati ove godine biti pribižni onim od prošle, a to će biti vrlo dobar rezultat u ovakvim okolnostima. Nadamo se boljoj stopi rasta u 2021.“, nagovještava Šinik.\nLanaco sa svojih 340 zaposlenih potvrđeni je partner najvećih globalnih IT kompanija Microsofta, Oracla, Cisca, HP itd. Prema riječima Siniše Andrića, event menadžera to je ujedno i najveći sistem integrator koji na tržištu postoji već 30 godina.\n„Ove godine ostvarili smo prvi interkontinentalni posao, jer smo jedno od naših rješenja implementirali u Nigeriji. U periodu posljednjih pet godina imali smo preko 200 miliona KM prihoda i svake godine 3 miliona KM ulažemo u razvoj sopstvenih resursa. Za sva naša rješenja i proizvode, nudimo podršku 24 /7. U periodu korona krize zadržali smo sve radnike i zaposlili novih 25 kolega“, istaknuo je Andrić.\nKompanija „Arke 2000“ d.o.o. Banja Luka već 20 godina uspješno egzistira na domaćem i evropskom tržištu u proizvodnji PE i PP vrećica, aluminijskih folija, streč folija, papira za pečenje i folija za prekrivanje. Prema riječima Envera Hodžića, vlasnika i direktora „Arke 2000“ , više od 70 posto izuzetno tražene PE folije za prekrivanje izvoze u EU.\n„Za vrijeme pandemije COVID-19 bilo nam je mukotrpno raditi, jer EU ne poznaje termin „kasnimo zbog korone“, kaže Hodžić.\nMeđu prisutnima koji nastoje da unaprijede poslovnu atmosferu bio je i Elvedin Lagarija, vlasnik i direktor L&E Group, specijalizirane za finansijski konsalting, ponudio je svoje usluge i naveo:\n„Iznalazimo rješenja na obezbjeđenju finansijskih sredstava za one privredne subjekte, koji žele realizovati neke od svojih projekata. Što se tiče bankarstva, domaće tržište je preplavljeno sredstvima, ali kad klijent aplicira, teško ih dobije. Privreda u BiH ima mogućnosti i ideje, ali treba obezbjediti finansije, kako bi ugledale svjetlo dana. Mi smo tu da im pomognemo “, rekao je Lagarija.\nI ovaj put, prisutni su sklopili određene poslove što je i cilj b2b razgovora .


Struka i motika u odbrani reka Stare planine - Direkt Portal\n16.08.2020 13:40 mhe, Rakita, reke, Stara Planina 0\nPiše: Jelena Đukić Pejić - DW\nDo Rakite na obroncima Ruj planinenije lako doći. Nalazi se na krajnjem jugoistoku Srbije, a do tamo - kanjonom reke Jerme, zvanično najužim usekom u Evropi. Ipak, Rakita je ovog vikenda bila veoma posećena.


Dačić o izveštaju Pentagona: Tražimo "bratske zagrljaje"\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas u Beogradu da Srbiju interesuje njen nacionalni, državni interes i da je spremna da sarađuje sa svima koji te interese poštuju.\nNa pitanje o navodima iz izveštaja Pentagona da ruski uticaj u Srbiji raste od dolaska na vlast Srpske napredne stranke i Aleksandra Vučića, Dačić je rekao da Srbija "traži strateška partnerstva i bratske zagrljaje" što, kako je dodao, ne znači da ju je neko uzeo pod kontrolu.\n"Naše su ruke otvorene za zagrljaje, samo fale ruke koje bi se grlile sa nama" rekao je Dačić na zajedničkoj konferenciji za novinare sa zamenikom šefa ruske diplomatije Aleksandrom Gruškom.\nOn je rekao da je i "pre 100 ili 200 godina" moglo da se piše o jakom uticaju Rusije u Srbiji, dodajući da Srbija "ne radi ni protiv koga već za sebe" i da nije ničiji privezak.\nZamenik ruskog ministra spoljnih poslova Rusije Aleksandar Gruško rekao je da kao diplomata ne komentariše tekst koji nije čitao.\nPosle razgovora sa Dačićem on je ocenio da je rusko-srpska agenda veoma pozitivna i da se Rusija zalaže za to da Balkan bude mirno, stabilno područje Evrope.\n"Naša vojno-tehnička saradnja ne krši međunarodne norme", dodao je.\nNa pitanje o navodnom izvozu srpskog oružja u Ukrajinu, Dačić je rekao da Srbija nikada nije dala dozvolu niti izvozila oružje u Ukrajinu, niti u zemlje sa crne liste. "A da li ima nekih trgovanja van Srbije, to mora da se ispita", dodao je.\nPovodom navoda da je srpsko oružje završilo u rukama boraca Islamske države Dačić je rekao da "Srbija nema šta da krije" i da je "sve transparentno".\nDačić je rekao da sa Gruškom nije razgovarao o špijunskoj aferi dodajući da to "nije bila tema razgovora danas" i da će o tome razgovarati predsednici Aleksandra Vučić i Vladimir Putin "ako za to bude bilo potrebe" tokom Vučičeve posete Rusiji iduće nedelje.


Dragi MekSrbi, u saradnji sa Crfossover trening centrom organziujemo sledeći sastanak u njihovom prostoru, odnosno učionici koju su neki od vas imali prilike da posete, u petak, 07.10.206. godine. Adresa je Andrićev venac 12, popnite se na drugi sprat, na vratim piše Yu Epicentar, Crossover i možda još ponešto. Početak je u 18 časova, a obratiće vam se Toša, predavač koji već skoro dve godine održava obuku u Swiftu.\nTema predstavljanja će biti nova verzija programskog jezika Swift koju Crossover u svojim obukama već uveliko podučava.\nBeogradski vajar Dragan Radenović se prijavio na konkurs za izradu skulpture u čast Stiva Džobsa i njegov rad je izabran između preko 10.000 drugih radova. Štaviše, gospodin Radenović je imao tu čast da ga je lično Džoni Ajv pozvao da mu kaže da mu se najviše sviđa upravo njegova skulptura.\nGospodin Radenović će danas, 24. februara, u 19h, na pedesetdeveti rođendan Stiva Džobsa skicu sukulpture u visini od jednog metra predstaviti u Ustanovi Kulture Palilula. Naime, obelisk visine od tri ili pet metara tek treba da bude izrađen i kasnije prebačen u osnovnu školu koje je Stiv Džobs pohađao u Kupertinu.\nKoji aktuelni model Maca vam je omiljeni?\nDa li biste kupili 15" Retina MacBook Pro?\nNe, kupiću "classic" MacBook Pro\nNe, sačekaću 13" Retina MacBook Pro\nNe, iPad mi je sasvim dovoljan\nNe, ja sam više za stone računare\nNe, preskup mi je\nNe sada, možda jednom\nImamo 117 gostiju na sajtu


Prezentacija kompanije – Q3 2021 – sTech d.o.o. Belgrade\nPrezentacija kompanije – Q3 2021\nby Irina Aleksić in Uncategorized @bs. Posted 27/12/2021\nTreći kvartal 2021. godine za nas je bio vrlo dinamičan, ispunjen mnogim važnim projektima i praćen velikim izazovima.\nJedan od glavnih zadataka koji smo imali je uključivanje UNIQA Montenegro u sistem SCore 2.0, što je uspješno obavljeno, a sada je važno da u narednom periodu pustimo UNIQA Srbija u proizvodnju. Projekti sa UNIQA Hrvatska i UNIQA Bosna teku po planu, dok je aplikacija Claims u proizvodnji u svim zemljama osim Bugarske, gdje smo upravo po planu pokrenuli Cliams projekat. Upravljanje podacima o klijentima je podignuto na najnoviju arhitekturu softvera baziranu na mikroservisima. S tim u vezi, aktivno radimo na reinženjeringu arhitekture čitavog našeg sistema u skladu sa najboljom praksom i upotrebom najnovijih tehnologija. Naš softver već radi u Cloud okruženju, ali u narednom periodu želimo da podignemo prednost korišćenja Cloud-a u arhitekturi našeg sistema na viši nivo.\nU Q3 smo uspešno održali SCORE4SEE trening za implementaciju agilnog razvoja u okviru Project Management-a zajedno sa kolegama iz regiona i sa ponosom možemo reći da ćemo nastaviti u tom pravcu. Poslovanje je u stalnim promjenama i transformacijama, a na nama je da podržimo te promjene i omogućimo kontinuirano stvaranje nove vrijednosti uz pomoć lako i brzo dostupne, standardizirane i intuitivne tehnologije. Takođe, proces primjene naučenih lekcija nam je veoma važan, kako bismo iz perioda u period bili uspješniji. Veliki broj internih procesa i procedura podigli smo na viši nivo, a istovremeno jačamo i po broju zaposlenih. Iako nam je žao što ne možemo fizički biti bliže kolegama, želimo poboljšati osjećaj pripadnosti timu, pa smo osmislili nekoliko zanimljivih projekata virtuelne interne socijalizacije koje ćemo realizovati u narednim kvartalima.\nVođeni dosadašnjim uspjesima, hrabro idemo ka posljednjem kvartalu 2021. i izazovima koji nas nestrpljivo očekuju u 2022. godini!\nUspješan GoLive za ECM u Srbiji, Crnoj Gori i Hrvatskoj 21/10/2021 Negovanje kulture internih promocija zaposlenih u sTECH-u 04/03/2022


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Preminuo strani državljanin, još 142 novozaraženih\n31. 07. 2021. 16:44 >> 17:32 6\nPreminuo strani državljanin, još 142 novozaraženih\nU Crnoj Gori je registrovano još 142 novopozitivna slučaja infekcije i to 125 među građanima Crne Gore i 17 među turistima koji borave na teritoriji Crne Gore, dok je prijavljen i jedan smrtni ishod, pokazao je posljednji presjek Instituta za javno zdravlje (IJZ) za 2.675 uzoraka.\nUdio novopozitivnih slučajeva u ukupnom broju testiranih za 30. jul je iznosio 5,31 odsto.\n"Tokom jučerašnjeg dana IJZCG je prijavljen jedan smrtni ishod obolijevanja od COVID-19 infekcije. U pitanju je strani državljanin, koji je boravio na teritoriji opštine Bar, 57 godina starosti", navode u saopštenju.\n"Do 15:00 časova prijavljen je oporavak kod 31 pacijenta", dodaju u saopštenju.\nUkupan broj trenutno aktivnih slučajeva COVID-19 u Crnoj Gori iznosi 1.326.\n"Od početka epidemijskih dešavanja (mart 2020. godine) ukupan broj registrovanih slučajeva infekcije novim korona virusom u Crnoj Gori je 101.927", piše u saopštenju.\nPreminule tri osobe, 363 novopozitivnih


IslamBosna » Čarobna riječ ‘terorista’\nČarobna riječ ‘terorista’\nafganistan, filipini, jemen, libija, mali, pakistan, sirija, somalija\nProsta i isprazna riječ “terorista” i na globalnom i na lokalnom planu, izgleda je dovoljno čarobna da osigura neupitnu podršku za sve ono što zapadne vlade čine u ime svojih građana.\nJesu li zapadni “ratovi protiv terorizma” ustvari samoodrživi ratovi koji samo jačaju vlastite neprijatelje i osiguravaju gorivo za sukobe bez kraja?\nSada se, da paradoks bude veći, argumenti Zapada sve više poklapaju sa argumentima Assadovog režima – prvi neće da se upliću zbog “terorista”, a drugi se bori protiv “terorista”!?\nOvaj bivši savjetnik za nacionalnu sigurnost predsjednika Cartera je u eseju “Prosta moć slabosti i kompleksna ranjivost moći” objavljenom u zbirci eseja urednika Briana Forsta i Akbara Ahmeda “Nakon terora”, ukazao na suštinu problema pristupa terorizmu.\nZa američki narod “osovina zla” će vjerovatno biti dovoljna da neko vrijeme nadomjesti grubu definiciju prijetnje. Međutim, problem koji iskrsava je dvostran.\nDrugo, da li je takva definicija adekvatna u svojoj dijagnozi, i da li obezbjeđuje efikasnu osnovu za dugoročni i strateški odgovor izazovu koji je postavljen na oba načina i odvojeno, kao i udruženo, terorizmom i proliferacijom oružja za masovno uništenje?” pita se profesor Brzezinski, ističući kao poseban problem “definiranje subjekta protiv koga se bori”, a koji je u američkom slučaju artikuliran u vanredno nejasnom obliku.\n“Teškoća leži u tome da određenje (definicija) koju je ponudila Administracija o tome protiv čega i koga se od Amerikanaca traži da se bore u „ratu protiv terorizma“ je artikulisano u vanredno nejasnom obliku. Stvari nisu razjašnjene\nPredsjednikovim uproštavanjem (ili uzdizanjem, zavisno od nečijeg povoljnog položaja) terorista kao “zločinilaca”, inače neidentifikovanih, za čije se motivacije jednostavno kaže da su satanske.\nIdentificiranje terorizma samog po sebi kao neprijatelja također bezbrižno zapostavlja činjenicu da je terorizam smrtonosna tehnika zastrašivanja koja se koristi od strane pojedinaca, grupa i država. Ne može se pokretati rat protiv tehnike ili taktike. Niko, naprimjer, ne bi objavio na početku Drugog svijetskog rata da se rat vodi protiv ‘blitzkriega”, upozorio je Brzezinski.\n“Općenito govoreći, terorizam koji je nastao zbog društvenih negodovanja, čak ako je i ideološki poduprt dogmom kao što je radikalni marksizam, naginje ka nestanku ako društva u kojima se pojavi odbace ispuniti stvari za koje se teroristi bore. Društvena izolacija najzad demoralizira određeni dio terorista, a ostale podvrgne hapšenju. Terorizam koji je zasnovan više na podršci otuđene i geografski udaljene društvene klase, kao što su seljaštvo, je pokazao dužu trajnost (što iskustva Kine i Latinske Amerike pokazuju), posebno ako je podržan gerilskim pokretom.\nZbog toga je njihova eliminacija neophodna. Ali, da bi se osiguralo da se njihovi redovi ne popunjavaju, potrebna je pažljiva politička strategija s ciljem da se oslabe kompleksne političke i kulturne snage koje omogućuju rast terorizma. Ono što ih stvara, mora biti politički potkopano”, zaključio je profesor Brzezinski.\nFrancuska vojna intervencija u Maliju, zapadnoafričkoj zemlji sa oko 15 miliona stanovnika, čini se, ostaće također statistička cifra “osam” u nezaustavljivom nizu zemalja koje će se naći na meti.


Češki srednjoškolci u poseti kragujevačkim vršnjacima | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nČeški srednjoškolci u poseti kragujevačkim vršnjacima\n11:00 | Utorak, 02 10 2018\nUčenici Srednje škole elektrotehnike i energetike iz Sokolnice iz Češke borave u Kragujevcu, kao gosti Prve tehničke škole u okviru tradicionalne đačke razmene. Gosti iz Češke boraviće u Kragujevcu do 7. oktobra. Pored praktične nastave u Prvoj tehničkoj školi i razmene znanja i iskustava učenika i profesora u oblasti struke, predviđen je i obilazak kulturno-istorijske znamenitosti Kragujevca, Beograda i Topole.\n“Siguran sam da će saradnja i prijatelјstvo između naših škola trajati jer su nam pre svega kulture veoma slične. Radujemo se svakom novom susretu jer naši đaci imaju mnogo toga da vide, ali i da nauče”, rekao je profesor u Srednjoj školi elektrotehnike i energetike, Zdenek Hradil.\nPovodom posete čeških srednjoškolaca Kragujevcu u Skupštini grada je organizovan prijem za predstavnike Prve tehničke škole i njihove goste iz Brna.\n“Grad Kragujevac mnogo ulaže u međunarodnu saradnju, naročito u oblasti obrazovanja. Pored tradicionalne saradnje sa rumunskim Piteštijem i francuskim Sirenom, od prošle godine pokrenuta je i saradnja sa obrazovnim institucijama Moskve, a u toku su i pregovori sa školama iz Sankt Peterburga. Takođe, podržavamo i sve bilateralne saradnje koje pojedine škole ostvaruju u direktnim kontaktima, kao što je Prva tehnička škola ostvarila sa školom iz Češke. Kontakti dve stručne škole, gde je prisutna i razmena učenika, doprinose bolјem razvoju obrazovanja i kod nas i u Češkoj”, rekao je član Gradskog veća za obrazovanje, Nedelјko Manojlović.\nPrva tehnička škola i Srednja škola elektrotehnike i energetike iz Sokolnice sarađuju već 14 godina. Ove dve škole su zajedno učestvovale na projektu “Energija bez granica“, a tom prilikom opremlјen je energetski kabinet Prve tehničke škole. Saradnja je od 2007. godine proširena kroz projekat “Studije bez granica“ zahvalјujući kome je učenicima kragujevačke škole pružena mogućnost nastavka školovanja u Češkoj.\nUčenici iz Češke gosti Prve tehničke škole 14:00\nKragujevački i češki đaci uspešno sarađuju 14 godina 12:30


Video: Rusija prebacila diviziju sistema Pancir-S u Bjelorusiju | Bjelorusija Vijesti | Al Jazeera\nNa snimku Ministarstva odbrane Rusije vidi se da divizija sistema Pancir-S, koji je stigao u Bjelorusiju, uključuje 12 borbenih vozila.\nDužina videa 01 minutes 46 seconds 01:46\nDivizion sistema Pancir-S stigao u Bjelorusiju (Ministarstvo odbrane Rusije via Reuters)\nRusija je, u okviru vojnih vježbi, prebacila u Belorusiju protivvazdušne sisteme Pancir-S, potvrđeno je u ruskom Ministarstvu odbrane.\nNa video snimku Ministarstva odbrane vidi se da divizija sistema Pancir-S, koji je stigao u Bjelorusiju, uključuje 12 borbenih vozila, od kojih svako može da nosi 12 protivvazdušnih raketa u transportno-lansirnim kontejnerima, pišu RIA Novosti.\nSistemi će biti raspoređeni na položaje i biti stavljeni u funkciju borbene obuke u okviru provjere funkcionisanja jedinstvenog sistema protivvazdušne odbrane Bjelorusije i Rusije.\nVojne vježbe u trenutku pojačanih tenzija\nVojne vježbe Rusije i Bjelorusije odvijat će se u dvije faze. U prvoj fazi – do 9. februara – planirano je premještanje i formiranje vojnih grupa u Bjelorusiji u kratkom periodu, organizovanje odbrane važnih državnih i vojnih objekata, zaštita državne granice u vazdušnom prostoru i provjera protivvazdušne odbrane.\nU drugoj fazi – od 10. do 20. februara – planirana je zajednička vježba „Saveznička odlučnost – 2022“. Trupe će uvježbavati odbijanje agresije spolja, kao i borbu protiv terorizma i zaštitu interesa dvije države.\nVojne vježbe izvode se u trenutku pojačanih tenzija između Rusije i Zapada, koji optužuje Mosku da priprema invaziju na Ukrajinu.\nRusija odbacuje te optužbe i traži garancije da se NATO neće širiti dalje na istok i da Ukrajina neće postati članica Alijanse.


Zakon o prevozu u drumskom saobraćaju\n("Sl. glasnik RS", br. 46/95, 66/2001, 61/2005, 91/2005, 62/2006, 31/2011 i 68/2015 - dr. zakoni)\n1) "javni prevoz" jeste prevoz koji je pod jednakim uslovima dostupan svim korisnicima prevoznih usluga i obavlja se na osnovu ugovora o prevozu;\n2) "linijski prevoz" jeste javni prevoz koji se obavlja na određenoj liniji po redu vožnje;\n3) "linija" jeste određeni prevozni put od početne do krajnje stanice, odnosno stajališta sa jednim ili više polazaka, odnosno povrataka;\n4) "vanlinijski prevoz" jeste javni prevoz za koji se uslovi prevoza utvrđuju posebno za svaki prevoz;\n5) "auto-taksi prevoz" jeste vanlinijski prevoz putnika koji se obavlja putničkim automobilom koji ispunjava uslove propisane ovim zakonom;\n6) "prevoz za sopstvene potrebe" jeste prevoz koji obavljaju privredna društva, pravna lica, preduzetnici i fizička lica radi zadovoljavanja potreba u obavljanju svoje delatnosti;\n7) "autobuska stanica" jeste objekat u kome se vrši prihvat i otpremanje autobusa, prtljaga i stvari, ukrcavanje i iskrcavanje putnika, izdavanje voznih karata i drugih prevoznih isprava, davanje obaveštenja o prevozu i pružanje drugih usluga u vezi sa prevozom;\n8) "autobusko stajalište" jeste uređen prostor pored kolovoza, odnosno označeni prostor na kolovozu na kojima se zaustavljaju autobusi radi ukrcavanja i iskrcavanja putnika i prtljaga;\n9) "putni nalog" jeste akt na osnovu kojeg vozilo može da obavlja prevoz u drumskom saobraćaju;\n10) "prevoznik" jeste privredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik koje obavlja delatnost javnog prevoza;\n11) "red vožnje" jeste akt kojim se utvrđuje plan obavljanja prevoza na liniji;\n12) "putnik" jeste lice koje na osnovu ugovora ima pravo na prevoz;\n14) "lokalni prevoz" jeste prevoz koji se obavlja na teritoriji opštine, grada i grada Beograda, osim gradskog i prigradskog linijskog prevoza putnika;\n15) "BIS prevoz" jeste obavljanje međumesnog prevoza sa dva ili više autobusa istog prevoznika po istom redu vožnje na celoj liniji;\n16) "kabotaža" jeste prevoz putnika ili stvari između naseljenih mesta na teritoriji Republike Srbije koji obavlja domaći prevoznik ili prevoznik koji ima sedište, odnosno poslovno sedište na teritoriji Republike Crne Gore, u obavljanju međurepubličkog prevoza;\n16a) "trasa" je prevozni put na kome se obavlja prevoz putnika ili stvari od mesta polaska putnika, odnosno utovara stvari, do krajnjeg mesta odredišta putnika, odnosno krajnjeg mesta istovara stvari;\n16b) "daljinar" je akt kojim se utvrđuje udaljenost u kilometrima sa minimalnim vremenima vožnje autobusa između autobuskih stanica, odnosno autobuskih stajališta na određenoj relaciji;\n16v) "taksi tarifa" je ukupna cena auto-taksi prevoza koju čini zbir pojedinačnih cena, i to cena: za start, po jednom pređenom kilometru, po vremenu čekanja, po dolasku na adresu po pozivu i po komadu prtljaga koji se prevozi, pri čemu se putnici moraju obavestiti pre ulaska u taksi vozilo ukoliko se vrši naplata prevoza prtljaga, koja se određuje u zavisnosti od doba dana ili noći, od dana u nedelji (radni dan, nedelja ili praznik) i područja na kome se vožnja obavlja (teritorija jedne ili više opština ili gradova) i koja je učitana u merni instrument;\n17) "taksimetar" jeste merni instrument koji stalno, za vreme vožnje ili stajanja u toku vožnje, automatski izračunava i pokazuje cenu vožnje, u zavisnosti od pređenog puta i ukupnog trajanja vožnje.\nPrivredni subjekti iz stava 1. ovog člana ne mogu bilo kojom svojom radnjom koja se odnosi na davanje na korišćenje krovne oznake sa nazivom "TAXI", davanje dokumenata sa svojim poslovnim imenom, davanje taksi dozvole, davanje taksi vozila i drugo da omoguće drugim pravnim ili fizičkim licima koja ne ispunjavaju uslove propisane ovim zakonom da obavljaju auto-taksi prevoz putnika.\nU autobusu kojim se obavlja "BIS prevoz" mora biti i dodatna tabla sa natpisom "BIS" i rednim brojem autobusa prema broju uključenih autobusa u "BIS prevozu".\nU vanlinijskom prevozu putnika, osim vanlinijskog prevoza iz člana 31a stav 1. ovog zakona, prevoznik mora da ima dokaz o uplati cene vanlinijskog prevoza - vožnje, utvrđene ugovorom iz stava 1. ovog člana, za sve vreme obavljanja prevoza.\n- na istom prevoznom putu,\n- svakodnevno, odnosno istog dana u nedelji, i\n- sa istim mestima ukrcavanja i iskrcavanja putnika, smatra se linijskim prevozom putnika.\nU autobusu kojim se obavlja vanlinijski prevoz putnika mora se nalaziti primerak ugovora na osnovu koga se obavlja prevoz, opšti uslovi prevoza, spisak putnika za koje je ugovoren prevoz i u donjem desnom uglu vetrobranskog stakla istaknut natpis: "Slobodna vožnja".\nNa krovu putničkog automobila kojim se obavlja auto-taksi prevoz mora biti istaknut naziv: "TAXI".\nNa bočnim stranama ili u donjem desnom uglu vetrobranskog stakla autobusa i teretnog motornog vozila kojim se obavlja prevoz za sopstvene potrebe mora biti natpis "Prevoz za sopstvene potrebe".\n2) dokaz u pogledu opremljenosti - overene fotokopije saobraćajnih dozvola za sva registrovana vozila koja koristi po osnovu vlasništva, lizinga ili zakupa;\nAko ministarstvo nadležno za poslove saobraćaja utvrdi da su ispunjeni uslovi iz stava 2. ovog člana, doneće rešenje o utvrđivanju ispunjenosti uslova za otpočinjanje i obavljanje javnog prevoza putnika i stvari u roku iz stava 4. ovog člana, odnosno ako oceni da nisu ispunjeni uslovi - rešenje o odbijanju zahteva.\nZa privredni prestup iz stava 1. tačka 6) ovog člana obavezno se izriče i zaštitna mera oduzimanja predmeta - vozila koje je upotrebljeno za izvršenje privrednog prestupa.\n27) nema dokaz o uplati cene vanlinijskog prevoza - vožnje u skladu sa odredbom člana 31. stav 6. ovog zakona;\n32) na krovu putničkog automobila kojim se obavlja auto-taksi prevoz nije istaknut naziv: "TAXI" (član 33. stav 3);\n21) u autobusu kojim obavlja vanlinijski prevoz putnika nema primerak ugovora na osnovu koga se obavlja prevoz, opšte uslove prevoza, spisak putnika za koje je ugovoren prevoz i u donjem desnom uglu vetrobranskog stakla istaknut natpis: "Slobodna vožnja" (član 32. stav 1);\n7) u autobusu kojim se obavlja "BIS prevoz" nema dodatne table sa natpisom "BIS prevoz" ili redni broj autobusa (član 23. stav 3);\nNovčanom kaznom od 5.000 dinara kazniće se na mestu izvršenja prekršaja fizičko lice - vozač motornog vozila za prekršaj iz člana 49. stav 1. tač. 1), 2), 3), 4), 44), 45), člana 50. stav 1. tač. 25), 26), 28), 29) i člana 53. stav 1. tač. 1), 2), 3), 4) i 5) ovog zakona.\n1) Pravilnik o sadržaju putnog naloga, načinu njegovog izdavanja, unošenja podataka i vođenju evidencije o izdatim putnim nalozima ("Službeni glasnik RS", br. 2/91 i 8/91);\n2) Pravilnik o bližim saobraćajno-tehničkim i minimalnim sanitarno-tehničkim i higijenskim uslovima za izgradnju, održavanje i eksploataciju autobuskih stanica i stajališta ("Službeni glasnik RS", broj 2/91).\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o prevozu u drumskom saobraćaju ("Službeni glasnik SRS", broj 32/90 i "Službeni glasnik RS", broj 45/94).\n("Sl. glasnik RS", br. 66/2001)


Hrana za dobar san – Portal Podgorica\nHrana za dobar…\nBilo da se radi o stresu, anksioznosti zbog koronavirusa ili drugim faktorima, ljudi jednostavno ne spavaju dobro. Tačno utvrđivanje uzroka može da bude teško, ali ponekad se problem ali i rješenje nalaze upravo u vašem tanjiru, piše N1.\nBez sumnje postoji veza između pića i hrane koja se konzumira tokom dana, posebno par sati pred odlazak na spavanje.\nIako ne postoji namirnica koja je čarobni lijek, postoje određene grupe namirnica koje su korisne za cjelokupno zdravlje.\nMelatonin je prirodni hormon koji se ponekad naziva i hormonom spavanja.\n„Melatonin je hormon koji vaš mozak proizvodi kao odgovor na tamu. Pomaže u određivanju vremena cirkadijanskih ritmova i spavanju“, rekla je za HuffPost nutricionista Šana Minej Spens.\nIako se melatonin proizvodi u tijelu, takođe možete da jedete hranu koja ga sadrži, poput badema koje možete da grickate tokom dana.\nA tu je i triptofan. Njega sadrže namirnice poput svježeg sira i jogurta koji povećava proizvodnju melatonina i može vam pomoći da se dobro naspavate, rekla je Spens. Ali, ako konzumirate hranu bogatu melatoninom ili ga uzimate kao dodatak ishrani, Spence preporučuje da pričekate najmanje sat vremena ili 30 minuta prije odlaska u krevet, koliko je potrebno da melatonin djeluje na tijelo, prenosi N1.\nHrana koja sadrži magnezijum\n„Smatra se da je najvažnija uloga magnezijuma u njegovoj sposobnosti da smanji upalu. Uz to, može pomoći u smanjenju nivoa hormona stresa kortizola, za koji se zna da prekida spavanje“, rekla je Spens.\nOn se nalazi u lisnatom povrću, bademima, maslacu od kikirikija, lanu i semenkama suncokreta.\nMinimalno obrađena hrana\nHrana koja je minimalno obrađena i prepuna vlakana je kategorija hrane koju biste trebali da konzumirate tokom dana kako bi vaš želudac mogao da bude zadovoljan tokom noći.\nZačinjenu hranu svedite na minimum\nZačinjena hrana može da iritira crijeva, što za rezultat ima neprijatan osećaj, pa čak i bol dok se hrana kreće kroz gastrointestinalni trakt.\nMeđutim, to ne znači da morate u potpunosti da zaboravite na začinjenu hranu, već da jednostavno ona ne bude dominantna u vašem tanjiru. Možete je jesti, ali u manjim količinama u kombinaciji sa drugom vrstom hrane.


NovaEnergija.net » Zbog PayPala možete završiti i na sudu! Zbog PayPala možete završiti i na sudu! – NovaEnergija.net\nAko vam stigne uplata iz inostranstva – sve je u redu, ali ako plati građanin Srbije, onda ste u prekršaju. Sa ovom neobičnom situacijom suočeni su svi koji žele da robu ili usluge naplaćuju preko, na primer, PayPal-a.\nKompanija Car:Go, srpski pandan Uberu, ovih dana suočava se sa problemom, jer su usluge preko PayPal-a plaćali i građani Srbije. Sada očekuju poziv sudije za prekršaje.\n– Mišljenje deviznog inspektorata je da smo prekršili Zakon o deviznom poslovanju, a naše mišljenje je da je ovo transakcija koja se desila na internetu i da nismo u stanju da utvrdimo rezidentnost korisnika. Dakle da li je on stanovnik Srbije ili ne – navodi Vuk Guberinić iz kompanije Car:Go, koji je za naš portal već govorio o ovoj temi, više o tome pročitajte na ovom linku.\nDo današnjeg dana, PayPal nije podneo zahtev da se licencira kao institucija elektronskog novca kod Narodne banke Srbije. Stoga PayPal u ovom trenutku može poslužiti domaćim pravnim i fizičkim licima za obavljanje platnog prometa sa inostranstvom, u skladu sa članom 32. Zakona o deviznom poslovanju, ali ne i za njihova međusobna plaćanja u domaćem platnom prometu, navode iz NBS, a kompletan tekst o istinama i zabludama u vezi sa PayPalom u Srbiji pročitajte na ovom linku.\n– Ukoliko prodajete svoj proizvod onlajn, što je velika većina svih tehnoloških i globalnih biznisa imate dugme “kupi” i ne znate ko je na kraju kupio. Jedini podatak od kupca je njegova e-mail adresa, što vas dovodi u poziciju da možda kršite zakon, a niste toga ni svesni – kaže Zoja Kukić iz StartIT-a.\nŠto onda male preduzetnike, posebno one koji rade u onlajn poslovnoj sferi stavlja pred izbor. – Jedno je da ne koristite PayPal prilikom naplate svojih usluga i druga opcija je da registrujte firmu negde drugde, ne u Srbiji – dodaje Zoja Kukić.\nZbog PayPala možete završiti i na sudu! was last modified: September 20th, 2016 by Jelena Jovičić\nOd juna kreće projekat eZUP i test...


Folklorni ansambal „Rumija“ iz Bara svojim nošnjama i plesnim izrazom plijenili su pažnju gostiju predstavljajući tradiciju ovog podneblja. Na šetalištu kod „Nultog kilometra“ je bio postavljen info pult Turističke organizacije Bar na kojem su gosti mogli dobiti informacije, mape grada kao i propagandni materijal Opštine Bar, a NVO „Klaster turizma i kreativne industrije Bar“ se i ovog puta uključila u organizaciju dočeka pa su gosti bili u prilici da kupe i tradicionalne suvenire i rukotvorine iz Bara.\nDirektor TO Bar, Emil Kukalj je izrazio zadovoljstvo što je Bar i ove godine kruzing destinacija, i naglasio da je dolazak broda “Artania” koji je u Baru po prvi put ove godine sa 1061 njemačkih turista i preko 526 članova posade, znak da će i ova sezona biti uspješna. „Mi smo još uvijek nova destinacija. Neophodno je da radimo na kruzing strategiji u cilju razvijanja jedinstvenog proizvoda, doživljaja i iskustva kao i na daljoj diversifikaciji proizvoda kako bi pridobili nove i zadržali postojeće kompanije. U tom smislu je i formiran odbor koji će se u okviru Koordinaciong tijela za praćenje tursitičke sezone baviti isključivo kruzing promlematikom“, izjavio je Emil Kukalj, direktor Turističke organizacije Bar.\n“Veliko je zadovoljstvo baviti se ovim poslom danas, kada imamo podršku lokalne uprave i kompletne barske privrede. Vjerujem da svi danas u Baru, a i širom Crne Gore, razumiju šansu koju Bar ima kao kruzing destinacija. Danas se sa lakoćom dogovaramo o svim detaljima, organizacija je bolja i lakša, primjećujem da se i ponuda grada prilagođava ovoj novoj šansi koju imamo. Nesporno je da je „Global Ports Holding“ presudno uticao na pozicioniranje Bara na mapi kruzing destinacija, i sretni smo zbog toga. Nastavljamo nesmanjenim intenzitetom da promovišemo Bar, podižemo standarde usluge tako da možemo da prihvatimo i manje brodove i one koji pripadaju novim generacijama sa nekoliko hiljada putnika poput „Norveške zvijezde“ koji smo ugostili prije dvije godine.“, izjavila je Tanja Novović, Koordinatorka za PR i kruzing aktivnosti u kompaniji Port of Adria.


Islam u Americi | Politika | DW | 11.09.2010\nIslam u Americi\nAmerički predsjednik Barak Obama pozvao je Amerikance na vjersku toleranciju uoči obilježavanja devete godišnjice od terorističkih napada i u vrijeme rasprave oko mjesta islama u američkom društvu.\n66 odsto Amerikanaca se protivi gradnji islamskog kulturnog centra u blizini Nulte tačke\nBrojke govore za sebe. 66 odsto Amerikanaca ne želi da samo dva bloka od mjesta na kome su bile kule-bliznakinje Svjetske trgovinske organizacije bude sagrađen islamski vjerski objekat. To što u istoj ulici postoje striptiz-klubovi i barovi, nije važno, jer oni nemaju veze sa teroristima koji su pomenute zgrade sravnili sa zemljom.\nPromjenjen odnos prema islamu\nNapadi su promijenili stav o islamu\nOd terorističkih napada koji su potresli Ameriku i svijet, mnogi Amerikanci se zabrinu kada pomisle na islam, kaže Džim Kolb, stručnjak za pitanja useljavanja pri organizaciji „Džerman maršal faund“. „Kada se radi o ljudima koje poznaju, onda sa tim nemaju probleme. Ali, kada čuju za stvari koje su pogrešno povezane sa islamom, onda promjene raspoloženje“.\nKolb smatra da Amerikanci nisu antiislamski orijentisani. Ipak, 49 odsto ispitanih u velikoj anketi koju je sproveo „Vašington post“, ima negativno mišljenje o ovoj religiji. Razlog tome je u velikoj mjeri izvještavanje u medijima, kaže Džon Espozito, direktor Instituta za arapske i islamske studije pri univerzitetu „Džoržtaun“ u Vašingtonu. On prenosi da se o islamu izvještava uglavnom samo u kontekstu ekstremista, napada i atentata, te ljudi koji mrze Ameriku.\nTrka za glasove birača\nSjećanje na žrtve terorističkih napada\nTome treba dodati i političare koji se za naklonost birača bore huškanjem naroda protiv islama. Vjerovatno nije slučajno to što je diskusija o islamskom centru u Njujorku eskalirala upravo sada, dva mjeseca pred izbore za Kongres. Samo mali broj Amerikanaca lično poznaje nekog muslimana. Broj muslimana je u odnosu na ukupan broj stanovnika mali – procjenjuje se na nekoliko miliona. Pri tome su ti ljudi ravnopravni članovi zajednice, kako, pozivajući se na mnoge studije, kaže Džon Espozito.\n„Američki muslimani su, za razliku od mnogih evropskih muslimana, po imovnom stanju i obrazovanju dobro integrisani u društvo. Mnogi među njima zarađuju više od prosječnog Amerikanca. Jevrejska zajednica je, koliko ja znam, jedina u kojoj muškarci ali i žene imaju još viši prosjek kada je riječ o obrazovanju“.


LJUBITELJI FUDBALA ĆE SE RASTUŽITI! Roben završio karijeru! - Informer\nLJUBITELJI FUDBALA ĆE SE RASTUŽITI! Roben završio karijeru!\nProslavljeni holandski fudbaler Arjan Roben odlučio je da u 35. godini života završi karijeru, prenose svetski mediji\nIskusni fudbaler odlučio je da ovog leta napusti Bajern iz Minhena ostavljajući ljubiteljima najvažnije sporedne stvari na svetu da nagađaju gde bi vihorno krilo moglo da nastavi karijeru.\nNeko vreme je bio aktivan povratak u Englesku s obzirom na to da je Lester pokazao ozbiljno interesovanje da ga dovede, Holandija je u jednom trenutku izgledala kao realna opcija, ali na kraju ništa ni od toga.\nOsvajač Lige šampiona sa Bajernom iz 2013. godine rešio je da se povuče, a iza sebe je ostavio nepune dve decenije igračke karijere koju je počeo u Groningemu, a igrao je još i u PSV-u, Čelsiju i Realu.\nZa reprezentaciju Holandije nastupao je 96 puta i postigao 37 golova.\nArjan Roben karijera kraj Fudbal\nSKUPOCENO PARČE PAPIRA! Evo koliko "na crno" košta ulaznica za Zvezdin juriš na Ligu šampiona!


Mozzart daje najveće kvote na svijetu: Crvena zvezda 1,95, Napoli 1,45, Rangers 2,00, Tottenham 1,27! | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 4.11.2021. u 15:36\nRaznovrstan fudbalski program ovog četvrtka stavio je bukmejkere Mozzarta na slatku muku. Oni su kladioce nagradili sa sjajnim kvotama za mečeve u Ligi Europe i Ligi konferencije.\nNa meniju su se našla četiri meča na kojima će u svakom trenutku koeficijent da bude najveći na svijetu. U izboru su jedinice na Crvenu zvezdu i Tottenham, odnosno dvojke na Napoli i Rangers.\nCrvena zvezda – Midtjylland (21.00), Kec 1,95\nSvako ko je gledao duel u Herningu, tokom kojeg se tim Dejana Stankovića zlopatio i tražio način da neutrališe brzinu danskog predstavnika, svjestan je da večeras može da očekuje dramu na najvećem srpskom stadionu. Utakmicu u kojoj će presuditi nijanse, i Zvezdina zrelost i iskustvo izazvano kontinuiranim igrama u Evropi. Međutim, imaće tim Dejana Stankovića još jedan ozbiljan adut, oličen u vrlo zanimljivim statističkim podacima. Od kada je nekadašnji as Lazia i Intera zasjeo na klupu matičnog kluba, Crvena zvezda u međunarodnim utakmicama nema poraz na domaćem terenu. Velike nade srpski šampion polaže i u Milana Pavkova i Aleksandra Kataija, koji su propustiti duel u Danskoj prije dvije nedjelje. Sada će crveno-beli biti jači za ofanzivni tandem, koji bi mogao da donese prevagu.\nTottenham – Vitesse (21.00), Kec 1,27\nŠta drugo očekivati od tima, na čiju klupu je nedavno sjeo rođeni pobjednik. Antonio Konte je preuzeo Tottenham od Nuna Espirita Santa i debi u novom klubu upisaće protiv Vitessea u četvrtoj rundi Lige konferencije. Sparsi su prva tri meča odigrali sa drugim timom, pa su osvojili svega četiri boda, a čini se i da je poraz iz Arnema presudio portugalskom stručnjaku i otvorio vrata bivšem treneru Juventusa, Chelsea i Intera. Nema sumnje da će Italijan učiniti sve da na prvoj utakmici u novoj sredini upiše pobjedu, čak iako je imao jako malo vremena za pripremu susreta. Sparsima bi mogla da izmakne još jedna sezona, a da se to ne bi desilo moraju što prije da se konsoliduju i počnu da pobjeđuju objektivno slabije rivale od sebe – kao što je Vitesse. Sve osim keca u Londonu predstavljalo bi ogromno iznenađenje.\nLegia – Napoli (18.45), Dvojka 1,45\nDominira Napoli u Seriji A, gde je posle 11 odigranih mečeva jedini neporažen tim u ligi uz Milan. U Ligi Europe mu ipak ne cvjetaju ruže, pa je trijumf u Varšavi imperativ za četu Lučana Spaletija. Trenutno sjedi na drugom mjestu Grupe C sa četiri osvojena boda, dok Leicester ima isti bodovni saldo, a Spartak iz Moskve samo jedan bod manje. Trijufom nad Legiom, sastav sa Dijego Maradona stadiona bi izbio i na čelo grupe, te bi tako napravio važan korak ka plasmanu u narednu rudnu. Razlika u kvalitetu je očigledna, čak i pored činjenice da Spaleti neće moći da računa na najboljeg strijelca Viktora Osimena. Ne treba sumnjati na dvojku u glavnom gradu Poljske.\nBrondby – Rangers (18.45), Dvojka 2,00\nŠkotski šampion je prije dvije nedelje bio ubjedljiv na svom terenu protiv danskog tima. Konačno je proradila četa Stivena Džerarda i na eurosceni, pa je poslije dva poraza od Lyona i praške Sparte upisala trijumf. Pobjeda u revanšu sa Brondbyjem je ponovo imperativ za Glasgow Rangers, koji ima ambiciju da ostvari što bolji rezultat u Ligi Europe. U trećem kolu je sve bilo gotovo za pola sata, golovima Leona Baloguna u 18. i Kemara Rufa u 30. minutu Škoti su oborili na pleća Dance i ozbiljno podigli šanse za plasman u narednu rundu. Slavio je Rangers uprkos činjenici da u timu nije bilo dvojice važnih igrača – Glena Kamare i Rajana Kenta. Za razliku od prvog duela, sada bi mogli i da pomognu ekipi, mada je njihov nastup još uvek pod znakom pitanja. Ukoliko bi nastupili, dileme ne bi bilo jer je sastav sa Ajbroksa i bez njih dokazao da je kvalitetniji tim. Zato dvojka djeluje veoma primamljivo.\nKljučne riječi: crvena zvezda, fudbal, klađenje, liga evrope, Liga Konfederacije, Mozzart, Napoli, Rangers, Tottenham


KT: U petak ugovori privrednicima - Bujanovačke\nKosovska vlada zabranila lične karte iz Srbije, za ulazak se popunjava specijalni formular\nTrnovac glasa po peti put\nVelika i mala Želja, Sofija ko velika: Mlada Bujanovčanka blistala na premijeri vranjskog teatra\nBiljana Đorđevic, “Moramo”: Razumemo potrebu Albanaca da imaju poslanika, ali …\nKK Play 017: Promovišemo toleranciju\nLajčak traži sastanak Vučića i Kurtija\nVidovdan u Bujanovcu (video)\nPoskupljuju cigarete, najjeftinije 300 dinara\nMilovan Aleksić ponovo na čelu biračkog odbora u Trnovcu\nPatrijarh Porfirije pozvao na mir i ljubav sa Albancima\nPočetna EKONOMIJA KT: U petak ugovori privrednicima\nKT: U petak ugovori privrednicima\nBujanovačke16. nov 2016.EKONOMIJA, NASLOVNA0\nBUJANOVAC, BEOGRAD, 16. novembar 2016 – Predstavnicima 15 privrednih preduzeća iz opština Preševo, Bujanovac i Medveđa prekosutra će u bujanovačkom Domu kulture „Vuk Karadžić“ biti uručeni ugovori o subvencijama, koje je odobrilo Koordinaciono telo Vlade Republike Srbije za tri pomenute opštine.\nPočetak ovog događaja najavljen je za 13 časova.\nUručivanju ugovora o dodeli subvencija prisustvovaće predsednik Koordinacionog tela Zoran Stanković i predsednici opština Preševo, Bujanovac i Medveđa, Šćiprim Arifi, Šaip Kamberi i Nebojša Arsić, najavljeno je iz Službe Koordinacionog tela.\nUkupni iznos ovogodišnjih subvencija privrednim subjektima u privatnom vlasništvu je 40 miliona dinara.\nSubvencije u opštini Bujanovac dobilo je osam, u opštini Preševo šest, a u Medveđi samo jedno preduzeće.\nPrevious PostSaradnja sa pčelarima iz Kumanova Next PostOdbojka: Junior ponovo na stazi uspeha\nBujanovačke29. jun 2022.\nBujanovačke30. jun 2022.0


Завод за заштиту природе Србије - Светскi дан вода\nСветскi дан вода\nVoda pokriva 71% Zemljine površine, međutim, pijaća voda čini samo 2,5% svih vodnih resursa koji se konstantno smanjuju zbog zagađenja i lošeg gazdovanja. Iako se dugo verovalo da je voda neiscrpan resurs zbog njene obnovljivosti, kriza vode postaje svetski problem i realnost. I dok se potrebe za vodom povećavaju, zalihe se smanjuju. Preko dva miliona tona otpada svakog dana se baci u potoke, reke i jezera. Ukoliko se trend nastavi, do 2025. potrebe za svežom vodom premašiće sadašnje raspoložive resurse.\nOmogućiti pristup svežoj pijaćoj vodi i obezbediti osnovne sanitarne uslove za sve, je globalni zadatak i izazov kojeg su definisale UN. To je istovremeno i razlog što je Generalna skupština UN 1992. godine donela rezoluciju po kojoj se 22. mart svake godine obeležava kao Svetski dan vode.\nNa teritoriji Srbije postoji više hiljada vodotoka čija ukupna dužina iznosi 65 980 km, ili prosečno 747 m/km2. Gustina rečne mreže je veoma neujednačena i iznosi od 120 m/km2 do 3 500 m/km2. Padavine, kao jedan od najznačajnijih faktora vodnih resursa, veoma su neravnomerno raspoređene, kako po prostoru tako i po vremenu. Imajući u vidu da podsticaj i količinu voda, može se konstatovati da Srbija ne raspolaže značajnim količinama sopstvenih voda što je ubraja u siromašnija područja Evrope sa količinom od 1840 m3 domaćih voda po stanovniku godišnje. Međutim, Srbija koristi još i tranzitne ili prolazne vode Dunava i njegovih pritoka koje prosečno iznose 5 850 m3/s ili oko 185 000 km3 godišnje.\nU odnosu na ukupnu površinu Srbije koja iznosi 88 361 km2 slivu Crnog mora pripada 92.46% (81 703 km2), 5.36% slivu Jadranskog mora (4 732 km2) i 2.18% slivu Egejskog mora (1 926 km2).\nOsnovni resurs za snabdevanje stanovništva i industrije vodom u Srbiji su podzemne vode koje u ukupnom vodosnabdevanju učestvuju sa preko 90%. Međutim, nisu u dovoljnoj meri iskorištene i uglavnom se neracionalno troše. U krajevima koji oskudevaju upotrebljivim podzemnim vodama sve više se koriste rečne vode, odnosno voda iz veštačkih jezera – akumulacija.\nSa aspekta zaštite vode kao prirodnog resursa, posebna pažnja se u Srbiji pridaje zaštiti vodenih tokova i obalnog područja, vlažnih i zabarenih površina, zaslanjenih terena, prirodnih jezera i bara. U okviru zaštite ovih prirodnih resursa, neophodna je i kontrola eksploatacije mineralnih sirovina, biljnog i životinjskog sveta.\nPovršinske vode takođe imaju brojne pojave, predele i prostore koji su zaštićeni i posebno atraktivni sa naučnog, obrazovno-vaspitnog, ekološkog, estetskog i socio-kulturnog poimanja. Najznačajniji i najlepši među njima su veoma poznati kao što su na primer: Krupačko vrelo, Taorsko vrelo, Bjeluška potajnica, Vlasinsko jezero, slapovi Sopotnice, ponornica uvale Rečka, vodopad Prskalo, vodopad Ripaljka i mngi drugi.\nVoda i vodne pojave (izvori i vrela, vodopadi i slapovi, ponornice, jezera, bare, ritovi, mrtvaje, potajnice, tresave, hidrografske tačke, vodni rezervati) predstavljaju trajno nasleđe jer se neprestano obogaćuju kruženjem u prirodi, oplemenjujući životni prostor ljudi daju im smisao postojanja i istrajavanja, zbog čega i zaštita hidrološkog nasleđa predstavlja zajedničku brigu svih nas.


MyCity » Tehnika -> Kućni aparati (bela tehnika, klima uređaji...) » Masina Indesit win 82\nPoslao: 22 Avg 2018 18:06\nKada masinu ukljucim na bilo koji program primi vodu, odradi nesto malo programa, negde oko 5 minuta, nakon toga izbaci vodu i posle toga trepere lampica za vrata i jos neke dve. Grejac je promenjen i termostat je promenjen ali opet nece ceo program da zavrsi nego eto samo tih 5 minuta. U cemu bi mogao da bude problem?\nPoslao: 22 Avg 2018 18:57\nProgramator ili nešto što pokreće i kontroliše programe na toj mašini.\nPoslao: 22 Avg 2018 19:30\nMozete li mi reci samo sta to jos kontrolise programe osim programatora?\nPoslao: 22 Avg 2018 19:31\nMožda još neka elektronika, senzori ...\nPoslao: 23 Avg 2018 15:58\nProgramator je "starinski" elektromehanički, ili moderni elektronski ili neki s logikom?\nUkupno su 648 korisnika na forumu :: 29 registrovanih, 9 sakrivenih i 610 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., Apok, bojanM84, breakingpoint, BSD, Crazzer, dac, dankisha, Doca, Dorcolac, dragon986, dulentse, Hektor, helen1, Marko Marković, MIg, milos.cbr, Miskohd, novator, Oscar, ozz, pera12345, pjaka2001, Rakenica, rodoljub, stug, vobo, Vule


Koncert spektakularnog kubanskog benda ’’Cubalcanica’’ u okviru Karnevala Pančevo\njun 19 2019\t/\nKoncert spektakularnog kubanskog benda ’’Cubalcanica’’ sa fantastičnim plesačima sa Kube održaće se u subotu 22. juna s početkom od 23 sata na Centralnoj karnevalskoj bini koja se nalazi na Trgu Đorđa Vajferta, ul. Nikole Tesle.\nKubanski bend CUBALCANICA, predvođen je atraktivnom vokalnom solistkinjom Madelyn Rojas Mendez, koji iza sebe ima mnoštvo nastupa na turnejama počev od Kajmanskih ostrva, Španije, Francuske, Kine , Srbije, Crne Gore..\nVokalni solista jednog od prvih ženskih muzičkih sastava na Kubi (Caramelo son).\nKoncert se održava u okviru 17. Internacionalnog karnevala Pančevo, u organizaiji asoc. "Prijatelji Pančeva"\nMore in this category: « 22. septembar: Izložba slika Roberta Hamerštila u Narodnom muzeju 20. septembar - 30. septembar: Aleksandar Pantić - Izložba digitalne grafike »