Da li državni službenici dobijaju blaže kazne od ostalih građana?\nSudije navode da se ne može policajac uvijek posmatrati kao nasilnik, koji bez povoda bije građane\n18.06.2012. 18:07h Ažurirano: 18.06.2012. 18:07h\nNakon incidenta u Herceg Novom, u kojem je povrijeđen bivši lider Liberalno demokratskog saveza Slavko Perović, dio javnosti spekulisao je da se policajcima često “progleda kroz prste” kada prekorače svoja ovlašćenja.\nIstovremeno, taj slučaj, u kome je učestvovao policajac Božidar Jauković, koji je prethodno osuđivan na uslovnu kaznu zatvora, otvorio je pitanje da li se državni službenici, kao povratnici u činjenju krivičnih djela, jednako tretiraju pred zakonom kao i ostali građani.\nKoordinator programa ljudskih prava u Građanskoj alijansi Milan Radović tvrdi da državni službenici i obični građani kod nas nijesu jednako tretirani u sudskoj praksi i smatra da državni službenici, koji su povratnici u činjenju istih krivičnih djela, dobijaju blaže sudske osude, umjesto strožijih, kako je predviđeno zakonom.\n“ To smo vidjeli na primjeru policajca Božidara Jaukovića koji je više puta osuđivan za djela iz iste oblasti, teška i laka tjelesna povreda, ali sudovi i sudeće sudije nijesu primijenili pravila prakse, već su mu uvijek dosuđivali uslovne osude”, kaže Radović.\nOn dodaje da bi po logici i pravilima koja nalažu standardi u oblasti ljudskih prava, kazne za državne službenike trebalo da budu strožije, a naročito u slučajevima kada se radi o grubim kršenjima ljudskih prava.\nAdvokat Vladimir Bojić smatra da, kada se radi o povratnicima, odnosno onima koji su već ranije izvršavali krivično djelo, sudska praksa i kaznena politika koja je kreira treba da bude, i u najvećem broju slučajeva jeste oštrija.\nU podgoričkom Osnovnom sudu sudije tvrde da nije tačno da su drugačiji aršini u presuđivanju običnim građanima i državnim službenicima, da se presude ne mogu generalizovati, te da to kako će sudija presuditi zavisi od svakog čovjeka pojedinačno, odnosno od otežavajućih ili olakšavajućih okolnosti, porodičnog stanja, da li se oštećeni pridružio krivičnom gonjenju i slično.\n“ To nije istina, u ovom sudu ima puno predmeta u kojima su upravo policajci optuženi ili osuđeni i po više puta za krivično djelo zlostavljanja i mučenja. Problem je što oštećeni često ne podnese krivičnu prijavu, ili se pozove na medicinsku dokumentaciju koja nije adekvatna”, navode u sudu.\nUslovna osuda najviše dva puta\nObjašnjavaju da se izmjenama Krivičnog zakona od 2010. uslovna osuda ne može izreći više od dva puta, s tim da se ona briše iz dosijea godinu dana nakon isteka takve osude.\nBojić objašnjava da ukoliko neko učini krivično djelo, dok teče vrijeme provjeravanja uslovnom osudom, onda krivično vijeće obustavlja tu presudu i aktivira kaznu zatvora.\n“To može učiniti sud, može državni tužilac ili eventualno oštećeni”, navodi advokat.\nDesi se, priznaju sudije, da se vode tri postupka za isto krivično djelo, protiv istih lica, samo za različite događaje\nDesi se, priznaju sudije, da se vode tri postupka za isto krivično djelo, protiv istih lica, samo za različite događaje, u više crnogorskih sudova.\n“ I to lice dobije recimo tri uslovne osude, i onda ispade sudije korumpirane, a to je prosto nemoguće ispratiti, ukoliko vam to lice ne kaže da se vodi još neki postupak trenutno”, objašnjavaju u tom sudu.\nRadović pak kao dodatni problem ističe i „međuinstitucionalnu korupciju“, koja se ogleda prije svega u visokom nivou solidarnosti državnih službenika iz svih institucija, a koja se zasniva na međusobnim uslugama u cilju izbjegavanja zakonskih sankcija.\n“Ta solidarnost ide do toga da se ponekad tužioci i policijski službenici toliko štite da ovi prvi i ne pomišljaju da pokrenu istrage po prijavama građana protiv ovih drugih. Tu je i primjer 'Šoškić' iz Berana, gdje imamo visok nivo solidarnosti da bukvalno član porodice vodi konstantnu borbu ne bi li tužilac šta učinio protiv policijskih službenika, tj. ne bi li radio svoj posao”, kaže koordinator programa ljudskih prava u Građanskoj alijansi.\nImamo i prijave građana, dodaje on, koji tvrde da su ih sudije molile da se pomire i oproste policijskim službenicima tokom sudskih procesa, kako policajac ne bi bio osuđen.\nTakođe, GA je registrovala i brojne primjere u kojima nadležna tužilaštva nijesu postupala jednako brzo i nezavisno, pa se, po obostranim prijavama za isti incident, događa da građanin bude osuđen, a da suđenje policijskom službeniku nije ni započelo.\n“U takvim situacijama građanin je optuživao policijskog službenika za zlostavljanje a policajac građanina za ometanje policijskog službenika u vršenju službene radnje.\nTo je klasičan primjer kako se policijski službenici u najvećem broju slučajeve nastoje odbraniti od sudskih posljedica”, navodi Radović.\nSudije navode da se ne može policajac uvijek posmatrati kao nasilnik, koji bez povoda bije građane, već da ima puno situacija u kojima sudija procijeni da je policajac morao da reaguje.\n“Nasuprot tome, skoro sam imala jednu oslobađajuću presudu čovjeku za koga sam utvrdila da nije bilo napada na službeno lice, iako ga je policajac prijavio za napad. Ali on nije podnio krivičnu prijavu protiv policajca, pa ni tužilaštvo ne može da reaguje”, kazao je jedan od sudija.\nU Krivičnom zakoniku piše da je okrivljenom otežavajuća okolnost ukoliko je povratnik u činjenju krivičnog djela, te da se strožija kazna od propisane može izreći ako je ranije bio dva ili više puta osuđivan za krivična djela sa umišljajem na kaznu zatvora od najmanje godinu, te ako nije prošlo pet godina od otpuštanja sa izdržavanja ranije izrečene kazne do izvršenja novog krivičnog djela.\n“Cijeneći pri tom naročito težinu ranije učinjenog krivičnog djela, da li je ranije djelo iste vrste kao i novo djelo, da li su oba djela učinjena iz istih pobuda, okolnosti pod kojima su djela učinjena i koliko je vremena proteklo odranije osude, odnosno izdržane, oproštene ili zastarjele kazne, oslobođenja od kazne, po proteku roka za opozivanje uslovne osude ili poslije izrečene sudske opomene”, piše u Zakonu.\ndržavni službenicikrivične prijavePOLICIJA\n22.05. 13:52 h\t40091\n22.05. 15:43 h\t28343\n22.05. 13:53 h\t23728\n22.05. 13:29 h\t23688\n23.05. 06:15 h\t23018


Kako da se vaš vebsajt razlikuje od drugih - Baguje.COM\nSaša Stefanović · 1. 3. 2019.\nNa internetu trenutno postoji skoro dve milijarde sajtova, koje svakog dana pregleda oko četiri milijarde korisnika. U toku samo jedne sekunde na svetu se obavi oko 70.000 pretraga na Guglu, dok se za isto vreme na celokupnoj mreži procesuira 67 terabajta podataka. U tom i takvom digitalnom svetu,\npostavlja se pitanje – kako napraviti vebsajt koji će se razlikovati od drugih? Nije nimalo lako, složićete se.\nTaj težak zadatak postavlja se pred preduzetnike, vlasnike manjih, srednjih i većih kompanija, organizacija, medijskih kuća, pa i multinacionalnih korporacija koji bi želeli da njihova veb prezentacija izgleda jedinstveno, kao i pred veb dizajnere, programere, SEO stručnjake i druge profesionalce\nzadužene za izgled, funkcionalnost i uspešnost budućeg sajta.\nSudeći po statističkim podacima koji se iz sekunda u sekund ažuriraju na sajtu Internet live stats, broj sajtova će uskoro i premašiti broj od dve milijarde. Samim tim, jasno je da već sada postoji na desetine milijardi pojedinačnih veb stranica, što problematiku oko izrade unikatnog rešenja za jedan vebsajt čini još složenijom.\nImajući u vidu kompleksnost procesa izrade sajta, probaćemo kroz nekoliko značajnih smernica da uputimo savet za kreiranje jedinstvenog i originalnog vebsajta, koji će ispunjavati sve zahteve vlasnika sajta, ali i biti u skladu sa trendovima u veb dizajnu i upotrebom najnovijih veb tehnologija.\nSaveti za izradu unikatnog vebsajta\nSkrojite sajt po meri\nDobro je poznato da postoji pregršt unapred kreiranih tema za vebsajtove, dostupnih za jednostavno prilagođavanje sopstvenim potrebama. Ipak, korišćenjem unapred kreiranih tema koje su prethodno već koristile hiljade korisnika i ko zna koliko će ih se u budućnoti odlučiti baš za istu temu, dovodi do toga da će vaš vebsajt na neki način da liči na sve te druge sajtove. Zbog toga preporučujemo izradu unikatnog veb dizajn rešenja, skrojenog po meri vaše kompanije, kojim ćete postići tačno ono što želite. To podrazumeva izradu veb stranica počevši od nule i prilagođavanje koda i strukture sajta, navigacionog menija i svih prataćih elementa ciljevima vaše veb prezentacije ili onlajn prodavnice.\nPažljivo osmislite strukturu\nPre nego što se upustite u proces dizajniranja stranica, trebalo bi dobro razmisliti, istražiti tržište i pažljivo osmisliti koncept celokupnog sajta, a zatim i kreirati izgled i funkcionalne elemente pojedinačnih stranica, tako da oslikavaju vaš stil, budu u skladu sa vašim brendom i korisnicima jasno stave do znanja čime se bavite i na koji način mogu doći do željenih informacija. Preporuka je da ne bude potrebno više od tri ili četiri koraka da posetioci sajta nađu ono što traže.\nNemojte zanemariti značaj sadržaja\nŠta mislite – da li je za uspeh sajta važniji izgled ili sadržaj? Iako su mišljenja o tome često podeljena, jasno je da svaki od elemenata ima svoju ulogu i da sve može uticati na uspeh. Tekstualni sadržaj, kao i fotografije, video snimci, ilustracije, animacije, crteži i drugi grafički elementi od velikog su značaja za svaki sajt. Potrudite se stoga da kompletan sadržaj na originalan, kreativan i konzistentan način ispreda priču o vašem brendu i možete da budete sigurni da će korisnici to umeti da cene. Na taj način, vaš sajt će se lako izdvojiti u odnosu na konkurenciju.\nOdaberite jedinstvenu tipografiju\nBrojni svetski poznati brendovi u poslednje vreme odlučili su se za jedinstven nastup na internetu. To, međutim, ne podrazumeva samo unikatan sajt, već i namensko kreiranje tipografskog pisma za vaš brend. Ništa vas lakše neće izdvojiti u masi drugih sajtova, kao što bi to mogla da učini smela upotreba jedinstvene tipografije, a posebno fonta dizajniranog ekskluzivno za vašu kompaniju.\nMonohromatski ili raznobojni dizajn?\nKada je reč o stilu, znamo da o ukusima ne treba raspravljati. Ako, ipak, želite da pratite trendove, imajte u vidu da su u poslednje vreme crno-beli sajtovi veoma popularni. To podrazumeva jak kontrast, koji je u veb dizajnu uvek dobrodošao, a otvara i mogućnost za isticanje sopstvenog stila na autentičan način, što je takođe uvek poželjno. Minimalizam je u veb dizajnu bio i ostao trend koji neće tako brzo izaći iz mode. Sa druge strane, aktuelni su i vebsajtovi koje krase raznovrsne jarke i fluorescentne boje, što kao\nsuprotnost monohromatskom dizajnu, takođe stvara vizuelni efekat koji korisnicima može biti veoma primamljiv već na prvi pogled.\nBudite prepoznatljivi na Guglu\nKada u toku same izrade sajta primenite neke od najvažnijih principa SEO optimizacije, vaše veb stranice će neminovno biti čitljivije Guglu i drugim pretraživačima i vrlo je verovatno da će vas zbog toga nagraditi boljim pozicijama u pretrazi. Optimizacija sajta podrazumeva različite tehnike, poput strukturiranja podataka uz pomoć markacionog alata Schema.org, unošenja metapodataka i metaopisa, građenja mreže linkova, marketinga sadržajem i brojnih drugih. Svaka od tehnika doprineće isticanju vašeg sajta u odnosu na druge.\nNe zaboravite da je vaš vebsajt dostupan milijardama korisnika interneta, i to 24 sata dnevno, tokom cele godine. Zato bi i trebalo posebno voditi računa o tome da bude jedinstveno osmišljen i kreiran sa pažnjom i smislom. Stoga, nije važno da li se radi izrada sajta u Beogradu ili je za veb dizajn zadužen neko iz Minhena, Barselone, Njujorka ili Tokija. Važno je da vaš sajt bude kvalitetan, funkcionalan, vešto strukturiran i različit od drugih.\nSledeći članak Kako odabrati odgovarajući USB kabl za mobilni telefon?\nPrethodni članak 6 saveta za poboljšanje vašeg web dizajna


Oproštaj od štampane verzije Njuzvika | Autonomija\nOproštaj od štampane verzije Njuzvika\nDva meseca pre nego što će napuniti 80 godina, drugi najtiražniji američki informativni nedeljnik Njuzvik se ove nedelje oprašta od svog štampanog izdanja i od 2013. prelazi isključivo na digitalnu verziju\nDva meseca pre nego što će napuniti 80 godina, drugi najtiražniji američki informativni nedeljnik Njuzvik se ove nedelje oprašta od svog štampanog izdanja i od 2013. prelazi isključivo na digitalnu verziju.\nI pored borbe da preživi Njuzvik nije uspeo da prevaziđe pad prodaje i pad prihoda od reklama, uglavnom zbog odlaska čitalaca na besplatne internet sadržaje.\nZa poslednje štampano izdanje datirano 31. decembra čuvena direktorka časopisa Tina Braun izabrala je crno belu sliku sedišta Njuzvika u Njujorku snimljenog iz vazduha, na kojoj piše ime lista i znak tarabe, posle koje stoje tri reči „poslednje štampano izdanje“.\nSimbol tarabe # je prepoznatljiv za društvenu mrežu Tviter (Twitter), i odražava širenje interneta poslednjih godina kao izvora informacija čime je stvorena vrlo teška situacija za štampane medije, uglavnom zbog gubitka prihoda od reklama.\nZa komentar o kraju jedne ere Tina Braun je otišla na Tviter: „Slatko i gorko! Poželite nam sreću!“ napisala je ona na svom Tviter nalogu.\nPrvi broj časopisa koji je izašao u februaru 1933. imao je lica sedam tada aktuelnih osoba, uključujući i Adolfa Hitlera.\nČasopis, koji je često birao hrabre i ponekad kontroverzne naslovne strane prodala je grupa Vašington Post za simboličan jedan dolar 2010. kalifornijskom milijarderu Sidniju Harmanu. Posle toga je Njuzvik delimično dalje prodat internet grupi IAC.\nNjuzvik se 2010. spojio sa sajtom Dejli Bist (Daily Beast), čija je direktorka takođe Tina Braun. Ona je napisala u poslednjem broju da je „ponekad promena ne samo dobra nego i neophodna“.\nTina Braun je u oktobru najavila da će magazin prestati da izlazi u štampanom izdanju i da će nastaviti u potpunosti da se objavljuje preko interneta, za mobilne telefone i tablet računare, pod nazivom Njuzvik global (Newsweek Global).\nNjuzvik je bio drugi najčitaniji nedeljnik u SAD, odmah iza Tajma (Time). Broj pretplatnika na taj magazin, na njegovom vrhuncu, bio je više od tri miliona, a danas je spao na samo milion i po. Kada se tome doda i pad zarade od reklama u štampanom izdanju, jasno je da je postalo finansijski neodrživo da nedeljnik i dalje izlazi u toj formi.\nNjuzvik global, digitalno izdanje magazina, biće dostupno samo uz pretplatu. To bi mogao da bude dobar način da se dopre do oko 70 miliona korisnika tablet računara u SAD, čiji broj neprekidno raste. Međutim, iako je to potencijalno veliko tržište, na njemu takođe postoji velika konkurencija, tako da proboj neće biti nimalo lak.\nNa osnovu istraživanja koja pokazuju da 39 odsto Amerikanaca čita vesti preko interneta Braunova je ocenila da Njuzvik može efikasnije da dodirne svoje citaoce kroz potpuno digitalni format.


Prekogranično likovno takmičenje za učenike osnovnih škola iz Crne Gore i Albanije na temu prirodnih nepogoda – FORS Montenegro\nPrekogranično likovno takmičenje za učenike osnovnih škola iz Crne Gore i Albanije na temu prirodnih nepogoda\nU okviru projekta Nepogode ne poznaju granice održano je prekogranično likovno takmičenje na temu prirodnih nepogoda sa akcentom na poplave, za učenike osnovnih škola iz ciljnih opština iz Crne Gore i Albanije. Takmičenju su prethodile posebno osmišljenje radionice na ovu temu, u cilju informisanja djece o najčešćim prirodnim nepogodama u opštinama u kojima žive, kao i o tome kako zajedno sa svojim porodicama mogu doprinijeti da se ublaže posljedice ovih nepogoda. U takmičenju su učestvovali učenici šest osnovnih škola iz opština Bar, Podgorica i Ulcinj iz Crne Gore i regiona Skadra iz Albanije.\nKomisija koju su činili predstavnici projektnog tima, Direktorata za vanredne situacije MUP-a Crne Gore, službi zaštite i spašavanja i nastavnika likovnog vaspitanja je odlučila da nagradi po 2 rada iz obje zemlje. Iz Crne Gore su nagrađeni učenici Sara Halili i Emir Kalezić iz Osnovne škole „Maršal Tito“ iz Ulcinja.\nUčenicima čiji su radovi ocijenjeni kao najbolji obezbijeđene su vrijedne nagrade – lap top kompjuter, tableti i pametni sat.\nProjekat Nepogode ne poznaju granice ima za cilj jačanje kapaciteta institucija i službi iz Crne Gore i Albanije koje se bave zaštitom i spasavanjem za smanjenje rizika od katastrofa, sa akcentom na zaštitu od poplava, kao i informisanje stanovništva o rizicima od poplava.\nProjekat se realizuje u partnerstvu sa Direktoratom za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore i Prefekturom Skadar iz Albanije.\nProjekat finansira Evropska unija u okviru Programa prekogranične saradnje Crna Gora – Albanija 2014-2020. Ugovorno tijelo za projekat je Minsitarsvo finansija Crne Gore – Direktorat za ugovaranje i finansiranje sredstava EU pomoći.


Nacrt izmena i dopuna Zakona o izvršenju i obezbeđenju donosi novine u izvršnom postupku - EU Delegacija u Srbiji\nNacrt izmena i dopuna Zakona o izvršenju i obezbeđenju donosi novine u izvršnom postupku\nBy Nebojsa objavljeno\t 31/05/2019 Projektne aktivnosti\nOkrugli sto u okviru javne rasprave o Nacrtu amandmana na Zakon o izvršenju i obezbeđenju održan je u Apelacionom sudu u Beogradu. Više od 80 učesnika – izvršitelja, sudija, advokata, predstavnika civilnog sektora i Ministarstva pravde prisustvovalo je sednici i razgovaralo o predloženim odredbama.\nMinistarka pravde Nela Kuburović izjavila je da izmene i dopune Zakona o izvršenju i bezbednosti pokrivaju veoma važne teme.\n„Govorimo o principu proporcije, kao osnovnom principu koji prati izvršni postupak, a velike novosti predstoje uvođenjem elektronskih aukcija i elektronskih oglasnih tabli”, rekla je ministarka.\nOna je istakla da je važno da se svi komentari razmotre, pre svega komentari članova struke, kao i komentari svih učesnika u izvršnom postupku, dodajući da veruje da će se ove promene uskoro naći u parlamentarnoj proceduri.\nMinistarka se zahvalila i na velikoj podršci USAID-ovog projekta „Vladavina prava“, koji je kontinuirano pratio rad i podržao radnu grupu, kao i projekat „EU za pravdu – podrška za poglavlje 23“, koji je takođe podržao organizovanje javnih rasprava.\nProgramski menadžer Delegacije EU u Republici Srbiji Enriko Visentin istakao je da je Nacrt zakona o izvršenju i obezbeđenju u završnoj fazi javne rasprave.\n“Razumemo da je Ministarstvo pravde objavilo Nacrt zakona na svojoj internet stranici, oni su se pozvali na komentare i mi shvatamo da će ovi komentari biti pažljivo razmotreni i da će se dati povratne informacije o tome da li su komentari relevantni ili ne i to je veoma dobra u smislu inkluzivne i participativne debate. U decembru 2018. godine završena je analiza u oblasti izvršenja. Svrha ove misije bila je procena efikasnosti, kvaliteta i odgovornosti postojećeg sistema izvršenja odluka. Verujemo da su u okviru tog procesa upućene relevantne sugestije i da će član radne grupe uzeti u obzir te predloge“, naglasio je Visentin i dodao da je ova debata još više poboljšala efekte zakona, dajući veliku priliku za poboljšanje ovo područje.\nOn je takođe podsetio da je Evropska komisija objavila svoj Godišnji izveštaj za Srbiju.\n“Jedna od oblasti koju smo pohvalili je definitivno oblast izvršenja. Naročito smo uzeli u obzir ne samo napore, već i rezultate, kada je, na primer, došlo do smanjenja broja zaostalih predmeta. ”\nTokom javne rasprave organizovana su četiri okrugla stola uz podršku Evropske unije, koje su održane u Nišu, Novom Sadu, Kragujevcu i Beogradu. EU kontinuirano podržava srpske pravosudne institucije kroz projekte u sferi efikasne implementacije procesa reforme sektora pravde.\nEU projekat “Pravda – podrška za poglavlje 23” pružio je podršku jačanju kapaciteta Ministarstva pravde kako bi ispunilo svoju ulogu u procesu reforme pravosuđa i koordinisala mere iz Akcionog plana za poglavlje 2. Evropska unija je izdvojila gotovo 2 miliona eura za implementaciju dvogodišnjeg projekta.


Poslednji put su crno-beli pobedili ekipu Čukaričkog na strani 11. marta 2018. godine golovima Leandra Tavambe i Ognjena Ožegovića (2:0). Tri godine kasnije, u 36. kolu Linglong Superlige Srbije, ostvarili su 30.\nFudbaler Partizana Aleksandar Šćekić rekao je da je ekipa pomalo umorna od naporne sezone, ali da mora da nadje motiv i snagu da izdrži sve i da završi sezonu sa još dve pobede u prvenstvu, kao i u finalu Kupa Srbije.\nFudbaleri Partizana Igor Vujačić i Aleksandar Šćekić, strelci u pobedi crno-belih protiv Čukaričkog u 36. kolu Superlige, izjavili su da su zadovoljni što je posle tri godine ostvaren trijumf na Banovom brdu. "Otvorili smo dobro, postigli odmah gol, kasnije smo kontrolisali ...\nKraj trogodišnjeg posta: "Crnogorska veza" rešenje za problem Partizana\nIzabranici Aleksandra Stanojevića pobedom nad Čukaričkim (2:0) prekinuli su tri godine posta crno-belih na Banovom brdu. Gostovanje koje je po tradiciji postalo neugodno za crno-bele poslednji put okončano je pobedom Partizana u martu 2018.\nPartizanov dvojac Crnogoraca Igor Vujačić i Aleksandar Šćekić bio je izuzetno zaslužan za novo superligaško slavlje crno-belih , a tandem nije krio zadovoljstvo ovosezonskim igrama u Humskoj. - Srećan sam što sam postigao gol.\nŠćekić: Umorni smo, ali želimo još tri pobede\nFudbaler Partizana Aleksandar Šćekić priznao je da su saigrači i on pomalo umornuod naporne sezone koja je na izmaku. Ali, isto tako je dodao da mora da nađe motiv i snagu da izdrži sve i da završi sezonu sa još dve pobede u prvenstvu, kao i u finalu Kupa Srbije.\nPoslednji put pre nedeljnog trijumfa su crno-beli pobedili ekipu Čukaričkog na strani 11. marta 2018. godine golovima Leandra Tavambe i Ognjena Ožegovića (0:2). - Otvorili smo dobro, postigli odmah gol, kasnije smo kontrolisali utakmicu i rutinski je priveli kraju.\nŠĆEKIĆ IMA JASNU RAČUNICU: Još dve pobede i trijumf u finalu Kupa\nCRNOGORSKI DVOJAC BLISTA U PARTIZANU! Mi smo POVEZANI! Bilo je teško!\nFudbaleri Partizana Igor Vujačić i Aleksandar Šćekić, strelci u pobedi crno-belih protiv Čukaričkog u 36. kolu Superlige, srećni su što je posle tri godine, dobrim delom njihovom zaslugom, ostvaren trijumf na Banovom brdu Aleksandar Vujačić je bio jedan od naboljih aktera u ...\nFudbaleri Partizana savladali su kao gosti Čukarički na Banovom brdu sa 2:0 u okviru 36. kola Superlige i tako zabeležili sedmu vezanu poedu u svim takmičenjima. Trener Aleksandar Stanojević je po završetku meča sumirao 90 minuta protiv gradskog rivala. - Rezultat je fenomenalan.\nStanojević: Ovo je fenomenalan rezultat\nPartizan je savladao Čukarički na gostovanju na Banovom brdu rezultatom 2:0, u okviru 36. kola Superlige Srbije, a trener crno-belih je istako da je pobeda uspeh. Meč nije imao preteran rezultatski značaj, ali su crno-beli dobro odradili posao i stigli do 30.\nFudbaleri Partizana savladali su Čukarički na Banovom brdu u utakmici 36. kola Superlige Srbije sa 2:0 , ali šef stručnog štaba crno-belih Aleksandar Stanojević nije bio zadovoljan. Jedina stvar koja ga je obradovala je bila pobeda. - Rezultat je fenomenalan.\nFudbaleri Partizana slavili su u 36. kolu Superlige protiv Čukaričkog. Rezultat na Banovom brdu je bio 2:0 za gostujuće crno-bele. Golove za Partizan su postigli Šćekić i Vujačić, a trener Aleksandar Stanojević je posle dao svoje mišljenje o meču. - Rezultat je fenomenalan.\nFudbaleri Partizana pobedili su danas na gostovanju ekipu Čukaričkog sa 2:0, u meču 36. kola Super lige Srbije. Crno-beli su poveli već u prvom minutu golom Aleksandra Šćekića, a konačan rezultat je postavio Igor Vujačić u 81. minutu.\nFudbaleri Partizana slavili su na gostovanju Čukaričkom u duelu 36. kola Superlige Srbije. Crno-beli su pobedu upisali rezultatom 2:0. Gosti su poveli na samom startu utakmice i to golom Aleksandra Šćekiča iz prvog minuta meča. Šćekić je gol postigao nakon samo 20 sekundi igre.\nPartizan brzo poveo, potom u finišu „slomio“ Čukarički za tri boda\nFudbaleri Partizana savladali su Čukarički na Banovom brdu rezultatom 2:0 u meču 36. kola Superlige Srbije. Uskoro opširnije… S obzirom na to da je pitanje prvaka države rešeno, ni crno-beli iz Humske, ni oni sa Brda nemaju takmičarski motiv, iako je reč o derbiju gornjeg dela ...\nDRUGO POLUVREME NA BANOVOM BRDU: Čukarički - Partizan 0:2 (UŽIVO)\nFudbaleri Partizana savladali su Čukarički na Banovom brdu u utakmici 36. kola Superlige Srbije. Duel dva crno-bela kluba pripao je ekipi iz Humske rezultatom 2:0 (1:0). Nije moglo bolje da počne po Parni valjak. Puleni Aleksandra Stanojevića stigli su do vođstva posle samo 20.\nFudbaleri Partizana pobedili su Čukarički sa 2:0 (1:0) u 36. kolu Superlige Derbi bez mnogo takmičarskog značaja rešen je posle 20 sekundi kada je Aleksandar Šćekić savladao Petrovića, a do kraja meča Igor Vujačić je samo potvrdio pobedu crno-belih! DIKTIRALI SMO RITAM, ALI ...\nPartizan na "crnogorski pogon" tukao Čuku, gol u 20. sekundi otvorio trijumf na Brdu\nFudbaleri Partizana pobedili su ekipu Čukaričkog na Banovom brdu rezultatom 2:0 (1:0), u derbiju 36. kola Superlige Srbije! Trijumf crno-belima donela je crnogorska veza Aleksandar Šćekić - Igor Vujačić koji su tresli mrežu Brđana na početku i na kraju meča.\nPogledajte Partizanov gol protiv Čuke posle 20 sekundi\nPartizan nije mogao da poželi bolji početak derbija 36. kola Superlige protiv Čukaričkog , jer su već u prvom napadu na meču postigli pogodak. Tek što su crno-beli krenuli sa centra, Urošević je s leve strane ubacio u kazneni prostor gde je, na veliko iznenađenje, Aleksandar ...\nFudbaleri Čukaričkog i Partizana igraju duel 36. kola Superlige Srbije. Meč je počeo fantastično po crno-bele, tako da bolje nisu mogli ni da zamisle. Slobodan Urošević je poslao remek-delo od centaršuta, a u kaznenom prostoru se našao Aleksandar Šćekić.\nFudbaleri Partizana pobedili su Čukarički u 36. kolu Superlige Srbije Meč na Banovom Brdu obeležili su crnogorski reprezentativci Aleksandar Šćekić i Igor Vujačić koji su bili strelci u velikoj pobedi Partizana od 2:0.\nFudbaleri Partizana savladali su Čukarički sa 2:0 (1:0) u 36. kolu Superlige Srbije Trebao je meč na Banovom Brdu da bude derbi 36. kola Superlige, ali je Aleksandar Šćekić nakon 20 sekundi "uništio" užitak neutralnim posmatračima! Partizan je pitanje pobednika rešio već u prvom ...\nKRAJ: Čukarički - Partizan 0:2\nSUPERLIGA SRBIJE, 36. KOLO ČUKARIČKI – PARTIZAN 0:2 /Šćekić 1, Vujačić 80/ Beograd Stadion Čukaričkog Igra se bez prisustva publike Sudija: Lazar Lukić Čukarički (4-2-3-1) : Petrović – Stevanović, Šapić, Drezgić, Kamenović – Docić, Mijailović (od 82.\nUŽIVO: Čukarički - Partizan 0:1\nSUPERLIGA SRBIJE, 36. KOLO ČUKARIČKI – PARTIZAN 0:1 /Šćekić 1/ Beograd Stadion Čukaričkog Igra se bez prisustva publike Sudija: Lazar Lukić Čukarički (4-2-3-1) : Petrović – Stevanović, Šapić, Drezgić, Kamenović – Docić, Mijailović – Pantić, Kovač, Kajević – Jovanović.\nŠćekić i Vujačić lansirali "crno-bijele" na Banovom brdu\nCrnogorski reprezentativci Aleksandar Šćekić i Igor Vujačić su donijeli Partizanu pobjedu protiv Čukaričkog u 36. kolu srpske Superlige. "Crno-bijeli" su slavili 2:0 na Banovom brdu, a Šćekić mu je prednost donio već u 19. sekundi atraktivnim udarcem glavom.


Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA". | Forum Krstarice\nDušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nDa li je Republika Srbija "na putu" da postane kineska ekonomska kolonija?\n09.08.2020. u 11:40 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nKinezi nam grade puteve, pruge i garaže, kopaju našu rudu, proizvode struju, grade stanove, od Kineza zavisi da li ćemo udisati čist vazduh, Kinezi kontrolišu signal za mobilni i internet, nadziru kretanje ljudi, isporučuju medicinsku opremu, prave vakcine, leče bolesne ... Kinezi će nas i sahraniti.\nVeć su i afričke zemlje počele da shvataju da su upale u zamku Kine, ali Srbija i dalje srlja ka dužničkom ropstvu. Globalna politika Kine prema zemljama u razvoja dobila je i svoje ime: „Debt-trap diplomacy“, a podrazumeva davanje kredita direktnom pogodbom, bez tendera i konkurencije, na osnovu kojih se ugovori dodeljuju isključivo kineskim firmama po naduvanim cenama. Sve naravno krene posetama na najvišem nivou, „čeličnim prijateljstvom“, pesmama na maternjem jeziku u sred Pekinga i naizgled povoljnim poslovnim ponudama. Države koje se „navuku“ na ovaj vid finansiranja, Kina diplomatski uslovljava novim kreditnim aranžmanima, sve dok dužnik ne postane nesposoban za servisiranje nagomilanih obaveza. Tada se Kinezi transformišu u izvršitelje i počinje iznuđivanje prirodnih resursa i najvrednije državne imovine, pod izgovorom naplate duga.\nLIČNI STAV Dušan Nikezić: "Proći ćemo najbolje jer imamo najmanje"?!\nKinezi su svoju „Debt-trap diplomacy“ najviše primenili u afričkim zemljama, koje su prema procenama iz 2018. godine, od Kine uzele 135 milijardi evra kredita. Za Srbiju je vrlo indikativno ono što se dešava u Zambiji, koja se ukupno kod Kine zadužila 6,7 milijardi evra za veliki broj projekata, od poljoprivrede, izgradnje puteva, bolnica, brana, aerodroma... do nacionalnog stadiona u Lusaki za 60.000 gledalaca. Zambija, koja se nalazi u samom vrhu svetske liste po rezervama strateški važne rude bakra, očigledno nije slučajno izabrana. Kinezi su najveći strani investitori u zemlji i većinski vlasnici nekoliko rudnika bakra, a očekuje se da u narednom periodu konsoliduju svoju stratešku poziciju u „bakarnom pojasu“ Zambije. Drugo veliko polje kineskog interesovanja u ovoj zemlji je proizvodnja električne energije, gde se Kina pojavljuje kao projektni partner, dobavljač opreme i kreditni poverilac državne kompanije Zesco. Nije tajna da poslednjih godina Zambija ima problema da servisira svoj dug prema Kini, a prema izjavama visokih američkih zvaničnika Zambija pregovara sa Kinom o ustupanju kompanije Zesco kao sredstva za plaćanje nagomilanog duga, što je izazvalo revolt lokalnog stanovništva.\nKina se naravno ne ponaša jednako prema svakoj zemlji, mudro bira što slabije mete za napad, pa ih je zato gotovo nemoguće videti u zemljama EU. Srbija je zemlja koja je na evropskom kontinentu najviše zagrizla kineski mamac, a naša situacija neodoljivo podseća na Zambiju.\nSrbija je do sad od Kine povukla 1,13 milijardi evra kredita, a već je ugovorila sporazume ukupno vredne 7,35 milijardi evra, što znači da ćemo za kamatu narednih 20 godina Kini plaćati u proseku 220 miliona evra godišnje, što je otprilike kao da svake godine izgradimo i opremimo šest kliničkih centara ili da povećamo početne plate lekarima na 1.000 evra, a nastavnicima na 700 evra. Sve to samo za kamatu.\nKina kreditira Srbiju na više desetina projekata, od autoputeva, pruga, garaža, stanova i toplovoda do kredita za finansijsku pomoć tokom epidemije. Srbija je prva evropska zemlja koja je kupila kineski dron-bombarder, prvi ćemo testirati kinesku vakcinu za Covid-19, finansiramo njihov svemirski program, a Kinezi su sve su prisutniji i u domenu visoke tehnologije: Huawei je jedan od najvećih dobavljača Telekoma, MUP upravo instalira njihov sporni sistem video nadzora sa softverom za prepoznavanje lica, a prilikom poslednje posete Kini, premijerka Brnabić je ovoj kompaniji ponudila da novi državni data centar za upravljanje i čuvanje podataka u Kragujevcu bude istovremeno i Huawei centar za jugoistočnu Evropu.\nNa svim ovim poslovima naši stručnjaci su nepotrebni: od projektanata, inženjera, proizvođača opreme i sirovina, do izvođača i montera. Sve rade Kinezi, a srpskim stručnjacima ne preostaje ništa drugo već da traže posao u svetu.\nPoput Zambije, Kinezi su i u Srbiji bili zainteresovani za bakar, pa smo im praktično poklonili najveće industrijsko postrojenje, rudnike i nalazišta bakra u Boru.\nSaradnja sa EPS-om takođe podseća na model iz Zambije. Počela je kreditom za nabavku postrojenja za odsumporavanje, proširenje kopa Drmno, rekonstrukciju dva postojeća i kupovinu novog bloka termoelektrane Kostolac za blizu 600 miliona evra, a zatim je EPS ugovorio i nabavku dve kineske lokomotive za 4,5 miliona evra. Saradnja je nastavljena izgradnjom postrojenja za odsumporavanje u TENT-u, najskupljem projektu EPS-a u zaštiti životne sredine, vrednom 165 miliona evra, a krunisana u martu 2020. godine ugovorom o završetku izgradnje termoelektrane Kolubara B, projekta procenjenog na 385 miliona miliona evra.\nSrbija i EPS se sve više zadužuju, javni dug zemlje je za prvih pet meseci 2020. godine porastao za 3 milijarde evra, a ovim tempom do kraja godine može da dostigne i 30 milijardi, dok je EPS 2019. završio sa 2 milijarde evra duga i planira da na kraju 2022. godine dug naraste na 3,5 milijardi evra.\nEkonomska kriza će dodatno pogoršati poziciju Srbije i pitanje je trenutka kada će kineska strana krenuti da steže obruč i traži dodatne ustupke, jer će nas potpuno držati u šaci. Da li će sledeći biti EPS, Telekom, državna zemlja ili nešto slično, zavisi samo od interesa Kine.\nOčigledno je da se Republika Srbija ubrzano i sve više zadužuje kod kineskih poverilaca i da to zaduživanje mora doći "na naplatu", a i dolazi, kroz kinesko "zauzimanje" srpskih strateških rudnika bakra u Boru, a u buduće će ići na zauzimanje elektro potencijala Republike Srbije, kada i Elektroprivreda Srbije dođe u stanje tolike zaduženosti i zavisnosti od kineskih poverilaca kada će biti samo "tehničko pitanje" preuzimanje firme od strane Kineza. Time će se izgubiti energetska nezavisnost Republike Srbije a šta to znači pokazaće vreme. Naravno ništa dobro, ukoliko si zavisan od strane države , pa makar to bila i često hvaljena "prijateljska" Kina. Uz napomenu da Kina gleda samo svoje interese a to "prijateljstvo" je za naivne i blesave budale.\n09.08.2020. u 11:44 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nMa ajde , ja bankrotirao pre 15 godina zbog jeftine kin. robe a ovaj sad nesto dokazuje.\nSad nam je naveca pomoc bas od Kine .\n09.08.2020. u 11:46 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nSkupo će Repuliku Srbiju koštati ta "pomoć iz Kine", mic, po mic, korak po korak, Kinezi će uzeti sve što vredi na ime vraćanja duga.\n09.08.2020. u 11:47 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nBiće kasno kad shvatimo .\n09.08.2020. u 11:48 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nDa, biće kasno kada se shvati da sve što vredi uzimaju Kinezi.\n09.08.2020. u 11:50 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nJa sam to shvatio daleko pre rano , ali posto je ceo svet puko i pucice. sad je bolje biti prijatelj sa njima nego sa ostatkom zapadnih zelenasa.\nA i moramo da razumemo da njima nije lako nahrati milijardu ipo gladnih usta , dok u CG na primer ne mogu ni pola miliona.\nKinezi uzimaju i daju , oni drugi samo uzimaju.\n09.08.2020. u 11:51 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nZelenaši su i Kinezi, čekaj dok pokažu "pravo lice", biće izuzetno razočarenje.\n09.08.2020. u 11:57 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nZelenasi su oni koji su pokrali Africke dijamante, dragocenosti iz Indije , ili pokrali Jevrejsko zlato na kome se zasniva\nsva ekonomija Evrope. A o zlatnm ulicama u Turskoj nema sta da se prica , sve je made from raja sa Balkana..\nKinezi će pokazati ko su i šta su, čekaj samo dok dug Republike Srbije prema njima poraste na 7 miljardi evra ili dolara koliko ima Zambija duga, a Zambija je i površinom i stanovništvom mnogo veća od Republike Srbije.\nDa nije to ovaj Nikezic,( ne bi me cudilo da je Crnogorac)\nПрема истраживању Пиштаљке, саветник председника Владе Републике Србије Душан Никезић истовремено обавља ни више ни мање него шест државних функција. Осим што је специјални саветник премијера Мирка Цветковића, Никезић је председник Надзорног одбора ЈП ЕПС, председник Управног одбора „Енергопројект холдинг“ а.д. Београд, члан Скупштине акционара привредног друштва „Дирекција КС“ д.о.о. Београд, члан Радне групе за праћење и координацију приватизације „Телекома Србија“ а.д. и члан Комисије за јавну набавку услуга менаџментског консалтинга."\n09.08.2020. u 11:58 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nDa, ali tema je kinesko ekonomsko porobljavanje.\n09.08.2020. u 12:00 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nMeni vise se cini da je njegov tekst LOBIRANJE , e sad sto to nisi primetio ko ti je kriv.\n09.08.2020. u 12:14 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\n****** zajebali nas.Cekamo dok oni pokazu pravo lice.A mogli smo ici na sigurno sa Amerikancima,Englezima i nNjemcima.Oni su nam odavno pokazali pravo lice.\n09.08.2020. u 12:15 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nonomad u prvim godinama ds rezima, kad jedne zime nije bilo goriva, kina je poslala tanker nafte za dz. i preguralo se.\nda, da. za dz.\nna nasu nestasucu eu je cutala i okrenula glavu\nda, gasna komora i etnicko ciscenje srba\neu je nagradila i slo i cro, cak i aliju i tacija. a sve ratni zlocinci krajem XX veka usred evrope\n09.08.2020. u 12:22 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nPogledajte prilog 745631\nRED JE DA I MI , BAR U NECEMU BUDEMO KO I USA, EVROPA......I OSTALI "NORMALAN" SVET.\n09.08.2020. u 12:25 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nА ШТА може зборит' ЖУТАРА из Приједора, са прилично прљавом биографијом за његове године, и из породице ПРЕСТУПНИКА?\nКао да су сви заборавили његовог баба ЗВОНИМИРА који је ухапшен због ЛОПОВЛУКА у "Азотари" Панчево и афере везане за њихову породичну преварантску фирму „CES Mecon“????\nЕ, ти Давежу, баш знаш одабрати "личности" за тему и извор у власништву ПРАВОСНАЖНО осуђеног педофила.\n09.08.2020. u 12:27 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nНама је вазалство судбина. Сада бар можемо да бирамо коме ће мо бити вазал.\n09.08.2020. u 12:31 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nДа си ти Кинез, да ли би ти нешто давао џабе неким Србима из удаљене Европе?\nДакле, Кинез своје сународнике потрпа у неке подруме да раде по 15 сати дневно за плату од 400 евра, и тај исти Кинез ће нешто џабе да даје Србима?\n09.08.2020. u 12:36 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nNece ni ostalima.\nКинези имају сасвин другачију пословну филозофију, битно различиту од западних Лопова,\nи имају исти приступ како у Јевропи, тако и на било ком другом месту.\n09.08.2020. u 12:37 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\n09.08.2020. u 12:39 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nНема ту никакве филозофије.Једноставно гледаш да опљачкаш некога, и ништа више.Не постоји другачији приступ.\n09.08.2020. u 12:40 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nДобро је.. Онда немаш појма о чему причаш.\n09.08.2020. u 12:48 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nЧини ми се да теби највише смета што не узима неко са запада.\nСвака тема ти је, мање-више- таква.\nА конкретно- шта то хоће да нам узму ти зли Кинези?\nЈер, мени се чини да нам они и дају нешто, за то што нам узму.\nШта су нам дали Амери, Немци и остала братија, која ти вири преко рамена?\n09.08.2020. u 12:51 - Dušan Nikezić: SRBIJA U "KANDŽAMA KINESKOG ZMAJA".\nKlipaču namazanu "govniiima".


Foto: Nemanja Nikolić, Nemanja Miščević\nLjubomir Radanov\t 01.08.2021. 09:36h\nFilmski susreti će ove godine biti održani od 21. do 27. avgusta u Nišu, ali na njemu domaću premijeru neće imati film "Južni vetar: Ubrzanje", jer će umesto njih manifestaciju otvoriti biografska drama "Toma" Dragana Bjelogrlića i Željka Joksimovića!\n- Dragi prijatelji iz Srbije, a posebno iz Niša, jako mi je žao što moram da vas obavestim da "Južni vetar: Ubrzanje" neće biti prikazan na glumačkom festivalu u Nišu. Naš jedini zvaničan zahtev ili uslov od samog početka bio je da otvorimo festival zbog svega što smo uradili za festival i kinematografiju sa prvim delom. Smatram da smo to zaslužili - piše Avramović i nastavlja:\n- "Umetnički savet" festivala je smatrao da ta čast treba da pripadne drugom filmu i mi tu odluku poštujemo. Planirali smo da napravimo veliku "Južni vetar" žurku - koncert sa izvođačima sa saundtreka, ali jbg, ništa od toga. Nemate pojma koliko mi je žao, zato što obožavam festival u Nišu i stvarno smo hteli da se odužimo Nišlijama, koje su nas lansirale s prvim delom. Obećavam da ćemo smisliti neki drugi način da se odužimo publici. Molim vas za razumevanje zato što ne mogu da dozvolim da neko ponižava mene, ekipu i da se sprda sa ogromnim trudom koji je uložen u ovaj film.\nZa komentar povodom ovih tvrdi pozvali smo umetničkog direktora Filmskih susreta i glumca Vladana Živkovića.\n- Ekipa "Južnog vetra" je u svojoj prijavi napisala da je njihov uslov da dođu da otvore festival. Mi smo im ponudili da budu prikazani isto veče kad i "Toma", ili neki drugi dan, ali nisu prihvatili. Njima je važnije od filma bilo da imaju žurku i koncert posle projekcije. Na festivalu se na Letnjoj pozornici svako veče prikazuju dva ostvarenja u takmičarskom programu i nije praksa da publika gleda samo jedan film. Nismo mi imali problem s mojim kolegom Bikovićem, nego rediteljem Avramovićem. Niš je festival glumaca i nismo mogli da dopustimo ovu vrstu pritiska - kaže Živković za Kurir.\nJednog od autora filma "Toma" Dragana Bjelogrlića iznenadila je vest o povlačenju "Južnog vetra 2", ali nije želeo da komentariše odluku kolega da se povuku zato što neće otvoriti festival. Miloš Avramović nije se javljao na naše pozive do zaključenja broja, kao ni koproducent Miloš Biković.\nFilm "Južni vetar 2" svetsku premijeru imao je nedavno na Pulskom filmskom festivalu, a u bioskope stiže tek krajem godine.\nKao i u prvom delu, za koji je u Nišu 2018. dobio Gran pri Naisa, i u nastavku je briljirao Miloš Biković u ulozi kriminalca Petra Maraša.\nI "Južni vetar: Ubrzanje" i "Toma" su dva odlična ostvarenja, pa nije iznenađenje što su organizatori predložili da budu prikazani iste večeri, ali reditelju Milošu Avramoviću to, iz nekog razloga, nije odgovaralo i publika Filmskih susreta ostaće uskraćena za taj film.\nFilmski susreti u Nišufilm Južni vetar 2Južni vetar: UbrzanjeMiloš Avramovićpovukao film\npobednik u njegovim rukama


Mladi bračni par iz Prijedora osvojio Srpsku izumom drvenih didaktičkih igračaka | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Prijedorski region Mladi bračni par iz Prijedora osvojio Srpsku izumom drvenih didaktičkih igračaka\nMladi bračni par iz Prijedora osvojio Srpsku izumom drvenih didaktičkih igračaka\nDrvene, didaktičke igračke, izum mladog bračnog para Grbić i njihove Kreativne radionice “In ideja” iz Prijedora, nagradila je Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća kao najbolju poslovnu ideju u okviru “Alcelerator” programa.\nGrbići se nadaju da će se njihove edukativne igračke, koje pomažu djeci u razvoju razmišljanja, motorike i logike, uskoro pronaći na tržištu i u svim vaspitno-obrazovnim ustanovama u Republici Srpskoj, ali i šire.\nMladi bračni para iz Prijedora, Bojana i Zdravko Grbić, roditelji tri sina, Petra, Žarka i Јanka, osvojili su Srpsku svojim izumom drvenih didaktičkih igračaka. Njihov izum više je od igračaka. To je predmet s porukom, koji zaokuplja dječiju pažnju i razvija njihovu motoriku, logiku i brojne sposobnosti. Za nastanak ovih edukativnih igračaka inspirisali su ih sinovi.\n– Naša tri sina se uopšte nisu igrala igračkama, uglavnom su radili sve drugo sem igračaka. Kroz to naše iskustvo i naš kreativni rad shvatili smo da bi mogli to spojiti i napraviti nešto što bi djeca mogla da iskoriste da ispune svoje vrijeme i da nešto nauče, rekla je Bojana Grbić, Kreativna radionica „In ideja“ Prijedor.\nI tako su, uz pomoć mašte i laserskog rezača, nastale njihove neobične igračke, poput “Table zanimacije”, “Sunčevog sistema”, “Tablice množenja” i raznovrsnih slagalica.\n– Koristi mi, mozak lakše pamti slike, nago natpise neke, pa logično je da naučimo preko nekih igračaka ,nego iz knjige, rekao je Petar Grbić.\nIstakli su da planiraju raditi i “Montesori ” psihologiju gdje se, kako ističu, djetetu prepušta da samo istražuje, da samo otkriva predmete oko sebe i stvari.\n– Cilj je i da se naprave igračke koje će kod djece ustvari razvijati potajno u suštini neke matematičke, inženjerske, naučne, tehnološke karaktersitiske i osobine, dodao je Zdravko Grbić, Kreativna radionica “In ideja” Prijedor.\nNagrada Republičke agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća, dodatni je vjetar u leđa. A u realizaciji ove poslovne ideje, pomažu i prijatelji.\n– “Akcelerator” projekat nam je pomogao da shvatimo da li ta ideja uopšte ima smisla da se razvija. I sigurni smo sada nakon što smo osvojili nagradu da vrijedi uložiti i trud i novac i vrijeme, naglasila Mirjaljna Petoš, Kreativna radionica “In ideja”.\nGrbići se bave i izradom dekorativnih predmeta, ali i ručno rađenih sapuna od prirodnih sastojaka. Njihova kreativna radionica ima prezentaciju i na društevnim mrežama. Maštaju o serijskoj proizvodnji svojih igračaka i nadaju se da će one pronaći mjesto u svim vaspitno-obrazovnim ustanovama u Republici Srpskoj, ali i šire.\nOkružni sud Prijedor: Nezakonita smjena direktorice Doma zdravlja Slavice Popović\nPrijedor i dalje bez novozaraženih\nIspovjest vozača kamiona iz Prijedora: O gužvama, zabranama, stanju u zemljama EU


» 50 Cent: Neću izdati novi album iz inata!\n50 Cent: Neću izdati novi album iz inata!\n„Neću izdavati novi album. Radiću na tuđim projektima, ali svoje stvari neću objavljivati, jer je ‘Interscope’ sje*an.\nIzvinjavam se na rečniku“, napisao je 50 Cent na svom\nReper čije je pravo ime Kurtis Džekson, objasnio je da su pesme sa njegovog petog studijskog albuma „Black Magic“gotove, ali da ih „nikad neće izdati“ jer „ljudi iz izdavačke kuće nisu mrdnuli ni da ispromovišu poslednji album, kamoli najave i objave novi“.\n„Oni izgleda da ne znaju da rade svoj posao kada sam ja u pitanju. Žao mi je jer je Dr Dre dobar momak, ali objaviću namerno na Internetu novu stvar koju smo uradili zajedno. Zove se ‘Psycho’ i uživaćete“.\n50 Cent glumi u filmu Ria Ferdinanda /video/\n50 Cent rešio da uništi samog sebe???!\n50 Cent na sudu\nTagovi: [ 50cent ]\nNema komentara na “50 Cent: Neću izdati novi album iz inata!”\n« Ovako se muva Hale Beri\nDženifer Lopez i P Diddy ponovo zajedno? »


PREDRAG MARKOVIĆ (SPS): Rana politička profesionalizacija kod Stanivukovića pogrešna - Vijesti365\nHome›Regija›PREDRAG MARKOVIĆ (SPS): Rana politička profesionalizacija kod Stanivukovića pogrešna\nIstoričar Predrag Marković rekao je da ljudi, koji su se rano politički profesionalizovali, kasnije imaju problem da se vrate normalnim egzistencijama, te da smatra da to neće biti problem kod mladog Draška Stanivukovića, jer je, kako je istakao “dečko milioner”.\n“Ljudi se oduševljavaju mladim i simpatičnim Draškom Stanivukovićem, međutim, u Srbiji je već bilo primjera da ljudi napuste škole da bi se bavili politikom kao što je Čedomir Jovanović”, rekao je Marković, koji je i potpredsjednik SPS-a Ivice Dačića.\nOn je naveo da to sada djeluje formalistički, ali nisu Grci slučajno imali donju granicu za bavljenje politikom, koja je bila 30 godina.\nMarković je istakao da njemu ni u kom slučaju ne smetaju mladi, već ta rana politička profesionalizacija.\n“Imali smo priliku da vidimo da su ti ljudi, koji su se kod nas rano politički profesionalizovali, kasnije imali problem da se vrate normalnim egzistencijama. Nadam se da to kod Stanivukovića neće biti problem jer je dečko milioner, što ima svoje i dobre i loše strane. S jedne strane nije izložen toliko materijalnom pritisku, dok sa druge strane moramo da se zapitamo kako se postaje milioner u Republici Srpskoj”, rekao je Marković za RTV.\nSONJA KARADŽIĆ: Krajnje je vrijeme da se prestane sa zloupotrebom imena mog oca


Voćne Sadnice - Prodaja voćne sadnice povoljno - Rasadnik Gajić\nVoćne Sadnice Rasadnik GAJIĆ!\nVoćne Sadnice iz Rasadnika Gajić – Rasadnik voća Gajić se nalazi u mestu Ljubava kod Kruševca, kraju koji je poznat po proizvodnji sadnog materijala.\nOno čime mi možemo da se pohvalimo je da iza nas stoji tradicija u proizvodnji sadnog materijala duga preko 40 godina koja se prenosi sa generacije na generaciju, na šta smo posebno ponosni. Učili smo od najboljih, ali tu nismo stali. Naša znanja stalno dopunjujemo, pratimo savremene trendove i trudimo se da uvek budemo u vrhu. To je, na kraju krajeva, i minimum koji Vi od nas možete da tražite i očekujete.\nKao Rasadnik sa dugogošnjom tradicijom svoj asortiman stalno dopunjujemo novim sortama voća, ali pored voćnih sadnica mi nudimo i lozne kalemove.\nRasadnik Gajić garantuje kvalitet, tačnnost i čistoću sadnog materijala.\nVRHUNSKI KVALITET VOĆNIH SADNICA !\nSve voćne sadnice iz našeg Rasadnika su vrhunskog kvaliteta i odgovaraju Pravilniku o kvalitetu sadnog materijala. Sve voćne sadnice i loze su sertifikovane i bezvirusne. Pored standardnih sorti voćne sadnice i vinove loze, možemo Vam ponuditi i mini i stubaste voćne sadnice kojima možete ulepšati svoje dvorište.\nUkoliko Vam je potrebna veća količina voćne sadnice, ukoliko planirate veće zasade, veoma je bitno da nas na vreme kontaktirate kako bismo mogli da ugovorimo konkretnu saradnju i kako bismo Vam napravili još bolju cenu sadnica. Saradnja se odnosi bilo da je u pitanju proizvodnja knip sadnica, formiranih jednogodišnjih voćne sadnice sa privremenim granama ili klasičnih sadnica voća ili loze.\nDOSTAVA SADNICE VOĆA I LOZE!\nDostavu sadnog materijala vršimo na kućnu adresu. Veće količine sadnica dovozimo potpuno besplatno, a manje šaljemo kurirskom službom.\nOkvirni cenovnik usluga dostave: City Express Cenovnik\nVoćne Sadnice – najčešća pitanja!\nUkoliko ste u nedoumici, mi smo svakako tu da Vam damo odgovore na sva Vaša pitanja vezano za sadnice voća, sadnice vinove loze, podizanje voćnjaka, vinograda ili njihovu zaštitu, samo nas kontaktirajte i pitajte.\n1. Zašto kupiti sadnice u Rasadniku Gajić?\nVeć preko 50 godina bavimo se proizvodnjom sadnica i tržište Srbije i okolnih zemalja visokokvalitetnim sadnim materijalom, sadnicama voća ali i loznim sadnicama. Sve naše sadnice uzgajane su u kontroliranim uslovima u konsultaciji sa agronomima s višegodišnjim iskustvom. Sve naše sadnice su bezvirusne, sadrže deklaraciju i sva potrebna uverenja o čistoći sadnog materijala od strane Ministarstva poljoprivrede.\n2. Zahtijevaju li voćne sadnice određenu vrstu tla da bi uspele?\nNeke sadnice voća zahtevaju posebne uslove po pitanju zemljišta kako bi se primile u potpunosti i dale najbolje moguće rezultate. Kod svake ponuđene sadnice u našem Rasadniku, mi ćemo Vam dati uputstva i skrenuti pažnju na specifičnostima u pogledu zemljišta koje određena sadnica zahteva.\n3. Moram li pripremiti zemljište pre sadnje?\nNeke voćne sadnice zahtevaju posebne pripreme i đubrenje tla pre sadnje. Pre nego se odlučite za sadnju određene sadnice voća, proverite pre svega sastav zemljišta i njegove karakteristike na mestu gde želite podići voćnjak, a onda ćete se konsultovati sa stručnjakom iz našeg Rasadnika koji će Vam ponuditi najbolju sadnicu za Vaše zemljište ili Vam preporučiti mere za oplemenjivanje zemljišta.\n4. U kojim uslovima nije preporučeno sadit voćke?\nU slučaju da je temperatura ispod nule i zemlja zamrznuta, nije preporučeno saditi voćne sadnice ili sadnice loze. Isto važi i za period nakon obilnih kiša, kada je zemlja u potpunosti natopljena. Takođe, jesenjoj sadnji se daje prednost u odnosu na prolećnu. Zašto? Pročitajte OVDE.


Dobra prohodnost puteva, veći broj vozila\nBeograd -- Sredina godine, prvi dan jula i početak najtoplijeg meseca donosi dobru prohodnost puteva sa temperaturama koje će se kretati i iznad 30 stepeni.\nZato iz AMSS apeluju na vozače da u ovom periodu pojačanog saobraćaja i pored dobrih uslova za vožnju, voze sporije i pažljivije i sa prvim znacima umora naprave pauzu i odmore se od vožnje.\nNa putevima bez zastoja\nProhodnost puteva u Srbiji danas je dobra, saobraćaj se na glavnim putnim pravcima I i II reda odvija bez zastoja i prekida, ali usporeno, na onim deonicama na kojima su radovi u toku, saopštio je AMSS...Prema poslednjim informacijama dobijenim od JP "Putevi Srbije", na naplatnim rampama nema zadržavanja...Prema...


Oglas SNS u svim dnevnim novinama izuzev Danasa - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Oglas SNS u svim dnevnim novinama izuzev Danasa\nOglas SNS u svim dnevnim novinama izuzev Danasa\n21Piše: Fonet 27. februara 2018. 09.58 Izmenjeno: 12.26\nU pojedinim dnevnim novinama, umesto oglasa na tri strane, objavljen je poseban podlistak sa nazivom „1000 +. Javne ličnosti koje podržavaju listu ‘Zato što volimo Beograd'“.\nAleksandar Vučić, list danas, oglas, snsBeograd\nDza bu kaže:\n27. februara 2018. u 10.12\nCestitam, ta cinjenica je kompliment,,treba nekako ziveti a da se guzica obraz i dostojanstvo sacuvaju. Dace Bog cega i koliko treba i bez sluzenja okupatoru.\n27. februara 2018. u 10.37\nA prognoza vremena…?\n27. februara 2018. u 10.49\nMožda SNS nema poštovanja i respekta za list Danas!\nMa jok druže,nego u svim tim medijima se SNS oglašava besplatno,a listu Danas bi morali da plate,a ne ide to nikako\n27. februara 2018. u 10.50\nDa sam vlasnik Danasa, odmah bih smenio direktora marketinga. Loš rad prvog čoveka maketinga, koji treba da privuče jake oglašivače ne bih tolerisao.\nVeća slova - veći tiraž kaže:\n27. februara 2018. u 12.09\nSada će porasti prodaja Danasa, jer većini građana se smučila primitivna agresivnost naprednjaka !\nJoš da Danas poveća slova , da se lakše čita !!\n27. februara 2018. u 12.17\nDraga Jelene, imate problem sa RODOM? Da li ste musko, ili zensko? Da li mozda znate koliko SNS placa te svoje oglase? Ako ih NE placa, zasto ih ne placa, a ako ih placa, od kojih para to radi? Objavljivanje SNS oglasa NIJE marketing, vec ULIZISTVO!\n27. februara 2018. u 11.07\nSad ste kao face, a?!\n27. februara 2018. u 12.33\nNovac od reklama nije sns novac koji su sami clanovi zaradili pa ga se odrekli, vec je to i tvoj novac vesna! A reklama kosta oko 500e po strani pa sad nek gleda ko kako hoce! Btw, sns nije privatno preduzece vec drzavna svojina nazalost. a Danas novina ih zulja jako iako su mali u odnosu na tone losheg toalet papira distribuiranog po kioscima.\n27. februara 2018. u 11.16\nNovine žive od oglasa.\n27. februara 2018. u 11.39\nE, svaka vam cast. Vi im strasno smetate jer ne idete uz dlaku SNSu. Pred ove izbore sire toliku mrznju prema svima koji ne misle kao oni da je to vise nego skandalozno.\n27. februara 2018. u 11.43\nZato volim ‘Danas’ 😉\n27. februara 2018. u 12.01\nOdlicno cenjeni Danas i cestitam vam. Da ste kojim slucajem stampali ne bi se izluftirali najmanje godinu dana.\n27. februara 2018. u 12.20\nPa tako i treba, konačno da se vidi koliko ljudi poreza a napredak i razvoj naše države.\nNije velika steta ako nisu u Danasu.\n27. februara 2018. u 12.41\nBravo za DANAS!!!!\nJos kada bi prestali objavljivati botovske moronske „komentare“ i time prestali da vredjate vase verne citaoce ,gde bi vam bio kraj…\n27. februara 2018. u 14.51\nMrak, mrak, totalnije mrak, a u mraku jedino Danas svetli.\n27. februara 2018. u 17.46\nOni koji ne pljuju Pink i Studio B, Informer, Alo i Srpski telegraf, Vučićevi su saučesnici.Zamislite DSS za Šešelja više nisu dosmanlije, Šešelj i Zukorlić zagrljeni podržavaju Vučića, socijalisti se grle sa Šešeljom. Građani šta očekujete od ovakvih. Dvdesetosam godina oni profitiraju a građani propadaju. Ako hoćete da vas više ne prave budalama , glasajte one koji navedeni mediji svakodnevno pljuju i nije ih sramota. Dobro ih plaća Vučić sa vašim parama.\n28. februara 2018. u 09.04\nMa ne mogu da komentarisem,samo cu reci…fuuuuuuuuj,za turbo-radikale AVAVavavavavavavavav !!!\n28. februara 2018. u 09.34\nZnam neke sa te liste ,koji su ih pljuvali iz sve snage,pa sad vise na bilbordima.To je uklapanje u taj stil,ako nisi uz mene,onda me ti mrzis.Puna im usta mrzitelja,a ovi na oglasu ih „VOLE“.O zemljo otvori se…\n28. februara 2018. u 12.17\nBravo za Danas! Nije bitno da li ste sami zaslužni za ovaj dostojanstveni čin otpora ili ste svojim postenim minulim novinarskim radom odbojni ovoj štetočinskoj vlasti. Sama činjenica da postoje novine u kojima nema ovih moralnih patuljaka, nazovi javnih ličnosti, to je plamičak u mrklom mraku. Bravo, bravo, bravo !


Otvoreni za javnost milioni dokumenta o holokaustu\nРубрика: Свет Аутор: Преузето пута прочитано Датум: 19.01.2008 Одштампај\nMilioni dokumenata arhivirani u Nemačkoj, o nacističkom planu za konačno istrebljenje Jevreja, otvoreni su za javnost u Američkom holokaust memorijalnom muzeju u Vašingtonu.\nGotovo 70 miliona kopija dokumenata o logorima, transportu žrtava, getoima, hapšenjima i imenima logoraša mnogo godina nedostupni javnosti, smešteno je u vašingtonski muzej, i na raspolaganju su žrtvama, članovima njihovih porodica i istraživačima.\nNemačka novinska agencija DPA navodi da je ostalo oko 30 miliona slika žrtava prinudnog rada tokom Drugog svetskog rata i iz savezničkih kampova za zbrinjavanje. Sve će biti dostupno javnosti do 2010.\nZa javnost tek sada otvoreni Međunarodni centar za traganje (ITS) iz Bed Arolsena u Nemačkoj raspolaže dokumentima u vezi oko 17,5 miliona nacističkih žrtava – Jevreja i nejevreja.\nITS su pobednički saveznici uspostavili posle Drugog svetskog rata i njime je od 1955. upravljalo 11 zapadnih zemalja.\n„Milioni tih dokumenata otvaraju novi pogled na sudbinu ljudi koji su bili na meti nacista i njihovih saveznika. Obično oni ne otkrivaju veliku strategiju, već nehumani odnos i način mučenje jednog čoveka od strane drugog i napor zatvorenika da preživi još jedan, naredni dan“, kazao je direktor vašingtonskog muzeja Pol Šapiro.\nPod pritiskom jevrejskih grupa i administracije u Vašingtonu, postignut je dogovor da kopije dokumenata iz ITC budu date institucijama u Sjedinjenim Američkim Državama, Izraelu i Poljskoj.\nPrelomni trenutak je usledio u aprilu 2006, kada je nemačka savezna vlada skinula zabranu iz privatnih razloga za otvaranje arhiva. Mesec dana kasnije sa time se saglasilo i ostalih 10 zemalja koje su upravljale ITS.\nKao ključni razlog za onemogućavanje pristupa Bed Arolsenu navođeni su privatni razlozi. Međutim, kritičari tvrde da se radilo o nezainteresovanosti evropskih vlada i strahu nekih od njih da bi otvaranje arhiva moglo da otkrije saradnike nemačkih nacista.\nKopije dokumenata iz ITS će biti pridodate materijalu iz kolekciju u Jad Vašemu, izraelskom Nacionalnom holokaust memorijalu.\nTokom Drugiog svetskog rata nemački nacisti i njihovi saveznici su na prostoru okupirane Evrope usmrtili preko šest miliona Jevreja.\nU nacističkim logorima smrti su stradali i mnogi Sloveni, Romi, Nemci antifašisti, hendikepirane osobe, homoseksualci i drugih grupa koje su bile nepoželjne u Hitlerovom Trećem rajhu.\n« « Претходне вести: Čovek koji je pobedio ameriku\nНаредне вести: Monah Jovan narko-diler? » »


Impresivan prizor: Izronila 24 broda iz Drugog svetskog rata (VIDEO) - Politički.rs\nČak 24 broda, koja su bila potopljena tokom bitke za Ivo Džimu, isplivala su sa morskog dna na obalu tog japanskog ostrva.\nUzrok iznenadne pojave brodskih olupina je pomeranje morskog tla usled aktivnosti vulkana — planine Suribači, piše “Dejli mejl”.\nNa snimcima koje je objavila japanska televizijska mreža “ANN” vide se ostaci trupova 24 transportna broda koje su Amerikanci zarobili i potom premestili na zapadni deo Ivo Džime da im posluže kao osnova za formiranje luke koje na ostrvu tada nije bilo.\n“Čini se da vulkanska aktivnost još nije završena, postoji mogućnost velike erupcije na Ivo Džimi”, izjavio je za ANN Setsuja Nakada, direktor državnog Centra za istraživanje vulkana.\nInače, na Ivo Džimi je do sad zabeleženo najmanje 10 erupcija, a poslednja se dogodila 1982. godine. Prema istraživanju Univerziteta Oregon, samo ostrvo se od 1952. godine zbog vulkanske aktivnosti izdigao za najmanje 10 metara, preneo je “Jutarnji list”.\n04/12/2021POLITIKAIzvor: RTS, Politički.rs\tViše ekoloških organizacija, građanskih pokreta i udruženja i deo opozicije učestvovali su na protestima i blokadama saobraćajnica i mostova širom Srbije. Kako je i najavljeno od strane organizatora pokreta “Kreni-Promeni” i Ekološkog ustanka, ove subote mirne blokade trajale su duže nego prošlonedeljne. Učesnici blokada i protesta zahtevali su da se izmeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi, a da predsednik Aleksandar Vučić ne potpiše izmene Zakona o eksproprijaciji. Ova dva zakona dovode u vezu sa lakšom realizacijom planova kompanije “Rio Tinto” da otvori rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji. 16:27 Prohodne ranije blokirane saobraćajnice u Beogradu Protesti i blokade na više lokacije u Beogradu su završeni, a postepeno se normalizuje saobraćaj u svim delovima grada. 16:08 Okončan protest u Preljini, normalizuje se saobraćaj Posle dva sata blokade, okončan je protest u Preljini i blokada Ibarske magistrale. Učesnici protesta se polako razilaze, a saobraćaj se normalizuje, javlja dopsinica RTS-a. 16:07 Završen protest na mostu na Savi u Šapcu Protest na mostu na Savi u Šapcu upravo je završen i prošao je bez incidenata. Posle dva sata, saobraćaj je normalizovan, a učesnici protesta krenuli su u šetnju do gradske uprave. 16:01 Završen protest u Jagodini Grupa građana blokirala je kružni tok na ulazu u Jagodinu iz pravca Ćuprije neprekidnim prelaženjem preko pešačkih prelaza. Incidenata nije bilo, ali jeste povremene nervoze vozača koji su čekali u kolonama iz više pravaca. Saobraćaj je ponovo uspostavljen oko 15 časova i 15 minuta. Blokada puta održana i u Rekovcu kod crkve gde takođe nije bilo incidenata. 15:47 Novi Sadu, učesnici protesta u šetnji Nakon blokade učesnici protesta u Novom Sadu krenuli su u šetnju Bulevarom oslobođenja ka Futoškoj pijaci. Foto: RTS 15:42 Subotica, jednosatna blokada raskrsnice kod Nove opštine Nekoliko stotina Subotičana od 14 do 15 časova blokiralo je raskrsnicu kod Nove opštine, jednu od najprometnijih u gradu. Učesnici su nosili transparent “Širimo virus slobode” i uzvikivali “Srbijo, budi se”. Protest je protekao bez incidenata. Bilo je nekoliko verbalnih okršaja sa vozačima koji nisu mogli da prođu, a oni su svoje nezadovoljstvo iskazivali korišćenjem sirena automobila. U 15 časova demonstranti su se uz aplauz razišli, a saobraćaj je normalizovan. 15:39 Završen protest u Nišu U Nišu je protest trajao oko sat i po vremena. Građani su se okupili ispred Skupštine grada, a posle toga tokom jednosatne protestne šetnje blokirali su centralne gradske ulice i most Mladosti. Protest je završen ispred Tržnog centra na Bulevaru Nemanjića. Zvaničnih obraćanja nije bilo, ali su građani na transparentima uglavnom tražili povlačenje Zakona o referendumu i Zakona o eksproprijaciji. Incidenata nije bilo, a tokom blokade su propuštana vozila Hitne pomoći. 15:37 Protest u Vranju U Vranju su se u centru grada okupili građani koji su protestvovali sat vremena ispred Sabornog hrama Svete Trojice. Tokom protesta saobraćaj u tom delu grada bio je obustavljen. 15:34 Završena blokada magistralnog puta Kragujevac–Kraljevo Završena je blokada magistralnog puta Kragujevac–Kraljevo, javlja dopisnica RTS-a. Nije bilo incidenata. 15:31 Blokada i u Požegi Protest se održava i u Požegi. Pojedini vozači iz kolone pridružili su se protestu, dok je bilo i nezadovoljnih zbog toga što je zaustavljen saobraćaj. Foto: RTS 15:30 Okončana blokada u Užicu U Užicu je završen protest kod Ložioničkog mosta na magistrali ka Zlatiboru. Nije bilo incidenata, javlja dopisnica RTS-a. 15:28 Protest u Leskovcu Glavna gradska saobraćajnica u Leskovcu blokirana je danas oko 14 sati. Organizatori Koalicija Grupa građana “Zajedno za Leskovac” pozvali su građane da ne blokiraju put, ali su se oni oglušili o taj poziv. Lideri koalicicije obratili su se novinarima i izrazili nezadovoljstvo zbog usvajanja zakona o referendumu i eksproprijaciji. Sem verbalnih, drugih incidenata nije bilo. 15:14 Završen protest u Kovinu, normalizovan saobraćaj Učesnici protesta koji su u Kovinu blokirali državni put prvog B reda Kovin-Smederevo, razišli su se. Saobraćaj je normalizovan, javlja reporterka RTS-a. 15:05 Okončan protest u Novom Pazaru Protest građana u Novom Pazaru okončan je mirno, a poziv Novopazarcima da se priključe protestima upućen je putem društvenih mreža. Nisu navedeni organizatori, a protest u Novom Pazaru imao je i poruke podrške porodicama Fahrudina Mavrića, Ernada Bakana i Fahrudina Skarepa. Foto: RTS 15:05 Apel da se omogući nesmetani transport dijaliznih pacijenata Rukovodstvo Hitne pomoći u Beogradu, ali i u drugim gradovima Srbije, apelovalo je na sve koji podržavaju blokadu saobraćajnica da se odmah omogući nesmetani transport dijaliznih pacijenata, kao i drugih pacijenata koji idu na redovne terapije. “Oni se ne nalaze u vozilima pod rotacijom, ali su im životi ozbiljno ugroženi ukoliko ne stignu na vreme na svoje redovne terapije, što im u ovom trenutku nije omogućeno”, navodi se. 15:02 U Zrenjaninu blokiran magistrani put ka Beogradu Magistralni put ka Beogradu u Zrenjaninu na kružnoj raskrsnici kod “Linglonga” je blokiran. Prisutno je nekoliko stotina građana. Sve protiče bez incidenata. Foto: RTS 14:59 Pančevo, blokirana raskrsnica novog puta za Beograd U Pančevu je blokirana raskrsnica novog puta za Beograd. Kako javlja dopisnik RTS-a, protest protiče mirno i bez incidenata. Stvorila se gužva zbog kamiona i automobila na putu, ali svi strpljivo čekaju da se protest završi. Foto: RTS 14:58 Kruševac, okončana blokada kružnog toka U Kruševcu je kružni tok na Gazimestanskom trgu bio blokiran sat vremena i kako javlja dopisnica RTS-a blokada je završena. 14:54 Smederevo, blokiran jedan od putnih pravaca ka Beogradu Građani Smedereva blokirali su jedan od putnih pravaca ka Beogradu kod smederevskog Veslačkog kluba. Protest je miran i bez incidenata, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:46 Beograd, blokada na više mesta U Beogradu je blokiran i kružni tok Slavija, Brankov most, Pančevački most, Pupinov most prilaz iz Zemuna, kao i kružni tok kod Opštine Novi Beograd. Blokirani su i most Gazela i auto-put kod Centra “Sava” Foto: RTS 14:38 Šabac, protest na mostu na Savi Građani protestuju i na mostu na Savi u Šapcu. Foto: RTS 14:32 Kruševac, blokiran saobraćaj na kružnom toku na Trgu mira Kruševljani koji su se odazvali pozivu pokreta “Kreni-promeni” na Trgu glumaca u 13.30 započeli su mirni protest pod sloganom “Srbija nije na prodaju”. Skup, koji je podržala i Stranka slobode i pravde, organizovan je, kako su naveli, sa ciljem da se pruži podrška naporima za očuvanje živitne sredine, povuče Zakon o eksproprijaciji, izmeni Zakon o referendumu i spreči eksploatacija litijuma i dolazak kompanije “Rio Tinto”. Sa Trga glumaca, na kojem je istovremeno bio postavljen i štand SNS-a, građane su se uputili glavnom ulicom i u 14 sati blokirali saobraćaj na kružnom toku na Gazimestanskom trgu uz propuštanje prioritetnih vozila Hitne pomoći. Blokada još uvek traje. 14:28 Blokiran magistralni put Kovin–Smederevo Učesnici protesta u Kovinu blokirali su državni put prvog B reda Kovin–Smederevo, glavnu saobraćajnicu za sve kamiondžije koji kod Smedereva silaze sa auto-puta kako bi se dalje uključili ka Beogradu. Na raskrsnici kod kovinskog silosa formirala se kolona vozila. Nema incidenata, sporadično dolazi do rasprave učesnika protesta i vozača koji ne mogu da prođu. 14:19 Novi Sad, incident na protestu U Novom Sadu je blokiran Most Slobode i raskrsnica kod NIS-a. Došlo je do kraćeg fizičkog obračuna između desetak mladića koje su izašli iz blokiranih automobila i sukobili se sa građanima na blokadi, javlja dopisnik RTS-a. Pre toga mladići su pokušali da prođu automobilima kroz masu ljudi iako im je objašnjeno da moraju da nađu zaobilazni put. Nakon kraćeg fizičkog obračuna sa učenicima protesta, mladići su pobegli sa lica mesta. 14:18 Protest na magistralnom putu Kragujevac–Kraljevo Građani protestuju i na magistralnom putu Kragujevac–Kraljevo, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:17 Jagodina, blokiran kružni tok na izlazu iz grada U Jagodini je blokiran kružni tok na izlazu iz grada prema Ćupriji. 14:15 U Somboru blokiran kružni tok U Somboru je blokiran kružni tok u centru grada. 14:11 Blokirana Ibarska magistrala U Preljini je blokirana Ibarska magistrala, javlja dopisnica RTS-a. Foto: RTS 14:09 U Užicu protest kod Ložioničkog mosta U Užicu je počeo protest kod Ložioničkog mosta na magistrali ka Zlatiboru, javlja dopisnica RTS-a. RTS 14:07 Protest ispred Skupštine grada u Nišu U Nišu je u 14 časova počeo protest ispred Skupštine grada. Protesti i u Mladenovcu Nekoliko stotina ljudi se danas okupilo na protestima u Mladenovcu. Među protestantima su primećeni i predsednik pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević, kao i lider pokreta Naši Ivan Ivanović. 14:04 Manji incident na protestu u Kraljevu Učesnici protesta u Kraljevu su tačno u 14 časova blokirali raskrsnicu ulica Jovana Deroka i Vojvode Stepe i Zelene Gore, kojom prolaze kamioni u tranzitu kroz Kraljevo. Blokada protiče mirno, a učesnici protesta su propustili kola Hitne pomoći koja su tuda prolazila pod rotacijom. Došlo je do verbalnog sukoba kada je do učesnika protesta došla grupa ženskih osoba koje su držale fotografije Dragana Đilasa, javlja dopisnik RTS-a. Posle kraće rasprave i negodovanja okupljenih, građani koji blokiraju saobraćaj propustili su te ženske osobe koje su kroz blokadu prošle bez incidenata. 13:54 Počele blokade u Beogradu Građani su u Beogradu blokirali most Gazela i auto-put kod Centra “Sava”. Kako javlja reporter RTS koji se nalazi kod Mostarske petlje, došlo je do koškanja učesnika protesta sa kako se pretpostavlja vozačima koji su hteli da prođu. Kako je i najavljeno, protesti i blokade bili su organizovani na desetine lokacija, a neke su bile pešačke, dok su na pojedinim punktovima automobilima preprečeni putevi i tako zaustavljen saobraćaj. Blokada auto-puta kod Centra “Sava” Učesnici blokada i protesta zahtevali su da se izmeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi, a da predsednik Aleksandar Vučić ne potpiše izmene Zakona o eksproprijaciji. Ova dva zakona dovode u vezu sa lakšom realizacijom planova kompanije “Rio Tinto” da otvori rudnik litijuma u zapadnoj Srbiji. Smatraju da će time biti ugrožena imovinska prava, kao i životna sredina. Reagujući na najave današnjih blokada oglasio se MUP i saopštio da “Ministarstvo unutrašnjih poslova, još jednom, želi da obavesti javnost da je svaka blokada saobraćaja kršenje zakona kao i održavanje neprijavljenih skupova”. “Podvlačimo da svu odgovornost za sve što može da se desi na skupovima koji nisu prijavljeni ili odobreni u skladu sa zakonom od strane nadležnih organa snose isključivo organizatori neprijavljenih skupova”, navodi se u saopštenju MUP-a. “Još jednom podsećamo građane da prijave zbog blokade puteva i saobraćaja mogu izvršiti pozivom na broj 0800104103. Takođe, prijava nasilja usled blokade puteva i saobraćaja može se izvršiti i putem mejla, slanjem poruke na adresu prijaviblokadu@mup.gov.rs”, ističe MUP. Mobilni timovi Institucije Zaštitnika građana, kako je najavljeno, pratili su postupanje pripadnika policije tokom javnih okupljanja građana na ulicama nekoliko gradova Srbije. Pročitajte jošOdržan protest protiv zagađenja vazduha: Država gradi još tri termoelektrane na najprljaviji mogući ugalj – lignitIzbori u Srbiji istovremeno na svim nivoima, od 20. marta do 3. aprila sledeće godine?Bez putarina za srpske turiste u S. Makedoniji od 15. junaCrnogorska policija uhapsila pripadnika MUP Srbije. Pozivao na nasilnu promenu ustavnog uređenja Crne Gore? Like this:Like Loading......\nTagged: BRODOVI, II SVETSKI RAT, JAPAN, RATNI BROD


Vrhovni sud SAD zatvorio ulazne stepenice iz "bezbednosnih razloga" - Gradjevinarstvo.rs\nČinom koji je ocenjen kao "trijumf brige za bezbednost nad arhitektonskim simbolom" Vrhovni sud SAD objavio je da posetioci više neće moći da se penju uz čuvene mermerne stepenice i da ulaze u zgradu na glavni ulaz.\nJoš otkad je zgrada Vrhovnog suda izgrađena u Vašingtonu, 1935. godine, po projektu Cass Gilbert-a, javnost je mogla da prolazi slobodno ispod natpisa "Jednaka pravda pod zakonom" (Equal Justice Under Law) koji je uklesan iznad duplih bronzanih vrata zgrade suda. Sada se posetiocima nalaže da ulaze na bočne ulaze sa obe strane stepenica.\nOdluka je objavljena bez upozorenja 3. maja i sprovodi se od narednog dana. Iz vrhovnog suda kažu da je odluka zasnovana na dve nezavisne studije o bezbednosti i da su obe izrazile kritike.\nNekoliko sudija je potpisalo peticiju da se ova odluka stavi van snage ističući značaj simbolike koju ove stepenice imaju za mnoge stanovnike SAD:\n- Ove stepenice nisu samo ulaz, već i metafora za ulaz u sudnicu - kažu oni.\nCynthia Nikitin, podpredsednica kancelarije za Projekte i javne prostore iz Njujorka koja je čak učestvovala sa vladinim institucijama u projektima poboljšanja pristupa u zgradama, osvrće se na ovu odluku još težim rečima:\n- Sud je na ovaj način doslovce i figurativno zalupio vratima pred nečim što bi trebalo da bude promišljena odluka - kaže ona.\nStepenice, rampe Državne ustanove


NAKON SASTANKA DVOJICE LIDERA: Abbas i Trump posvećeni postizanju historijskog mirovnog sporazuma - GlobalCir\nNAKON SASTANKA DVOJICE LIDERA: Abbas i Trump posvećeni postizanju historijskog mirovnog sporazuma\nPredsjednici Mahmoud Abbas i Donald Trump u srijedu su kazali da su posvećeni saradnji kako bi postigli historijski mirovni dogovor između Palestinaca i Izraelaca. Na zajedničkoj konferenciji za novinare u Bijeloj kući, dvojica čelnika su istakli važnost započinjanja procesa koji će dovesti do istinskog mira, izvještava palestinska novinska agencija WAFA.\nAbbas je rekao da je njegov strateški izbor postizanje rješenja o dvije države – Palestina sa granicama iz 1967. i sa Istočnim Jeruzalemom kao glavnim gradom, život u sigurnosti, miru i stabilnosti sa Državom Izrael. On smatra da se svi problemi koji se tiču konačnog statusa mogu biti riješeni, uključujući izbjeglice i zatvorenike, na osnovu međunarodnog zakona i rezolucija UN-a. Palestinski predsjednik je naglasio da je vrijeme da Izrael okonča svoju 50-godišnju okupaciju palestinskih teritorija.\nMi smo sada jedini na ovom svijetu koji su još uvijek pod okupacijom. Izrael mora prepoznati palestinsku državu, kao što mi prepoznajemo Državu Izrael – izjavio je. Abbas je također kazao da vjeruje u sposobnost predsjednika Trumpa i njegove administracije da stvore mir i zaustave patnje palestinskog naroda. Vi imate volju i želju da u tome uspijete, a mi ćemo biti vaši iskreni partneri u postizanju historijskog mirovnog sporazuma – rekao je Abbas.\nTrump, s druge strane, je kazao da predsjednik Abbas već 24 godine istinski i hrabro radi na postizanju mira.\nIstakao je svoju opredijeljenost za saradnju i sa Palestincima i sa Izraelcima kako bi se postigao mirovni dogovor među njima, naglasivši u isto vrijeme da niti SAD niti bilo koji drugi subjekt ne mogu nametati rješenje bilo kojoj strani. On je rekao da Palestinci i Izraelci moraju raditi zajedno kako bi postigli dogovor, a on će učiniti sve što je u njegovoj moći i sve što je potrebno da omogući postizanje rješenja.\nTrump je također govorio o naporima njegove administracije da stvori ekonomske prilike za Palestince kroz partnerstvo sa privatnim sektorom, naglašavajući dubinu odnosa i poseban partnerski odnos koji postoji između njih.\n(VIDEO) NIZ EKSPLOZIJA U MADRIDU: Najmanje 30 povrijeđenih!


U saopćenju IHH-a navodi se da tokom hladnih zimskih dana neće ostaviti same na stotine hiljada porodica u Siriji koje zbog sukoba i finansijskih poteškoća ne mogu doći do potrepština kao što su brašno, ćebad, peći i ugalj\nZeynep Rakipoğlu | 16.11.2021\nTurska humanitarna organizacija IHH-a planira poslati 1.500 kamiona humanitarne pomoći ljudima u potrebi u ratom razorenoj Siriji, javlja Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju IHH-a navodi se da tokom hladnih zimskih dana neće ostaviti same na stotine hiljada porodica u Siriji koje zbog sukoba i finansijskih poteškoća ne mogu doći do potrepština kao što su brašno, ćebad, peći i ugalj.\nIHH-a je prethodnih godina poslao hiljade kamiona humanitarne pomoći u Siriju, a ove godine ima za cilj poslati 1.500 kamiona na to područje u sklopu svoje "zimske akcije".\nIHH-a je "zimsku akciju" pokrenuo 1. novembra pod sloganom "Zima je pred vratima, ne ostavljajmo ih same".\nU okviru akcije, 10. decembra, na Svjetski dan ljudskih prava, 50 kamiona humanitarne pomoći iz Istanbula i 100 iz drugih turskih gradova zaputit će se prema Siriji.\nNakon što pomoć stigne u regiju, podjela će biti izvršena u 73 različita kampa koja se nalaze u različitim dijelovima Sirije, prvenstveno u Idlibu, Azazu, Jarablusu i Al-Babu. Oko 85.000 ljudi mjesečno će koristiti pomoć IHH-a.\nNa listi hitnih potreba koju je objavio IHH-a nalaze se potrepštine kao što su brašno, ugalj, peći, paketi s hranom, higijenski materijali, dušeci, ćebad, dječija odjeća i tepisi.\nProšle godine IHH-a je u okviru kampanje poslao 1.117 kamiona humanitarne pomoći u regiju.\nSirija se nalazi u građanskom ratu od početka 2011. godine.\nU protekloj deceniji ubijeno je oko pola miliona ljudi, a više od 12 miliona je moralo da napusti svoje domove.\nIHH pomoć Sirija Turska Turska organizacija IHH\nSirija: Otpadne vode šire bolest u kampovima u Idlibu\nRakete ispaljene na područje u blizini američke baze na istoku Sirije\nBangladeš: Humanitarna organizacija IHH pomaže Rohingya izbjeglicama


Zamislite Partizan u grupi sa Juventusom, Realom i Sitijem! - Sportske.net\nZamislite Partizan u grupi sa Juventusom, Realom i Sitijem!\nKako će izgledati šeširi? Manje više poznat sastav Lige šampiona ostalo još deset mesta. Moguće prave "grupe smrti", ako prođe pakao i nađe se među velikanima, Partizan može da očekuje glamurozne duele!\nOd ove godine promenjen je redosled nosilaca grupa, šampioni osam zemalja sa najboljim koeficijentom biće nosioci, odnosno u prvom šeširu.\nU pitanju su Čelsi, Barselona, Bajern, Juventus, Pari Sen Žermen, Benfika, Zenit i PSV Ajndhoven.\nSlede timovi koji su izborili plasman, ali nisu šampioni, no direktno idu u grupnu fazu.\nTo su Real, Atletiko Madrid, Porto, Arsenal, Mančester Siti, Sevilja, Lion, Dinamo Kijev, Olimpijakos, Galatasaraj, Roma, Borusija Menhengladbah, Volfsburg i Gent.\nOstaje još deset mesta, u plej of takozvanih "ne-šampiona" će Junajted, Valensija, Bajer Leverkuzen, Sporting Lisabon i trećeplasirani tim Serije A, Napoli ili Lacio.\nOni ne mogu da igraju između sebe, nosioci su, već u četvrtom kolu čekaju timove koji moraju da prođu prethodnu rundu.\nTu su Ajaks, Monako, Jang Bojs, Sparta Prag, Fenerbahče, Rapid Beč, drugi tim iz Rusije (CSKA ili Krasnodar), drugi iz Ukrajine (najverovatnije Šahtjor, ili eventualno nekim čudom u poslednjem kolu Dnjepar), drugoplasirani iz Belgije (Anderleht ili Klub Briž), kao i pobednik grčkog plej ofa, čitaj Panatinaikos.\nOstalo je još pet mesta za šampione koji moraju da prođu kroz pakao kvalifikacija.\nOno prvo kolo su baš amateri tima Nju Sejntsa iz Velsa, Maltežana, Andoraca, Folgore iz San Marina, Krusadersi iz Severne Irske. Tu su Farani, pa šampion Gibraltara Linkoln i Pjunik iz Jermenije. To je praktično pretkolo, četiri tima idu dalje.\nU drugom ih čeka grupa timova među kojima je i Partizan, ali i Seltik, APOEL, BATE Borisov, Ludogorec, Dinamo Zagreb, Maribor, Makabi Tel Aviv, , Malme, Karabag, HJK Helsinki, Molde, Mitjitland, Videoton, Skenderbeg, Ventspils, Dila Gori iz Gruzije, Trenčin, Žalgiris, Astana, Milsami, Vardar Skoplje, Stjarnan, Fola Eš, Duadalk, Hibernians sa Malte, šampioni Bosne (Sarajevo ili Željezničar), Crne Gore (Rudar ili Sutjeska), Poljske (Leh ili Legija), Rumunije (Steaua ili Targu),\nO Partizanovim eventualnim rivalima pisali smo ovde, u trećem kolu se uključuju Bazel, Salcburg, Viktorija Plzen... naš prvak će biti u slabijem šeširu.\nDakle, pakao za srpskog šampiona, ali nagrada je ogromna, u svakom smislu.\nBiće prilike da pričamo...


Datum objave: subota, 11 februara, 2017\nMinistar spoljnih poslova Hrvatske Davor Ivo Štir oštro je kritikovao srpskog šefa diplomatije Ivicu Dačića zbog izjava o kardinalu Alojziju Stepincu\nZagreb – Ministar spoljnih poslova Hrvatske Davor Ivo Štir oštro je danas kritikovao srpskog šefa diplomatije Ivicu Dačića zbog izjava o kardinalu Alojziju Stepincu i rekao da je odbio njegov zahtev za bilateralni susret.\n“Državna sekretarka je pozvala srpsku ambasadorku i uložila oštar protest i mi smo odbili zahtev Dačića za bilateralni susret”, rekao je Štir, prenela je regionalna N1 televizija.\nOn je ocenio da je Dačićev napad na Stepinca bio “napad u najgoroj maniri jednog komunističkog aparatčika, kao što je bio progon Stepinca s montiranim procesom, propagandom koju je komunistička vlast tada razvijala”.\n“Te laži se danas ponavljaju i meni je žao što ima i Hrvata koji su u tome učestvovali. Prošle godine je u srpskim medijima i Stjepan Mesić (bivši predsednik Hrvatske) ponavljao te laži”, naglasio je Štir.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić oštro je u četvrtak kritikovao podizanje spomenika nadbiskupu Alojziju Stepincu u Osijeku uz ocenu da to pokazuje da je u toj zemlji uobičajena “antisrpska politika, opravdavanje zločina nad Srbima i rehabilitacija fašističke ustaške NDH”.\n“Žalosno je to što se dešava u Hrvatskoj, što potvrđuje činjenica da je povodom podizanja spomenika Stepincu, ratnom zločincu iz vremena fašističke ustaške NDH, najoštrija kritika došla zbog toga što je uz parking”, naveo je Dačić u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova Srbije.


Novogradnja Salajka - Prodaja nekretnina | City Expert Nekretnine\nNovogradnja » Novogradnja Novi Sad » Novogradnja Salajka\nNovogradnja Salajka, Novi Sad - Prodaja nekretnina\nSalajka je zajedno s Podbarom najstariji deo Novog Sada. Poznata je kao miran kraj sa stambenim kućama. Lokacija Salajke je odlična, jer je blizu centra Novog Sada, a infrastruktura nudi sve što je potrebno za udoban život: saobraćajnice, obrazovne ustanove, komercijalne sadržaje.\nStara Salajka je mešavina starih i novijih kuća, ali je u poslednje vreme ‘pretrpela’ ubrzan razvoj i ulaganja investitora. Novogradnja na Salajki je usmerena ka porodičnim stanovima, tražene su i garsonjere, kao najekonomičniji vid ulaganja u budućnost. Kažu da je Salajka sačuvala ‘dušu Novog Sada’, možda je to razlog za veliko interesovanje za kupovinu stana u novogradnji na Salajki.


Kendis Svajnpol, Foto: Instagram printscreen\nJužnoafrička lepotica uspešnu karijeru ostvarila je pozirajući u kupaćim kostimima za naslovnice najprestižnijih modnih časopisa\nObjavljeno: 31.03.2021. 17:30h\nPoznata manekenka Kendis Svajnpol ne krije svoje vretenasto telo. Naime, ona je uspela zahvaljujući naslovnicama gde je pozirala u minijaturnim kupaćim kostimima. Fotografijama iz vrelog Meksika malo koga je ostavila ravnodušnim ovaj put.\nSlavna manekenka tamo boravi s prijateljima – brazilskim fotografom Eduardom Bravinom i modelom Lais Ribeirom. Trojac snima novu kampanju za Kendisin brend “Tropic of C”, a seksepilna plavuša još jednom je dokazala kako je upravo ona sebi samoj najbolje zaštitno lice.\nU žaru poziranja u jednom trenutku čak je skinula i gornji deo kupaćeg kostima koji je sama dizajnirala, te se bacila u okean u toplesu i minijaturnim tangama. Na Instagramu se pak pohvalila i fotografijom na kojoj na peščanoj plaži leži potpuno gola.\nMILAN MILOŠEVIĆ LJUBI ATRAKTIVNU DOKTORKU: Nakon što su mu vratili HAKOVANI PROFIL voditelj objavio ŠOKANTU FOTKU!\nANASTASIJA RAŽNATOVIĆ I NJEN DEČKO KUPILI STAN NA NEVEROVATNOJ LOKACIJI: Počinju zajednički život, DONELI ODLUKU!\nInstagramToplesJužnoafrička lepoticaManekenkaKendis Svajnpol


Šta uslovljava želju za studiranjem - Školegijum\nU studiji u kojoj je učestvovalo preko hiljadu đaka u Hrvatskoj, dvojica istraživača sa Instituta za društvena istraživanja u Zagrebu došla su do podataka koji otkrivaju koji su faktori bitni pri donošenju odluke o nastavljanju obrazovanja na univerzitetskom nivou.\nOni su u 23 škole đake od 13, 14 i 15 godina pitali sljedeće:\nda li žele nastaviti školovanje na fakultetu\nkoje želje imaju njihovi roditelji u vezi s njihovim školovanjem\nkoliko su im roditelji podrška u akademskom smislu\nda li imaju vlastitu sobu, kompjuter i radni sto\nda li uživaju u školovanju\nU istraživanje su također uvršteni podaci o akademskom uspjehu tih đaka, kao i o veličini škole, odnosno broju učenika u razredima, prosječnim ocjenama u školama i cijeni nekretnina u užem području škola.\nPrema rezultatima do kojih su došli, faktori na nivou škole kao institucije uopće nemaju utjecaja na odluke učenica i učenika o odlasku na fakultet. Međutim, roditelji i dom pokazali su se veoma bitnim, kao i rod – više djevojčica izrazilo je želju za odlaskom na fakultet.\nNajbitniji pokazatelj su, ipak, dobre ocjene u dosadašnjem dijelu školovanja.\nJedan od bitnijih zaključaka ove studije jeste taj da roditelji imaju velik utjecaj na aspiracije djeteta kroz vlastita očekivanja vezana za akademski uspjeh svoje djece. Isto tako pozitivno utječu na te aspiracije ukoliko djeci obezbijede osnovne uslove za učenje (kao što je radni stol), stoji u izvještaju.\nPotrebno je napomenuti da su u studiji učestvovali đaci iz glavnog grada, te da se socioekonomski parametri u ruralnim područjima vjerovatno dosta razlikuju od onih u Zagrebu.\nIzvor: BBC: Good grades and a desk 'key for university hopes'\n#Hrvatska #visoko obrazovanje #roditeljstvo #Svijet obrazovanja


Sve češće lansiranje raketa ozbiljno zagađuje vazduh - Glas Srpske\nSRNA 19.05.2022 13:26\nNIKOZIJA - Rast jeftinog svemirskog prevoza povećava nivo zagađenja u atmosferi usljed izduvnih gasova raketnih motora, upozorava nova naučna studija.\nNaučnici ističu da bi učestala komercijalna lansiranja raketa, poput "Spejs eksa" Ilona Maska, "Vidžgin galaktika" Ričarda Bransona i "Blu oridžina" Džefa Bezosa, mogla imati značajan kumulativni učinak na Zemljinu klimu. Naučni tim Univerziteta u Nikoziji napravio je model za izduvne gasove na nekoliko visina duž putanje raketa.\nUčinili su to kroz prototip primjera dvostepene rakete za prevoz ljudi i tereta u Zemljinu orbitu. Tako su naučnici otkrili da se izduvni gasovi raketnih motora zadržavaju u atmosferi pri čemu znatno zagrijavaju i mijenjaju njen sastav.\nTakođe, količina ugljen-dioksida koju ispušta raketa dok prođe jedan kilometar u visinu, u mezosferi, jednaka je onoj sadržanoj u 26 metara kubnih atmosfere na istoj nadmorskoj visini. Mezosfera se nalazi neposredno iznad stratosfere, koja se proteže do oko 67 kilometara i sadrži veliki dio ozona u atmosferi. U mezosferi temperatura opada sa visinom, dostižući minus 90 stepeni Celzijusovih.\nIstovremeno, termalni azotni oksidi koji nastaju dok se raketa penje na visinu od 10 kilometara mogli bi dostići koncentraciju opasnu po ljudsko zdravlje. "Zagađenje od raketa ne smije se potcijeniti jer bi učestala buduća lansiranja mogla imati značajan kumulativni učinak na klimu na Zemlji", upozorava Janis Kokinakis, koautor nove studije objavljene u naučnom časopisu "Fiziks of fluids".\nStudija sugeriše da bi, u najgorem slučaju, rakete mogle proizvesti dovoljno termalnih azotnih oksida da zagade više od dva kilometra kubna atmosfere. Naučnici se nadaju da će agencije za komercijalne letove i njihovi pridruženi proizvođači motora razmotriti ove učinke u budućim projektima, prenosi list "Dejli mejl".


Lovci na rasprodaje potrošili 1 mlrd $ onlajn\nOnlajn kupovine lovaca na rasprodaje u SAD tokom Dana zahvalnosti premašile su 1 milijardu dolara, što je za 14 odsto više nego godinu dana ranije. To znači da trend e-trgovine uzima sve više maha u odnosu na šoping u tradicionlnim radnjama… »\nBG: 11 povređenih u udesima, žena bez svesti posle požara\nU udesima koji su se tokom noći dogodili u Beogradu povređeno je 11 osoba, a u požaru u Mileševskoj ulici teško je povređena žena (70), navode iz Hitne pomoći. Portparolka Hitne pomoći Nada Macura rekla je agenciji Beta da se požar dogodio oko… »


Adobe softver je optimizovan za maksimalne performanse uz AMD Ryzen 4000 APU\nPočetnaVestiHardverProcesoriAdobe softver je optimizovan za maksimalne performanse uz AMD Ryzen 4000 APU\n23.07.2020 10:49 | 0 Hardver\nKako današnji tvorci digitalnog sadržaja žude za moćnim mobilnim rešenjima za obavljanje intenzivnih zadatka, poput enkodovanja video zapisa, u tu svrhu je neophodan sistem koji uravnotežuje performanse i prenosivost u pokretu.\nNakon izlaska Adobe Premiere Pro 14.2 u maju, koji je omogućio ubrzano enkodiranje GPU-a, AMD je sada predstavio nove podatke koji demonstriraju kako laptopovi opremljeni najnovijim AMD Ryzen Mobile Procesorima sa Radeon grafikom ubrzavaju enkodiranje video zapisa više nego ikad.\nAMD-ova napredna tehnologija za obradu multimedije (AMF) omogućava brže GPU-ubrzano video enkodiranje na laptop računarima koji koriste AMD Ryzen, kako bi kreatori mogli da završe bitne projekte za manje vremena. Prenosni računari, koje pokreću AMD Ryzen 4000 U-Series mobilni procesori sa Radeon grafikom, sada mogu da eksportuju 4K sadržaj do 29 procenata brže, što pokazuje i 14-inčni Lenovo Yoga Slim 7 sa AMD Ryzen 7 4800U.\nZa najzahtevnije projekte, prenosni uređaji koji sadrže AMD Ryzen H-Series Mobilne procesore i Radeon RX 5000 grafičke karte pružaju još više video enkoding performansi. Na primer, laptop Dell G5 15 Special Edition sada izvozi video do 43 procenata brže nego kod softverski ubrzanog video enkodiranja samo sa AMD Ryzen 7 4800H Mobile procesorom i Radeon RX 5600M GPU-om.\nViše detalja možete pronaći na AMD-ovom blogu.\nNokia sprema novi budžetski telefon\nRealme se pohvalio sa 40 miliona korisnika globalno\nRyzen 5000G 'Cezanne' APU-i su sada dostupni na tržištu 14.04.2021 15:00 0\nNaredne godine bi mogli stići AMD Zen 3+ APU-i sa DDR5 podrškom 11.04.2021 13:35 0


Srbiju volimo - Selo Godovik - vajat i mlekar Ješića iz 1866.godine\nSeoski stan u prošlosti imao je razuđen karakter. Pored kuće kao glavnog stambenog objekta, bilo je i manjih, jednodelnih drvenih zgradica u stambenoj funkciji, u Šumadiji nazivanih vajati.\nU njima su noćili oženjeni članovi zadruge, čuvan nevestin osobac i svečano, "stajaće" odelo. Drvena zgradica porodice Ješić je trodelne osnove sa skraćenim tremom. Veće prostorije građene su talpama, a manja šašovcem. Način gradnje ukazuje na dvojnu funkciju koju je imala.\nStambenu ulogu (za oženjene članove zadruge) imale su veće prostorije, dok je manja prostorija, od šašovaca koji omogućavaju njenu bolju provetrenost neophodnu za čuvanje belog mrsa, bila u funkciji mlekara. Ovakve zgradice predstavljaju reprezentativne objekte ove vrste i javljaju se samo kod većih i imućnih zadružnih domaćinstava. Zgradica je sagrađena 1866. godine. Njen nastanak datovan je po urezanoj godini na stubu trema. Danas je van funkcije i služi kao ostava.


Vojni bunker na Beogradskoj tvrđavi uskoro dostupan posetiocima - Sjajne Vesti\nMUZEJI, SPOMENICI, ISTORIJA, TVRĐAVE\nSJAJNE VESTI IZ KALEMEGDANSKOG PARKA!\nNa Gornjem gradu Beogradske tvrđave, uskoro će za posetioce biti otvoren vojni bunker.\nPosle Drugog svetskog rata, pedesetih godina 20. veka, JNA je gradila više stotina topovskih i mitraljeskih bunkera, koji su namenski rađeni za potrebe odbrane gradova.\nO ovom objektu-bunkeru, za sada ne postoje podaci ni o njegovoj nameni, ni o njegovoj izgradnji, ni o njegovom održavanju iako je ovaj objekat u odgovornosti Javnog preduzeća „Beogradska tvrđava“. Pretpostavlja se da je vreme njegove izgradnje, 1953. godina, po tome što na stepenicama koje vode u unutrašnjost bunkera, uklesan datum 10. ili 18. oktobar 1953. godine. Posle pedesetih godina prošlog veka, situacija u Jugoslaviji, je bila stabilna i nije pretila nikakva opasnost, ovaj objekat i mnogi njemu slični, nisu nikada stavljeni u funkciju za koju su bili projektovani ili predviđeni njihovoj nameni. Ulaskom u bunker, posetioci će imati priliku da vide izložbu „Negde između“ koja je namenski urađena za ovaj prostor.\nDr. Bojan Dimitrijević, naučni savetnik Instituta za savremenu istoriju, je autor ove izložbe, a ona za cilj imada prikaže aktivnosti i funkciju JNA nakon Drugog svetskog rata i u peridu hladnog rata. Pored upoznavanja sa unutračnjosti objekta, posebnu atrakciju predstavljaće interaktivna instalacija koja je i sastavni deo izložbe. Ona prikazuje priču o Beogradskoj tvrđavi kao vojnom objektu u periodu od 1945. do 1955. godine, u vremenu nastanka objekta, a sama instalacija se sastoji od fotografija koje su uz pomoć posebnog projektora, prikazane na karakterističnom zidu lučnog oblika, i audio naracije koja se emituje putem tri skrivena zvučnika.\nU jednoj od bočnih prostorija bunkera biće postavljena instalacija, koja je jedinstvena na ovim prostorima, što je čini atraktivnom i posebnom. Naime, posetioci će svojim pokretima ruke, kojim oponašaju listanje knjige ili foto albuma, aktivirati i prelistavati fotografije na zidu ispred njih, a sve zahvaljujući postavljanjem skrivenih senzora koji su posebnog dizajna i programiranja.\nInstalacija, koju je izradio „Kodek institut“ kao i njen interaktivni dizajn, osmišljen je da izazove što veće interesovanje posetilaca. Postavivši ovu instalaciju ispunjene su najviše svetske muzeološke vrednosti i estetski standardi.\nVojni bunker šesti je po redu objekat koji se otvara na Beogradskoj tvrđavi i koji će posetiocima biti dostupan za razgledanje svakog dana (i vikendom) od 11:00 do 19:00 časova. Cena ulaznice biće 100 dinara, a za povlašćene kategorije (studenti, đaci, penzoineri) – 50 dinara.\ntop vesti, beograd, sjajne vesti, izlozbe, beogradska tvrdjava, spomenik kulture, vojni bunker, jugoslavija, jna, drugi svetski rat\nVojni bunker na Beogradskoj tvrđavi uskoro dostupan posetiocima postavio Milivoje Rosandić 28.07.2015


ASUS predstavio novu F2A85 seriju matičnih ploča za Trinity APU\nASUS predstavio novu F2A85 seriju matičnih ploča za Trinity APU – Personal magazin\nASUS je ovjavio svoju F2A85 seriju matičnih ploča, baziranih na novom AMD A85X čipsetu i FM2 soketu, i dizajniranu za drugu generaciju AMD-ovih APU (ubrzana procesorska jedinica). Nova generacija APU-a…\nASUS je ovjavio svoju F2A85 seriju matičnih ploča, baziranih na novom AMD A85X čipsetu i FM2 soketu, i dizajniranu za drugu generaciju AMD-ovih APU (ubrzana procesorska jedinica). Nova generacija APU-a pruža vrhunske performanse i omogućava korisnicima poboljšani multimedijalni i igrački doživljaj. U APU je ugrađen i grafički procesor AMD Radeon™ HD 7000 serije koji obezbeđuje odlične grafičke performanse sa malom potrošnjom energije, a uz to podržava i AMD Eyefinity tehnologiju koja pruža neverovatno realistično vizuelno okruženje i to na do tri nezavisna monitora. Korisnici imaju i mogućnost dodavanja diskretne grafike kako bi pokrenuli “Dual Graphics” opciju, koja korisnicima pruža još bolje grafičke performanse, a uz to je spremna i za buduće nadogradnje.\nF2A85 serija matičnih ploča dolazi sa paletom ASUS ekskluzivnih opcija kako bi korisnici dobili više od svog APU-a, uključujući i Dual Intelligent Processors 3 (DIP3) sa novom DIGI+ kontrolom napona čime se štedi do 65% sistemske potrošnje enrgije, GPU Boost za poboljšanje integrisane grafike do 17%, kao i USB BIOS Flashback alat i Remote GO! Za kompletno multimedijalno iskustvo. Kao dodatak na sve ove ASUS ekskluzivne tehnologije je i sam dizajn ploča koje su napravljene od komponenti visokog kvaliteta. Tu spadaju i efikasnije i tiše hlađenje pomoću toplotnih cevi, u kompletu sa Super Alloy zavojnicama koje ploči daju velike mogućnosti uz manje toplote. Zajedno, sve ovo čini F2A85 seriu matičnih ploča savršenom platformom za sve od kućnog medija centra do klasičnog računara.\nEkskluzivne “uradi sam” opcije: Dual Intelligent Processors 3 sa novom DIGI+ Power Control i GPU Boost\nNovost za ASUS APU-bazirane matične ploče je ASUS ekskluzivna Dual Intelligent Processors 3 tehnologija, koja korisnicima donosi jedinstvenu kontrolu napona na APU. DIGI+ Power Controls tehnologija putem dva digitalna kontrolera napona koji omogućavaju veoma precizno tuniranje napona na APU i DRAM, i na taj način pruža veću stabilnost i efikasnost sistema. Još neki od elemenata DIP3 su i EPU koji pruža uštedu energije do 65%, kao i TPU koji omogućava auto-tuning jednim klikom za automatsko povećanje sistemskih performansi. Dodatno, grafičke performanse imaju pojačanje i kroz GPU Boost koji omogućava jednostavno povećanje performansi integrisane grafike do 17%. Inovativni softver Vam nudi sve funkcije na jednom mestu dostupne putem UEFI BIOS ili AiSuite II interfejsa.\nPristup, fleširanje i kontrola BIOS-a bez muke\nF2A85 serija matičnih ploča uključuje i USB BIOS Flashback alat, koji za korisnike predstavlja najlakši način za flešovanje BIOS-a. Sve što korisnici treba da urade je da ubace USB memoriju i pritisnu i drže 3 sekunde namensko USB BIOS Flashback dugme i flešovanje BIOS-a će početi automatski. Kao dodatna pogodnost, korisnik može da upotrebi ovu funkciju bez ulaženja u BIOS ili operativni sistem, a takođe fukcioniše i bez instaliranog procesora i memorije. ASUS još nudi i funkciju DirectKey, što je taster koji vodi direktno u BIOS pa nema potrebe za neprekidnim pritiskanjem Delete tastera. Kada uđete u BIOS, korisnike će dočekati UEFI BIOS, koji je intuitivan i lak za korišćenje, i koji predstavlja kompletno BIOS rešenje što dodatno olakšava korišćenje.\nRemote GO! – veoma cenjena funkcija u okviru Wi-Fi GO!\nAPU procesori su dizajnirani za bolji doživljaj kućne zabave. Remote GO! funkcija ide dalje, i poboljšava uživanje u multimediji povezivanjem računara, tableta, pametnih telefona i TV prijemnika bežično, a sve što Vam je potrebno je postojeći LAN kabl i podešavanje rutera. Ovim putem korisnicima je omogućeno da strimuju multimedijalne sadržaje sa računara na DLNA uređaje, zatim da pristupe svom ličnom računaru bilo gde da se nalaze preko mobilnog telefona ili tableta, a naravno i da prebacuju fajlove između povezanih kompjutera i mobilnih uređaja. Sve ove funkcije u paketu Vam obezbeđuju nevidljivu multimedijalnu mrežu za futuristički životni stil, a sve to uz tri koirsne funkcije: DLNA Media Hub, Remote Desktop i File Transfer.\nASUS predstavio novu F2A85 seriju matičnih ploča za Trinity APU was last modified: September 24th, 2012 by Redakcija\nAMDASUSF2A85Matične pločeTrinity APU\nPodrška korisnicima LG proizvoda na srpskom jeziku iz regionalnog korisničkog centra