HOROSKOP ZA 14. NOVEMBAR: Jarac danas ima faktor sreće ... | WebTribune\nHome ŽIVOT HOROSKOP ZA 14. NOVEMBAR: Jarac danas ima faktor sreće …\nPosted date: новембар 14, 2017 In: ŽIVOT\nZDRAVLJE: Prijao bi vam odmor. Tokom današnjeg dana nemate baš mnogo energije u sebi i popodnevna dremka bi mogla dobro da vam dođe. Možete da računate na generalno povoljnu situaciju na polju zdravlja.\nPOSAO: Imate jako dobre ideje i možete da očekujete da ćete dobiti podršku koja vam je neophodna da ih realizujete. Pred vama je pozitivan dan tokom kojeg će sve vaše sposobnosti doći do izražaja.\nLJUBAV: Dopada vam se osoba koja bi mogla biti drugačijeg porekla. Spremni ste za neke nove doživljaje. Ukoliko ste već u vezi na daljinu, moguće je da razmišljate o preseljenju kod svog partnera.\nZDRAVLJE: Imate višak energije! Osećate se veoma raspoloženo i pozitivno, danas vam ništa ne pada teško! Preporuka je da budete fizički aktivni, da se krećete i da budete u nekom dobrom društvu.\nPOSAO: Zadovoljni ste rezultatima koje ste ostvarili na poslovnom planu i verujete da će i u budućnosti sve ostati dobro. Mnogo truda ste uložili u svoj posao i važno vam je da zadržite dobru situaciju.\nLJUBAV: Dopada vam se osoba koju ste upoznali preko prijatelja i želite da ostvarite bolju komunikaciju sa njom. Možete da se nadate zanimljivom danu tokom kog će vaša komunikacija postati bolja.\nZDRAVLJE: Odlično ste raspoloženi! Nemate zdravstvene probleme i sijate od sreće i zadovoljstva. Može se reći da ne postoje trenutno nikakve brige koje bi na bilo koji način mogle da vas opterećuju.\nPOSAO: Vaši nadređeni su uvideli pozitivne promene u vašem radu i možete da očekujete adekvatnu nagradu za to. Pred vama je povoljan period za promenu radnog mesta na neko bolje.\nLJUBAV: Ukoliko ste planirali da svog partnera upoznate sa porodicom ili prijateljima danas je idealan dan za to. Takođe, očekuje vas povoljan trenutak za prosidbu ili veridbu- ozvaničenje ljubavne veze.\nZDRAVLJE: Negujte svoju kožu. Moguće je da ćete imati neke manje probleme sa suvoćom ili iritacijama pa će biti potrebno da na vreme povedete računa o tome i da sebi obezbedite adekvatne proizvode.\nPOSAO: Ukoliko ste planirali putovanje u inostranstvo možete da očekujete da će da vas prati dobra atmosfera i faktor sreće. Uspećete da ostvarite sve zadatke koje ste sami sebi postavili za danas.\nLJUBAV: Dopada vam se osoba koja ima slobodniju prirodu i potpuno otvoreno shvatanje života i sveta oko sebe. Možete da očekujete zanimljivu atmosferu prilikom boljeg upoznavanja sa njom.\nZDRAVLJE: Izbegavajte alkohol kao i sve štetne navike koje ne deluju dobro na vaš organizam i vaše zdravlje. Vreme je da budete malo odgovorniji prema sebi i da izbegavate sve što vam ne prija.\nPOSAO: Možete da očekujete rešenje za polje novca. Aspekti su veoma povoljni i za prodaju ili kupovinu nekretnine. U svakom slučaju dolaze vam promene koje će značajno uticati na vaš budžet.\nLJUBAV: Očekuje vas veoma strastvena atmosfera u kojoj ćete uživati zajedno sa svojim partnerom. Možete da se nadate lepoj emotivnoj situaciji i harmoničnom odnosu koji vas smiruje.\nZDRAVLJE: Prijala bi vam aktivnost i bavljenje sportom. Važno je da ne budete preterano pasivni jer se to može u nekom kasnijem periodu negativno odraziti na vaše zdravstveno stanje.\nPOSAO: Ukoliko budete sklopili poslovni dogovor ili potpisali neki ugovor danas, bićete zadovoljni ishodom istog. Možete da očekujete generalno povoljnu situaciju na ovom planu.\nLJUBAV: Voljena osoba je spremna da vam pokaže svoju ljubav i privrženost, uživaćete u lepom danu sa njom. Ukoliko ste slobodni, može vam se otvoriti mogućnost da upoznate jednog šarmantnog Raka.\nZDRAVLJE: Povedite računa o bubrezima. Pred vama je period u kojem ćete biti podložni zdravstvenim tegobama i to najviše kada se radi o urogenitalnom traktu. Idite na redovne lekarske kontrole.\nPOSAO: Iako imate mnogo obaveza, sa lakoćom sve privodite kraju. Možete da očekujete dan u kom ćete biti veoma produktivni. Dobro ste organizovani i imate puno volje i motivacije za svoj posao.\nLJUBAV: Ne smeta vam to što ste zapali u manju monotoniju sa voljenom osobom uživate u njenom društvu. Prija vam to što pored nje imate neku vrstu stabilnosti i emotivne ušuškanosti. Ne planirate promene.\nZDRAVLJE: Povećajte unos vitamina. Važno je da poradite tome da ojačate svoj imunitet u ovom periodu koji za vas može biti malo rizičan. Pazite na svoje zdravlje i odmarajte dovoljno.\nPOSAO: Faktor sreće vam se osmehuje danas! Možete da očekujete neki iznenadni dobitak na ovom polju! Pred vama je povoljan dan tokom kog ćete uspeti da ostvarite sve što budete želeli.\nLJUBAV: Veoma povoljna situacija na polju ljubavi vas očekuje. Ukoliko već imate partnera sa njim pravite lepe planove za zajedničku budućnost. Ako ste slobodni, moguća je ozbiljna veza sa Devicom.\nZDRAVLJE: Uživajte u lepom danu koji je ispred vas! Ne treba da brinete o zdravstvenim problemima jer ih neće ni biti! Pred vama je povoljan period tokom kog će vaše telo biti jako i zdravo.\nPOSAO: Ukoliko se bavite privatnim poslom možete da očekujete povećanje prihoda i nove, zanimljive ponude. Pred vama je šansa da sklopite neku saradnju koja bi mogla da vam donese bolju situaciju.\nLJUBAV: Stabilna atmosfera na ovom planu vam uliva osećaj miram sreće i sigurnosti. Možete da se nadate dobroj situaciji sa voljenom osobom. Ukoliko ste slobodni, postepeno osvajate jednu Vagu.\nZDRAVLJE: Pronašli ste svoj unutrašnji mir i osećate se jako dobro zbog toga. Nikakva dešavaja iz spoljašnjeg sveta ne mogu uticati na vaš harmonični duhovni svet. Ojačali ste u svakom smislu.\nPOSAO: Uspećete da šarmirate svoje poslovne saradnike. Veoma ste vešti u komunikaciji i imate jaku moć ubeđivanja. Ako budete postavili drugima neke uslove- oni će ih bez problema ispuniti.\nLJUBAV: Rešili ste da sasvim otvoreno priznate svoju naklonost ka osobi sa kojom već neko vreme flertujete. Uskoro ćete doći do prilike da sa njom uđete u vezu- a to je nešto o čemu dugo sanjate.\nZDRAVLJE: Mogući su manji problemi sa sinusima. Povedite računa i o disajnim putevima koji su vam sada prilično osetljivi, kao i sama pluća. Čuvajte se prehlade. Ako se pojavi kašalj javite se lekaru.


National Power News:: EU provides Rs. 9.8 billion to Nepal to tackle Corona Virus National Power News:: EU provides Rs. 9.8 billion to Nepal to tackle Corona Virus


Italija izveze 1,1 milijardu litara vina, Nemačka najveći uvoznik u EU - AgroSmart\nU EU je 2019. proizvedeno gotovo 16 milijardi litara vina, objavila je Evropska statistička služba povodom Dana božolea koji je ove godine obeležen 19. novembra.\nČlanice EU izvezle su u prethodnoj godini 7,1 milijardu litara vina od čega je 43% isporučeno u zemlje van Unije, najviše u Veliku Britaniju (0,69 milijardi litara) i SAD (0,65 milijardi).\nIstovremeno su članice EU u 2019. uvezle 4,8 milijardi litara vina. Samo 16% uvoza je došlo iz zemalja van EU, najviše iz Čilea (23%) i Južne Afrike (21%).\nNajveći uvoznici vina su Nemačka i Holandija koje apsorbuju 30 odnosno 15% uvoza vina iz zemalja van EU.


U toj otpornosti, kaže narodna medicina, leži njena snaga i sposobonost da zaštiti zdravlje ljudi, životinja i zemljišta.\nU baštama Francuske sa koprivom je počeo da se raste i pobunjenički duh, a jedan od vođa pobune je bio glavni baštovan čuvenog Versaja. Kopriva je postala simbol očuvanja narodne medicine i organske proizvodnje.\nFrancuski baštovani nisu odustali od svoje „kriminogene” prakse, iako im je bila zaprećena kazna od 75,000€ i dve godine zatvora. Oni nisu smeli da spominju u javnosti svoje domaće fermentisano đubrivo od koprive koje spravljaju na izuzetno „opasan” način:\nDok se na svim medijima vrte skupo plaćene reklame o pesticidima koji zagađuju vodu i zemljište, ne smeju se upotrebljavati bez gas-maski i gumenih rukavica, i zahtevaju specifične vremenske uslove kad nema ni daška vetra, o prostoj „čorbi” od koprive kojom se zemljište oslobađa od korova i štetočina se u francuskim medijima nije smelo govoriti. Zna se šta donosi novac, a najveći greh koprive je što je besplatna i svima dostupna.\nPod ogromnim pritiskom javnosti Agrarni orijentacioni zakon (LOI 2006-11) je stavljen van snage. Međutim, ovaj problem je dao jasniju sliku sa kakvim izazovima su se suočavale zemlje Evropske unije tokom procesa usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa pravom EU, i kakve „zamke“ očekuju buduće članice.


Snažna eksplozija u hemijskom kompleksu potresla je danas nemački grad Leverkuzen, prouzrokujući izvesne povrede, saopštila je kompanija „Kurenta” koja je operater hemijskog parka „Hempark”. Nakon eksplozije se nad gradom nadvio veliki crni oblak dima, prenela je nemačka agencija DPA navodi Tanjug. Eksplozija se dogodila u delu parka na kojem se spaljuje otpad, rekao je portparol „Kurente”, a prenosi agencija Rojters. Rukovodstvo tog parka je objavilo na Tviteru da još uvek nije jasno šta je izazvalo eksploziju. „Stanovnici bi trebalo da uđu u zatvorene prostore i da zatvore vrata i prozore”, saopšteno je iz „Hemparka”. Nemačka agencija za civilnu zaštitu upozorila je na „ekstremnu opasnost”. Nemačka televizija VDR je ranije izvestila, pozivajući se na svedoke, da se


Skok iz mesta : Laš Sabi Kristensen : 86-7979-014-1 : Knjizara.com: Knjige\nMaja Bačlić (prevod)\nKristensenovi junaci su zreli, sentimentalni ljudi koji, naslonjeni "na krhki gelender detinjstva", pretražuju i ispovedaju najbolnije uspomene. Ili pametni i sažaljivi posmatrači koji se na tuđim sudbinama uče uvek bolećivoj i tužnoj istini o životu, o usamljenosti, prolaznosti, poniženjima. Pobratimi po životnom iskustvu, oni su "uhvaćeni" u sudbinskim porazima i promašajima, bez ijedne iluzije, osim metafore raspadanja i truljenja na koje Kristensen svodi opšteljudsku perspektivu.\nKristensenovi junaci su setna oklevala, dobri ljudi u zlom vremenu, uplašeni od suočavanja sa obavezom i ozbiljnošću odraslih, jer nanose bol.\nU neku ruku, oni su nesposobni za život, ali su virtuozi za doživljavanje.\n2001; Broširani povez; latinica; 21 cm; 159 str.; 86-7979-014-1;\nIzdavač: Stubovi kulture; 2001; Broširani povez; latinica; 21 cm; 159 str.; 86-7979-014-1;\nLaš Sobi Kristensen: "Skok iz mesta", Stubovi kulture, 2001.\nKristensenovi junaci su zreli, sentimentalni ljudi koji, naslonjeni "na krhki gelender detinjstva", pretražuju i ispovedaju najbolnije uspomene. Ili pametni i sažaljivi posmatrači koji se na tuđim sudbinama uče uvek bolećivoj i tužnoj istini o životu, o usamljenosti, prolaznosti, poniženjima. Pobratimi po životnom iskustvu, oni su "uhvaćeni" u sudbinskim porazima i promašajima, bez ijedne iluzije, osim metafore raspadanja i truljenja na koje Kristensen svodi opšteljudsku perspektivu. U svetu bez transcendencije, on dubinu otkriva u potresnim uspomenama i u griži savesti, a međuljudske odnose svodi na nemogućnost sporazumevanja i žalost za detinjom neposrednošću.\nIzmeđu oaze detinjstva i đubrišta smrti, Kristensenovi usamljenici strahuju od starenja dok neizbežno sede ("Trenutak","Strange Fruit") i nemaju kome da se povere, jer su u nesporazumu i sa samima sobom ("Skok iz mesta"), nesposobni da osmisle i sadašnjost i budućnost, jer su neutešni za prošlošću. Oni ne traže u detinjstvu nepomućenu sreću, već uspomene na snažne utiske i osećanja ("Šlajmara", Za sve postoji prvi put"), jer za to odavno više nisu sposobni, izbledeli toliko da im je smrt novina samo za telo, ali ne i za duh, pa je čovek koji danas umire još juče bio pokojnik, ako ne i već raspadnuti leš ("Skela", "Katedrala"). Kristensenovi junaci su setna oklevala, dobri ljudi u zlom vremenu, uplašeni od suočavanja sa obavezom i ozbiljnošću odraslih, jer nanose bol ("Ručni rad"). U neku ruku, oni su nesposobni za život, ali su virtuozi za doživljavanje.\nProsečne inteligencije i senzibiliteta, oni su naši verovatni susedi koje književno oživljava duh samog autora, njegov neobično oštar posmatrački par, zamišljenost, sažaljenje i ljubav prema čoveku. Strpljivo osmišljavan i dirljiv umetnički svet, kao i veliko pripovedačko majstorstvo, predstavljaju nam Kristensena kao jednog od najznačajnijih savremenih, ne samo norveških, već i svetskih pisaca. To je razlog više za pohvalu ovog izuzetnog prevodilačkog poduhvata studenata skandinavistike Beogradskog univerziteta.


Tanjug 9. januara 2021. 11:42\nPODGORICA – Aerodromi Crne Gore će 2020. godinu završiti sa gubitkom od najmanje 11 miliona evra i to uz ostvarene uštede od pet miliona, kazao je izvršni direktor tog preduzeća Danilo Orlandić.\nU intervjuu Danu kažu da su 2019. godinu završili sa 15 miliona profita pre oporezivanja.\nI dalje je, kaže, pri stavu da džava treba da upravlja Aerodromima i najavljuje da će u drugoj polovini januara završiti analizu uticaja poslovanja Montenegroerlajnza na to preduzeće.\nGovoreći o posledicama pandemije, Orlandić kaže da sasvim suprotno njihovim očekivanjima, 2020. završavaju kao najtežu godinu od osnivanja Aerodroma, prenosi RTCG.\n„U 2020. godini zabeležen je pad u broju prevezenih putnika od 80 odsto, a u broju rotacija manji i iznosi 64 odsto. Do 31.10.2020. godine prihodovali smo sedam miliona evra, a 2019. preko 34 miliona evra, što je pad prihoda od 80 odsto. U 2019. ostvarili smo dobit od 15 miliona evra pre oporezivanja, a u 2020. godini će gubitak biti najmanje 11 miliona evra, uz ostvarene uštede od blizu pet miliona evra“, rekao je Orlandić.\n„Što se tiče Aerodroma, za nas će dodatni pritisak biti i trenutna obustava saobraćaja od strane Montenegroerlajnza, jer smo prilikom izrade interne projekcije računali na nacionalnog prevoznika u punom kapacitetu“, rekao je Orlandić.


NIU „Hlas ljudu“ organizovala okrugli sto na temu manjinskih medija i pregovaračkog poglavlja 23 - Minority News\nNa koji način će sprovođenje Poglavlja 23 uticati na manjinske medije, odnosno na manjinska prava u oblasti informisanja, pokušali su u četvrtak, 21. oktobra, da odgovore učesnici okruglog stola „Manjinsko novinarstvo u Srbiji u procesu evropskih integracija sa naglaskom na Poglavlje 23“.\nOkrugli sto koji je održan u sali Pokrajinske skupštine organizovala je NIU „Hlas ljudu“, čime je ova ustanova pokrenula javnu debatu na temu manjinskih medija u procesu pristupnih pregovora.\nU uvodnom delu prisutne su pozdravili direktor NIU „Hlas ljudu“ Samuel Žiak, zamenik ambasadora Slovačke republike u Beogradu Peter Susko, predsednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine Anna Tomanova Makanova i odgovorna urednica nedeljnik „Hlas ljudu“ Vladimira Dorčova Valtnerova, koja je ovom prilikom istakla da uloga medija nije samo informisanje, već i pokrenuti debate o ulozi i položaju medija.\nDrugi deo okruglog stola je pripao panelistima koji su uz moderatora debate Ota Filipa prezentovali svoje viđenje realizacije pregovaračkog poglavlja 23.\nSlobodan Arežina, član Pregovaračkog tima sa EU, je između ostalog istakao, da je izrazito važno da se sve reforme sprovode pre ulaska u uniju. „Ja sam protiv tzv. veštačkog pridruživanja, jer mislim da je dobro da sve zemlje koje su u ovom delu Evrope prolaze kroz taj proces na način koje će značiti promene u zakonima i praksi i institucijama, jer članstvo jeste važan cilj, ali važnije je da se svaka buduća članica prođe kroz proces prilagođavanja“, istakao je Arežina. Po njegovim rečima mora se primeniti jedno od ponuđenih rešenja sadržanih u Akcionom planu a koja će obezbediti kontinuitet medija. „Manjinski mediji se ne mogu dovesti u istu poziciju kao mediji na većinskom jeziku, jer ovi mediji ne mogu da izdrže tržišnu utakmicu a nisu ni sa istom svrhom osnovani“.\nUčesnike debate je zanimalo šta manjinski mediji mogu očekivati od pokrajine, odn. da li će ona ostati glavni finansijer ovih medija. Đorđe Vukmirović, pomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama zadužen za medije, je tom prilikom rekao da se situacija sa finansiranjem neće pogoršati, već naprotiv, pronaći će način da se poveća budžet kako za finansiranje manjinskih medija tako i za projektno finansiranje.\nPanelisti nisu izostavili ni temu privatizacije lokalnih medija. Anna Jaškova, predsednica Odbora za informisanje Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine, je istakla da je zakonom a i akcionim planom za manjine određeno da privatizovani lokalni i regionalni mediji treba da se finansiraju putem konkursnog finansiranja. „Pokrajinske institucije u saradnji sa novinarskim udruženjima i građanskim inicijativama su organizovali neku vrstu bazične obuke za novinare i urednike u prvom kolu konkursnog finansiranja, ali primetili smo slabu zainteresovanost lokalnih samouprava, što dovodi do brojnih nepravilnosti pre svega u raspisivanju ovih konkursa i netransparentnosti u raspodeli sredstava.“\nNaravno, na okruglom stolu su doneseni i zaključci, koji se tiču pre svega digitalne agende, formalizovanja rada Koordinacije nacionalnih saveta, konkretizacije odnosa između osnivača i medija, potrebe kontinuiranog usavršavanja novinara i urednika, kao i predlog da se u medijskim ustanovama ne primenjuje zakon o zabrani zapošljavanja.\nMeđu panelistima su bili i Nedim Sejdinović, predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine , Miroslav Keveždi, menadžer u kulturi i medijima, kao i Branislava Opranović, predstavnica EU Info centra a u debati su učestvovali predstavnici novinsko-izdavačkih ustanova i medijski eksperti.\nOznake:\tHlas ljudu, manjinski mediji i poglavlje 23


Ciljevi projekta ̶ Promocija koncepta održivog razvoja u marinama je visoko preporučljiva budući da je društvena zajednica postala svjesna potrebe za zaštitom i valorizacijom ovih područja kako bi se adekvatno sačuvala njihova prirodna ljepota i pomogla dugoročna održivost turističkih destinacija. Ovaj projekat razvija određene pristupe i strategije za bolje planiranje i upravljanje održivim razvojem u AD Marini Bar. Iako primjena ovog koncepta nije uvjek bila lak zadatak, činjenica je da se isti implementira u sve više marina kako bi se uveli ekološki standardi u svakodnevnom poslovanju i na taj način podigao nivo održivosti sistema u marinama. Ciljevi projekta su direktno povezani sa implementacijom određenih principa čime bi se potvrdilo da marina posjeduje sve neophodne kapacitete za ekološku održivost. Prema tome, nastoji se usaglašavanje nacionalnog regulativnog okvira za održivi razvoj u lukama, marinama i obalskim područjima sa njima odgovarajućim direktivama i programima Evropske Unije. Rezime ciljeva projekta obuhvata izradu planova i strategija za zadovoljavanje kriterijuma za program Plave zastavice, sertifikaciju za ISO 9001:2015 i ISO 14001:2015 standarde i implementaciju programa Zlatnog sidra u AD Marini Bar, čime se primjenjuje ekološki koncept u marini. Takođe, projektom su predviđene primjene i pojedinih novih tehnologija u marinama, kao što su: prevencija zagađenja akvatorijuma naftom sa plovila, preuzimanje otpadnih voda sa plovila, snabdijevanje plovila električnom energijom na svim komercijalnim vezovima, mjerenje buke u marini, upotreba biorazgradivih deterdženata za pranje plovila, ispitivanje emisije gasova sa plovila i upotreba alternativnih izvora energije kao što su fotonaponske ćelije i energija vjetra. Projektom su razmatrana pojedina pitanja vezano za sistem upravljanja životnom sredinom u marini.\nObavljene aktivnosti ̶ U razmatanom periodu, projektne aktivnosti su bile usmjerene na implementaciju i realizaciju pitanja sadržanih u naznačenim izlaznim rezultatima projekta. Tokom četvrtog šestomjesečnog perioda realizacije projekta ostvareno je sljedeće: Podnesena je prijava za drugu godinu pilot programa Plave zastavice za AD Marinu Bar; Pripremljena je dokumentacija za primjenu integrisanog sistema (ISO 9001:2015 – QMS i ISO 14001: 2015 - EMS standarda) u AD Marini Bar; Implementiran je sistem upravljanja zaštitom životne sredine (WP 6) u AD Marini Bar; Omogućena je primjena novih tehnika u pružanju usluga u AD Marini Bar (WP 7); Primijenjen je integralni model održivog razvoja u AD Marini Bar koji se odnosi na koncept upravljanja zaštitom životne sredine u marini; i Detaljno je razmatrana procjena životnog ciklusa opreme u marini sa nultom emisijom (WP 8). Shodno navedenom, SUST-MARINA projektni tim je realizovao planirane aktivnosti od kojih se posebno izdvajaju aktivnosti monitoringa kvaliteta vode u akvatorijumu i nivoa buke u marini, kao i publikovanje nove brošure projekta sa dostignutim rezultatima u prethodnim periodima realizacije istog. Objavljivanje knjige pod nazivom MARINE – Luke za mala plovila i nautički turizam: Održivi razvoj kroz projekat SUST-MARINA predstavlja veoma značajnu aktivnost u ovom periodu istraživanja. U ovoj knjizi sa 14 poglavlja posebno je razmatran sistem upravljanja zaštitom životne sredine u marinama (WP 6), primjena novih tehnika u pružanju usluga u marinama (WP 7) i održivi razvoj u marinama kroz koncept procjene životnog ciklusa opreme u marini sa nultom emisijom (WP 8).\nGlavni rezultat postignut u četvrtom šestomjesečnom periodu povezan je za praktičnu primjenu svih pitanja definisanih u prvom, drugom i trećem šestomjesečom periodu realizacije projekta u odnosu na pripremu dokumentacije za Integrisani sistem (ISO 9001:2015 – QMS i ISO 14001: 2015 - EMS standarde) i njegovu primjenu u AD Marini Bar, uspostavljanje sistema upravljanja zaštite životne sredine u marini (WP 6), primjenu novih tehnika u AD Marina Bar (WP 7) i razvoj modela održivog razvoja AD Marine Bar (WP 8). Svi predviđeni rezultati koji proizilaze iz radnih paketa projekta WP 6 i WP 7 su ostvareni, dok su dostignuti pojedini planirani rezultati iz radnog paketa WP 8. Ostvareni rezultati se prvenstveno odnose na uspostavljanje i primjenu sistema upravljanja zaštitom životne sredine u marini (WP 6), korišćenje novih tehnika u AD Marini Bar (WP 7) i razvoj modela održivog razvoja u marini u odnosu na procjenu životnog ciklusa opreme u marini sa nultom emisijom (WP 8).\nOčekivani rezultati projektnih aktivnosti kroz četvrti šestomjesečni period realizacije projekta su ostvareni i oni se mogu posebno specificirati kroz uspostavljanje sistema upravljanja zaštitom životne sredine u marini (WP 6), primjenu novih tehnika u AD Marini Bar (WP 7) i razvoj modela održivog razvoja u marini u odnosu na procjenu životnog ciklusa opreme u marini sa nultom emisijom (WP 8). Ovi rezultati su ostvareni u cilju zaštite životne sredine u AD Marini Bar kojom se detrminišu pojedinačni okviri održivog razvoja AD Marine Bar i proces sertifikacije marine u odnosu na program Plave zastavice, ISO – QMS i EMS standarde i dostizanje većeg nivoa imlementacije Zlatnih Sidara u AD Marini Bar.


Referendumska doktrina ništa dobro nije donijela Republici Srpskoj. Osim toga takva politika može znatno da naruši odnose Srpske i Srbije, jasan je Davidović. „Što se tiče Srbije, to njima može […]\n„Dosta je više Milorada isturati za sve, zato ga i krive za svaku glupost, a da vi gospodo uživate i da vas je bas briga. A onda kada se riješi […]\nKad god vidi mikrofon, Ivica Dačić uhvati se za njega. Ne ispušta se tek tako položaj vodećeg dvorskog klovna, koji svojim očajnim glasom i dosljednim falširanjem, zabavlja publiku lošeg ukusa. […]


VLASINA Ohrabrivanje žrtava da prijave nasilje nad ženama - InfoVranjske\nVLASINA Ohrabrivanje žrtava da prijave nasilje nad ženama\nNa Vlasinskom jezeru, u hotelu „Vlasina“, održan je trening za medijske profesionalce i profesionalke u Pčinjskom okrugu koji je trajao dva dana, 16. i 17. septembra 2016. godine sa temom „Ustani za žene čiji se glas više ne čuje – ka efikasnijem utvrđivanju bezbednosnih rizika u cilju sprečavanja femicida“.\nProjekat ima za cilj unapređenje podrške ženama sa iskustvom porodičnog i partnerskog nasilja u Pčinjskom okrugu kroz uspostavljanje rada SOS telefona u Vranju i pritisak na lokalne samouprave da preuzmu odgovornost u skladu sa Konvencijom Saveta Evrope o sprečavanju nasilja nad ženama i u porodici.\n– Nasilje nad ženama jedan je od osnovnih društvenih mehanizama kojima se žene prisiljavaju da budu u podređenoj poziciji u odnosu na muškarce.\nMi želimo da ohrabrimo sve žrtve koje trpe bilo kakav oblik nasilja da to prijave, jer je moguće izaći iz tog kruga – rekla je za portal Vranjske aktivistkinja Autonomnog ženskog centra iz Beograda Vedrana Lacmanović.\nO nasilju prema ženama na seminaru su govorile predstavnice SOS telefona Vranje.\nProjekat je realizovan u organizaciji Udruženja žena Peščanik iz Kruševca, Autonomnog ženskog centra iz Beograda i mreže Žene protiv nasilja.\nFinansiran je sredstvima Evropske unije.


Mladić iz Crne Gore uhapšen jer je pocijepao zastavu svoje zemlje 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n16.06.2021. / 21:19\nJedan osamnaestogodišnjak uhapšen je jer je pocijepao državnu zastavu ispred spomenika prvoborcu Mirku Lučiću u Sutorini.\nU događaju su učestvovale tri osobe, a iz tužilaštva su naveli da je druga osoba stariji maloljetnik (15) protiv kojeg će biti podnesena krivična prijava, treća osoba je mlađa od 14 godina i protiv njega ne može biti pokrenut krivični postupak.\nCrna Gora zastava hapšenje


Vlada u Hrvatskoj, izgleda, prebrodila krizu\nOpozicija u Hrvatskoj, okupljena oko socijaldemokrata, narodnjaka i doskorašnjeg koalicionog partnera vladajućeg HDZ-a, koalicijom MOST, za sada nije uspela da okonča krizu vlasti time što bi izazvala nove vanredne parlamentarne izbore, nakon raspada koalicije koja je činila Vladu.\nNajpre, hrvatski Sabor u četvrtak nije izglasao nepoverenje ministru finansija Zdravku Mamiću, pošto je pojedinačno glasanje svakog zastupnika okončano nerešenim rezultatom 75:75.\nDrama je nastavljena nakon što je dosadašnji predsednik Sabora, Božo Petrov iz Mosta podneo ostavku. "Za ovu krizu odgovoran je Andrej Plenković. Krizu koja udara na same temelje hrvatske države. Plenković štiti sve što se događalo u Agrokoru, a što je izazvalo potres u hrvatskom privredi i društvu”, rekao je Petrov. Prema njegovim rečima, “Plenković nema politički legitimitet da vodi vladu jer nema dovoljan broj zastupnika, i nema većinu.”\nVladajuća Hrvatska demokratska zajednica uspela je, međutim, da i nakon raspada koalicije sa Mostom prikupi većinu i izabere novog predsednika Sabora, Gordana Jandrokovića.\nNova je većina sastavljena je od 72 ranija zastupnika većine – HDZ-a i njihovih partnera, svih osam zastupnika nacionalnih manjina u Saboru i četvorice koji su HDZ-u prišli ovih dana.\nOpozicioni socijaldemokrati optužuju HDZ da im nova većina nije prava, već "sklepana". Ostaje otvoreno pitanje, poručuju oni, da li četvorica koja su prišla HDZ-u ovih dana podržavaju samo izbor novog predsednika Sabora, ili i opstanak Vlade Andreja Plenkovića.\nU dojučerašnjem HDZ-ovi partneru, koaliciji Most, ne mire se s činjenicom da je HDZ sakupio dovoljno glasova za izbor predsednika Sabora i hoće da ta većina izglasa i četiri ministra na pozicije koje su ostale upražnjenje nakon izlaska Mostovih ministara iz Vlade.\n"Kada već imamo tu saborsku većinu, stav kluba Mosta je da predsednik Vlade predloži četiri ministra iduće sedmice, kako bismo izabrali ministre u ministarstva, kako ne bismo na pauzu u radu dok su lokalni izbori otišli sa krnjom Vladom bez četiri ministra", kazao je Nikola Grmoja iz Mosta, a prenosi Radio Slobodna Evropa.\nI nevladina organizacija GONG traži da se pre lokalnih izbora zakazanih za 21. juna izaberu novi ministri, jer bi oni bili – kako Ustav nalaže – odgovorni Saboru, dok su u sadašnjoj situaciji državni sekretari koji privremeno vode ministarstva odgovorni samo premijeru.\nOpozicioni narodnjaci prikupljaju potpise za izglasavanje nepoverenja Plenkovićevoj Vladi. Ako sakupe potrebnih tridesetak potpisa, to će biti na dnevnom redu Sabora početkom juna, nakon dva kruga lokalnih izbora.


Šta sve može ruski protivraketni sistem S-300V4 - Sputnjik Srbija\n© Sputnik / Vladimir Astapkovič © Sputnik / Mihail Voskresenskiй\n14:22 12.09.2020 Preuzmite kraći link\nS-300V4 predstavlja noviju modifikaciju S-300V. Ova vozila se nalaze na šasiji sa gusenicama, što im omogućava veliku mobilnost i u otežanim terenskim uslovima, objasnio je vojni ekspert Jurij Ljamin za RT.\nProtivraketni sistem S-300\n„S-300V4 sistem ima jedinstvene karakteristike koje omogućavaju i protivvazdušnu i protivraketnu odbranu. Pritom je odličan i u borbi protiv svih raketa srednjeg dometa“, navodi se u materijalu Ministarstva odbrane.\nU časopisu „Vazdušno-kosmička sfera“ penzionisani general-pukovnik, doktor tehničkih nauka Aleksandar Luzan je pojasnio da je S-300V stvoren za nenuklearno uništavanje hipersoničnih bojevih glava balističkih projektila. Dok je S-300V4 sposoban da presretne balističke objekte koji lete brzinom većom od 12 maha. Takođe, u dometu od 380-400 kilometara može da se bori sa svim tipovima aerodinamičnih ciljeva, čak i onima koji su napravljeni po „stelt“ tehnologiji.\nKoncern „Almaz-Antaj“ koji je napravio S-300V4 navodi, da ovaj sistem može da pokrije teritoriju dva do tri puta veću u odnosu na sisteme ranije generacije, kao i da mu je povećan domet uništavanja ciljeva.\nOvaj sistem može da pokrije ogromne teritorije i udaljene delove Rusije, tako da nije potrebno trošiti dodatna sredstva na avione lovce. Pored toga, aktuelan je i za oružane snage svih većih država sveta, objasnio je Denisencev.\n„Almaz Antej“ na izložbi „Armija 2020“ predstavlja novitete vojne tehnike\nDenisencev smatra da na inostranom tržištu „Antej-400“ neće biti konkurencija S-400, jer im je isti proizvođač „Almaz-Antej“, kao i prodavac „Rosoboroneksport“.\nKako je sa svoje strane primetio Ljamin, S-300V4 nije toliko poznat stranoj publici kao što je „Trijumf“, mada ne isključuje mogućnost da će model koji je prikazan na forumu „Armija 2020“ imati svoje kupce.\nRusija, ruska vojska, S-300 raketni sistem, protivraketni sistemi


EU strahuje da ne bude poprište sukoba SAD-Rusija\nRuski nuklearni arsenal\nMinistri inostranih poslova Evropske Unije izrazili su u petak zabrinutost od širenja nuklearnog oružja nakon najave SAD da će se povući iz jednog o ključnih sporazuma o njegovom ograničavanju. Vašington optužuje Rusije da krši pomenuti ugovor.\nOčekuje se da će Trampova administracija u petak veče objaviti odluku o napuštanju sporazuma o raketama srednjeg dometa (INF), koji je potpisala sa Sovjetskim Savezom 1987. godine.\nDogovorom dve supersile zabranjena je proizvodnja, testiranje i razmeštanje krstarećih i balističkih raketa dometa između 500 i 5,500 kilometara.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku pozvala je obe strane da poštuju ugovor.\n„Mi definitivno ne želimo da naš kontinent postane bojište ili mesto na kome se druge supersile sukobljavaju. To pripada dalekoj istoriji“, kazala je Mogerini u Rumuniji.\nNemački ministar inostranih poslova Hajko Mas je rekao se pitanje razoružanja i njegove kontrole vrati u fokus međunarodne zajednice. “Bez sporazuma INF biće slabija bezbednost, ali treba da imamo u vidu da pomenuti ugovor krši ruska strana”.\nPentagon je prosledio informacije svojim saveznicima u NATO da je novi ruski raketni sistem 9M729 u suprotnosti sa sporazumom iz 1987. SAD smatraje da pomenuto oružje omogućava Rusiji da izvrši nuklearni napad na Evropu gotovo bez upozorenja.\nS druge strane, u Moskvi insistiraju da je domet njenog novog oružja manji od 500 kilometara.\nPredsednik SAD Donald Tramp je upozorio u oktobru da će njegova zemlja napustiti Sporazum zbog poteza Rusije. On je tada najavio da ako se Moskva ne promeni stav, SAD će započeti 2. februara započeti šestomesečni proces napuštanja ovog nuklearnog pakta.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg je izjavio prošle sedmice da tokom susreta njenog predstavnika sa ambasadorima članica Severnoatlantske alijanse nije pokazala spremnost da se pridržava ugovora.\nEvropska Unija želi da izbegne ponavljanje raketne krize iz 1980-ih. NATO je odlučio 1983. da razmesti na starom kontinentu američke krstareće i balističke rakete "Peršing 2" zbog zastoja u pregovorima sa Moskvom oko stacioniranja njenih raketa "SS-20" u istočnoj Evropi.\nSAD se spremaju da napuste Sporazum o projektilima sa Rusijom


► Belgijska policija uhapsila dve osobe zbog korupcije u fudbalu\n"Drugi talas pretresa prati prvu operaciju, izvedenu prošlog aprila u sedištu fudbalskog kluba Anderleht i Fudbalskog saveza Belgije. Činjenice uključuju pranje novca i primanje mita vezano za transfere fudbalera", navelo je tužilaštvo, koje nije imenovalo uhapšenog.\nKlubovi Premijer lige predložiće smanjenje plate fudbalerima\nKlubovi engleske Premijer lige predložiće svojim fudbalerima smanjenje plate od 30 odsto kako bi se sačuvala zaposlenost, nakon što je objavljeno da se sezona neće nastaviti dok ne bude...\nU Belgiji više od 1.000 ljudi umrlo od posledica COVID19\nViše od 1.000 ljudi do sada je umrlo u Belgiji od posledica COVID19.\nU Belgiji 12-godišnja devojčica umrla od posledica koronavirusa\nBelgijske vlasti saopštile su danas da je od posledica koronavirusa umrla 12-godišnja devojčica, do sada najmlađa među više od 700 žrtava epidemije u toj zemlji.


O Nama | Kent Jagodina\nVelikoprodaja sredstava i opreme\nStr Kent u ulici Braće Radulović 8 je počeo sa radom 20.02.2018. godine kada smo krenuli sa poslovima profesionalnog upravljanja, tekućeg održavanja kao i održavanja higijene u zgradama. Vlasnik Str Kent je Avramović Boban koji je istovremeno i profesionalni upravnik sa licencom broj 561 od 23.02.2018 godine izdatom od privredne komore Srbije.\nDana 07.06.2018. godine krećemo sa velikoprodajom profesionalnih sredstava i opreme za čišćenje koju i upotrebljavamo kod održavanja higijene kako u zgradama tako i u poslovnim objektima i privatnim stanovima i kućama koje čistimo.\nU našoj velikoprodaji možete nabaviti široku lepezu profesionalnim sredstava za univerzalno čišćenje renomiranih inostranih firmi.\nObezbedili smo profesionalne mašine Nemačke marke Sprintus i sa njima smo počeli dubinsko pranje mebl nameštaja, auta kao i tepiha. Za sve te usluge dolazimo na licu mesta da obavimo, a po tepihe dolazimo i vraćamo ih posle dubinskog pranja.\nMašinski peremo tvrde podove singl disk mašinom marke Hercules.\nOd 2004. godine u selima Siokovcu i Deonici radimo sa dobro snamdevenim maloprodajnim objektom prehrambenih proizvoda kao i novootvorenom poljoprivrednom apotekom.\n© Copyright 2018 Kent - All Rights reserved | Created by LP


Afrika bez aviona i džipa : Nadlanu.com\nAfrika bez aviona i džipa\nObjavljeno 21. jan 2010. / 10:37:14\nFeničani su je smatrali kontinentom prašine (afar), Grci su je zvali zemljom bez hlada (aphrike), a Latini sunčano (aprica). Afriku danas najčešće predstavljaju samo kao “crni kontinent”. Da li je Afrika, ipak, nešto više od “crnog kontinenta” pokušali smo da saznamo od Lazara Pašćanovića, koji sa Markom Đedovićem i Urošem Krčadincem više od jednog meseca pokušava da otkrije neku drugu Afriku.\n- Onaj ko od Afrike očekuje nešto divlje ili primitivno, verovatno će biti jako iznenađen. Mada, s druge strane, ljudi obično vide samo ono što očekuju da će videti - kaže Lazar u razgovoru za portal Nadlanu.\nTrenuto su u Keniji, a na put su krenuli 6. decembra 2009. godine. Kad ne putuju, Lazar je inženjer elektrotehnike i informatike, Uroš je postdiplomac na studijama informatike, a Marko studira matematiku.\nNe putuju avionom, uz sebe ne nose mnogo novca, hrane se na ulici najčešće gde i lokalno stanovništvo, spavaju u kućama prijatelja koje upoznaju preko Interneta. Novu godinu su proslavili s rumunskim telohraniteljima iz Ujedinjenih nacija, a uspeli su i da od poglavice iz plemena Masai nauče kako se koriste luk i strela...\nPutuju autobusom i brodom kad je potrebo. Prošli su kroz Bugarsku, zadržali se kratko u Turskoj, Siriji, Jordanu da bi stigli u Egipat, Sudan i Keniju.\nTehničke pripreme za put u Afriku trajale su oko dva meseca, a realno pripemanje puta koje se svodilo na čitanje literature i traženje kontakata trajalo je oko godinu dana. Na pitanje bez čega se nikako ne sme krenuti na jedan ovakav put Lazar nam kaže - Iskreno, nemam pojma.\n- Najvažnije je raspitati se o viznim režimima za građane Srbije, jer je on nešto drugačiji nego za državljane ostalih zemalja. Čisto da se izbegnu neprijatna iznenađenja.\nPri izboru mesta koja će posetiti Lazar, Marko i Uroš, rukovode se pre svega zanimljivim ljudima.\n- Posećujemo uglavnom ona mesta u kojima smo uspeli da pronađemo zanimljive ljude, sa kojima nam je delovalo da ćemo imati o čemu da razgovaramo. Tražili smo ih preko Interneta.\nLazar priča da oni koji ga dobro poznaju nisu bili iznenađeni njegovom namerom da putuje u Afriku, dok su drugi stalo postavljali pitanje zašto?\n- Na to pitanje nije moguće odgovoriti sa dve rečenice. Zato sam se trudio da izbegnem tu temu - kratko kaže Lazar.\nJEFTINIJE OD SRBIJE, NAJVEĆI TROŠAK VIZE\nCeo budžet za putovanje od tri meseca računali su na oko 1.500 evra, ali moguće je da će ga, kako Lazar priznaje, malo prekoračiti.\n- Afrika nije nešto posebno skupa, posebno zato što mi uglavnom ne plaćamo smeštaj. Spavamo kod ljudi koji nude gostoprimstvo preko Interneta. Najveći troškovi su vize (koštaju oko 100 dolara). Kada smo prinuđeni da tražimo hotelski smeštaj, to su obično najjeftiniji hoteli. Noćenje nismo nigde platili više od tri ili četiri evra. Cene hrane variraju, ali čak i tamo gde je najskuplja i dalje je jeftinija nego u Srbiji.\nLazar nam otkriva da se, kad je u pitanju ishrana, uglavnom oslanjaju na uličnu hranu i da po pravilu, uvek kupuju tamo gde je gužva, jer to sigurno znači da je hrana dobra.\n- U Sudanu smo najviše jeli pasulj, u Egiptu košeri, to je jelo od pirinča, luka, rezanaca, leblebija, sa nekim sosevima i začinima. Pili smo sok od šećerne trske, čaša ovog soka košta oko 10 dinara.\nHigijena je, kako saznajuemo od Lazra dobra, dok je nešto prljavije, kao što se može i očekivati, u okolini pijaca.\n- Gradovi su generalno čisti. U Sudanu je najveći problem prašina iz pustinje, koja vam odmah isprlja svu odeću.\nNE MOŽEŠ JE UPOZNATI IZ DŽIPA\nAfrika je kontinent o kojem je Rastko Petrović u prvim decenijama 20. veka pisao "bez pretenzija, bez ambicija, jedino da bih sačuvao svoju viziju o svetu večitog detinjstva”. Koliko se taj deo sveta Rastkovog večitog detinjstva promenio pitamo Lazara?\n- Trudili smo se da na put krenemo bez predrasuda, tačnije, sa predubeđenjem da su sve priče o Africi uglavnom pogrešne. Priznajem da mi nije bilo sasvim svejedno, jer ljudi svašta govore. Srećom, ispostavilo se da su to, uglavnom gluposti. Meštani su krajnje gostoljubivi i gotovo svuda nas primaju kao svoje.\nLazar naglašava da je interesantno da belci koji žive u Africi "vrte istu ploču kao i belci van Afrike" i pričaju da je u Africi prljavo, opasno, strašno.\nGDE ĆE IM DUŠA, NE MOGU VIŠE DA ĆUTIM: Tanji Savić…\n- Shvatili smo da ti belci u Africi nemaju nikakav kontakt sa stanovništvom. Voze se okolo u džipovima, žive u vilama sa visokim obezbeđenjem i nisu u kontaktu sa Afrikancima, pa imaju jednu neverovatno iskrivljenu sliku zemlje u kojoj žive. Naravno, ima izuzetaka, ali generalno je tako. Zato uopšte ne treba verovati pričama. U tome je i jedna od ideja putovanja, otići i lično proveriti kako svet izgleda.\nLepi trenuci tokom putovanja uglavnom se svode na kontakte s ljudima, a kako Lazar kaže, namera je ovog puta bila da se zaobiđu turističke atrakcije.\n- Suština je u razgovorima sa ljudima. Da saznamo kako žive, šta misle, šta žele od života, kao i da im kažemo šta mi sami mislimo o svemu tome. Možda nam se zato ljudi tako prirodno otvaraju i puštaju nas u svoje živote.\nZAŠTO OBAMA KRITIKUJE KENIJU?\nBivša Jugoslavija poznata je među nešto starijim žiteljima Egipta i Sudana po Josipu Brozu Titu. Lazar kaže da Tito ove ljude podseća na neka dobra stara vremena, kad su oni bili mladi... Mlađe stanovništvo Afrike izgleda da, ipak, više veruje televizijskim zvezdama, Bin Ladenu, ili Isusu Hristu.\nČinjenica da je aktuelni predsednik Sjedinjenih Američkih Država Barak Obama jednim delom i Kenijac, kako nam priča Lazar, ne dotiče previše prosečnog stanovnika Kenije.\n- Nema ponosa i kritike na Obamin račun, ali ima kritike u drugom smeru. Kenijci kažu da Obama, otkako je postao predsednik stalno kritikuje Keniju. Neki misle da je to zato što se, na neki način, stidi svog porekla i želi da pokaže da je nepristrasan, da nema nikakva osećanja prema Keniji. Velike Obamine slike, ipak, se mogu videti u gradskim autobusima isto kao i slike Isusa, Bin Ladena, televizijskih zvezda.\nIz ugla prosečnog Evropljanina zanimljivo je da su ljudi u severnoj Africi duboko religiozni. Teško im je da razumeju, na primer, pojam ateizma.\n- Stanovništvo Kenije je nešto opuštenije kad je u pitanju vera, ali i dalje je prilično religioznije od ljudi u Srbiji. Religija se u Africi, kao i svuda u svetu, malo razume i mnogo zloupotrebljava, političari je koriste kako bi ostvarili sopstvene sebične ciljeve, ali i ni na Balkanu nije drugačije.\nKad je u pitanju bezbednost Lazar nam priznaje da je sigurno da bi ženi na jednom ovakvom putovanju bilo teže, ako bi putovala sama, ali i naglašava da je severni deo Afrike bezbedan, dok u ostalim delovima ima znato više kriminala nego u Srbiji.\nSRBIJA I AFRIKA\n- Narodi koje smo dosad upoznali imaju dosta sličnosti sa Srbima. Pre svega kad je u pitanju kolonijalna prošlost, kod njih turska, arapska, engleska, kod nas uglavnom turska ili austro-ugarska. Tu je i problem nacionalnog identiteta koji nije do kraja formiran, i koji se, kao i kod nas, često gradi na vrlo pogrešnim osnovama. Sličnost je i katka demokratska tradicija. Srbi kao i mnogi Afrikanci još uvek nisu do kraja shvatili kako se koristi parlament. Problem je i duga istorija etničkih sukoba, korumpirani političari koji raspiruju pomenute sukobe i čak pričaju iste priče kao i političari u Srbiji. Velika pitanja su nezaposlenost i ekonomski problemi, a sve to, naravno, utiče na mentalitet i pogled na svet - navodi Lazar.\nDomaćini, kako saznajemo, nisu preterano zahtevni. Ne morate se bojati da ćete nekim potezima posebno uvrediti domaćine, a predmet sukoba mogu, kao i u Srbiji, da budu bezazlene sitnice.\n- Nekad se ljudi uvrede ako ste njihov gost, a pokušate nešto da platite. Slično kao i kod nas. Afrika je mnogo modernija nego što mnogi ljudi veruju. Centar Najrobija, na primer, izgleda kao centar Londona.\nVreme skupljanja oko tradicionalne vatre ili totema u Africi postaje predmet prošlosti i tradicije. Prosečan stanovnik Egipta, Sudana i Kenije, kako priča Lazar, spremniji je da se okupi oko televizijskih novela.\n- Svako domaćinstvo ima televiziju i ne samo u većim gradovima, nego i u manjim selima. Njihove vesti su po uzoru na BBC ili CCN, a mnogo se, kako smo primetili, gledaju i filmovi i meksičke serije. Jedino neka plemena, koja žive tradicionalnim načinom života, nemaju televizore. U svakom većem gradu (pa čak i u mnogim manjim) postoji Internet kafe, što nam omogućava da pišemo blog na sajtu Klub putnika Srbije.\nViše detalja o putu tokom kojeg Lazar, Marko i Uroš otkrivaju Afriku koja je nepoznata turističkim brošurama možete pročitati na njihovom blogu, a možda vam naši putnici, ako rešite neki od njihovih zadataka iz Afrike, donesu i neki mali poklon ...\nFotografija: Blog Klub putnika Srbije\nPREVENCIJA KORONAVIRUSA: U Salcburgu zabranjena upotreba lepeza\nSAMO ZA ONE SA DUBOKIM DŽEPOM: Kupovina državljanstva novi trend među bogatašima\nAMBICIOZAN PROJEKAT: Ukrajina prodaje svoje stare zatvore\nGRADILIŠTE NA GRADILIŠTU: Restauracija orgulja u Notr Damu trajaće četiri godine


Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca\nNaslov komentara: Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca Wed Dec 17, 2008 9:18 pm\nDoček na Aerodromu u Sarajevu • Razočarana sam što su preostala trojica iz ove grupe ostala u Gvantanamu, kaže Dizdarević...\nNakon skoro sedam godina torture koju su preživjeli u zloglasnom američkom zatvoru Gvantanamo, trojica od ukupno šest članova takozvane alžirske grupe - Muhamed Nešle, Ait Idir Mustafa i Boudela Hadž - jučer su prebačena u Sarajevo i puštena na slobodu\nNa Sarajevskom aerodromu jučer u 17.15 sati, kada je trebao sletjeti avion s Alžircima, okupila se njihova rodbina i prijatelji. Čekali su u nevjerici. Avion je kasnio 50 minuta.\nPred aerodromom je bila i supruga Boudele Hadža, Nađa Dizdarević sa sinom Abdulazizom te uplakanim kćerkama Iman i Nur, koja i ne zna lik svog oca.\n- Živjela sam za dan kada ću ih vidjeti na slobodi. No, tužna sam i razočarana time što su preostala trojica iz ove grupe ostala u Gvantanamu i što BiH nije ništa učinila za njihov spas - rekla je Dizdarević, dodajući kako njoj dovoljno govori činjenica da je Zlatko Lagumdžija prvi znao za povratak trojice Alžiraca.\nPo slijetanju na Sarajevski aerodrom, uz velike mjere sigurnosti, Muhamed Nešle, Ait Idir Mustafa i Boudela Hadž sa pet blindiranih kombija izvezeni su direktno s aerodromske piste.\nUz ulicu kojom su prošli stajalo je tridesetak muslimana(edit by Dina) koji su ih pozdravili tekbirima, dok su Nađina djeca neumorno pokušavala u vozilima raspoznati Boudelin lik. Ali, uzalud, jer se kroz zatamnjena stakla nije dalo raspoznati ništa.\nUbrzo se saznalo da su Alžirci prebačeni u sjedište Agencije za istrage i zaštitu (SIPA), gdje su se za nepunih 15 minuta ponovo skupili članovi porodice i prijatelji u nadi da će to konačno biti mjesto odakle će njihovi bližnji kročiti na slobodu. Nakon informativnog razgovora, odnosno utvrđivanja njihovog identiteta, ponovo su blindiranim vozilima prebačeni na adrese svojih supruga i prijatelja.\nBiH mora prihvatiti još dvojicu\nAdvokat "alžirske grupe" sinoć je u telefonskoj izjavi novinarima kazao da je dan povratka ove trojice Alžiraca u BiH historijski, jer je riječ o prvom puštanju iz Gvantanama osoba koje je oslobodio civilni sud.\nNaglasio je da se mora učiniti više kako bi se kroz kontakte između vlasti BiH i SAD osigurao što skoriji povratak i još dvojice Alžiraca, Sabera Labara i Lahdara Bumedina, za koje je Federalni sud također potvrdio da nema razloga da se nalaze u Gvantanamu. Dodao je kako je jedino objašnjenje što ovaj dvojac nije prebačen u BiH to što više nisu državljani naše zemlje. No, Kirš je naglasio kako su "bh. vlasti, da su htjele, to pitanje mogle riješiti za nekoliko sekundi, jer prema rezolucijama Vijeća Evrope, postoji obaveza zemalja da se pomogne u povratku ne samo državljanima nego i rezidentima".\nNaslov komentara: Re: Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca Wed Dec 17, 2008 9:22 pm\nAit Idr : Plakali smo od sreće svi zajedno\nPrvu izjavu nakon sedam godina zatočeništva Alžirac Ait Idr Mustafa sinoć je ekskluzivno dao "Dnevnom avazu". - Pokušajte zamisliti koliku radost osjećam. Bio sam skoro sedam godina na kraju svijeta, na najgorem mjestu na svijetu. To se ne može opisati - kazao nam je Ait Idr Mustafa. Kod kuće su ga sinoć sa suzama dočekali supruga i djeca. - Plakali smo od sreće svi zajedno. Zamislite kako je to. Bilo bi teško i da je čovjek nešto uradio, ali je posebno teško kada je čovjek potpuno nevin - govori Mustafa.\nKaže nam da je u dobrom zdravstvenom stanju, ali malo umoran od puta.\nMustafina supruga Sabiha Delić i njihova djeca sve vrijeme su htjeli ostaviti za sebe, nakon njegovog povratka kući. Sabiha do posljednjeg momenta nije bila potpuno sigurna da će supruga ponovo vidjeti. Nije, kazala nam je neposredno pred slijetanje aviona sa bh. državljanima u Sarajevo, mogla ni zamisliti kako će taj susret izgledati.\nEkipa "Dnevnog avaza" tokom jučerašnjeg dana bila je u stalnom kontaktu s porodicama Alžiraca, koje su do samog momenta susreta s nevjericom slušale informacije o njihovom oslobađanju.\nNakon rutinskog postupka utvrđivanja identiteta u Agenciji za istrage i zaštitu BiH, Boudela Hadž, Ait Idr Mustafa i Muhamed Nešle daleko od očiju novinara otišli su svojim kućama, suprugama i djeci.\nEmina Planja cijeli jučerašnji dan s nevjericom je iščekivala informacije o dolasku svog muža Boudele Hadža i dočekala ga je kod kuće u sarajevskom prigradskom naselju Butile.\nS Hadžom je, kako saznajemo, došao i Muhamed Nešle, čija je porodica u Alžiru. No, kako je našoj ekipi sinoć rekla Planja, njihova jedina želja je da se odmore od svega te nisu željeli pažnju javnosti i medija.\nMinistarstvo sigurnosti BiH ranije je svu trojicu Alžiraca koji su se sinoć vratili u Sarajevo proglasilo opasnim po nacionalni interes naše države. Prema nezvaničnim informacijama, u narednom periodu i u skladu s takvom kvalifikacijom sigurnosne agencije nadzirat će kretanje i djelovanje ove trojke.\nSletjela "živa optužnica"\nZlatko Lagumdžija nema razloga da se raduje povratku "alžirske grupe" u BiH. Od početka do kraja njihove golgote slučaj izručenja petorice državljana BiH arapskog porijekla američkim vlastima svjedoči o moralnom i političkom sunovratu predsjednika SDP-a.\nSud u Vašingtonu 21. novembra ove godine odlučio je da su Alžirci nelegalno držani u Gvantanamu i naredio je njihovo oslobađanje.\nIstovremeno, u junu ove godine Tužilaštvo Kantona Sarajevo donijelo je naredbu o provođenju istrage protiv nekadašnjeg predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Zlatka Lagumdžije, nekadašnjeg zamjenika ministra unutrašnjih poslova Federacije BiH Tomislava Limova i nekoliko radnika ovog ministarstva i Centralnog zatvora Sarajevo, zbog sumnje da su protivpravno isporučili građane BiH vlastima SAD u vojnu bazu Gvantanamo.\nU vrijeme izručenja Lagumdžija je u intervjuu za jedan sedmičnik izjavio da mu je "savjest mirna i da je sve urađeno po zakonu". Čak je, onako osorno i bezdušno, ustvrdio da ne bi mirno spavao da "Alžirci" nisu otišli u Gvantanamo, a da se dobro osjeća jer su oni upravo tamo završili.\nDanas, međutim, kada je svima postalo jasno da su nevini ljudi godinama ležali u zatvorima, Lagumdžija tvrdi da nema veze s izručenjem i da je osobno participirao u njihovom oslobađanju, što samo potvrđuje o kakvoj se dvoličnoj i beskrupuloznoj ličnosti radi.\nBit će zanimljivo vidjeti kakve će finansijske i sudske posljedice imati povratak Alžiraca u Sarajevo. Izvjesno je, naime, da će država morati nadoknaditi štetu koja je napravljena nelegalnim izručenjem.\nTakođer, izvjesno je da ni Lagumdžija neće moći izbjeći zakonsku odgovornost. Već pokrenuta istraga Kantonalnog tužilaštva Sarajevo nije završena, a Alžirci s oslobađajućom presudom iz SAD donose i nove optužujuće dokaze o kriminalnoj ulozi bivšeg vođe Alijanse za potjere.\nNaslov komentara: Re: Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca Thu Dec 18, 2008 12:22 am\nko je to izgubio savjest pa da je Lagumdžija nađe i ima hmm\nNaslov komentara: Re: Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca Fri Dec 26, 2008 12:56 am\nNur, koja i ne zna lik svog oca.\nLjepotica mala ,dusa moja najsladja. Konacno je i ona vidjela svoga baba mashAllah.\nNaslov komentara: Re: Nur čekala da prvi put vidi lik svog oca


Magazinović istrajan u borbi za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe - Istinomjer\nMagazinović istrajan u borbi za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe\nIako su mnoge zemlje na određeni način uspjele urediti pitanje upotrebe kanabisa u medicinske svrhe, u Bosni i Hercegovini nema naznaka da će ono uskoro biti riješeno. Komplikovan sistem i nedostatak političke volje svakako utiču na sporo odvijanje ovog procesa iako su mnogi bolesni građani/ke primorani/e da, uprkos bolesti s kojom se suočavaju, nabavljaju kanabis na crnom tržištu, čime se izlažu dodatnom riziku i stresu.\nFOTO: The Sun Newspapers\nU augustu 2019. godine, zastupnik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PD PSBiH) Saša Magazinović uputio je poslaničko pitanje Ministarstvu civilnih posla BiH u vezi sa stavom ovog ministarstva povodom legalizacije kanabisa u medicinske svrhe, kao i šta je do tada bilo učinjeno po tom pitanju te da li se može očekivati bilo kakav pomak kada je riječ o ovoj temi.\nMagazinović je u poslaničkom pitanju naveo da je razlog njegovog obraćanja ovom ministarstvu vijest da su se udruženja teško oboljelih građana BiH obratila javnosti vezano za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe, što je ujedno i preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koju je usvojio i Evropski parlament. U obrazloženju svog poslaničkog pitanja, Magazinović je naveo i neke od primjera evropskih država koje su na različite načine uredile ovo pitanje.\nPreuzeto s Facebook profila Saše Magazinovića\nNekoliko dana kasnije, Magazinović je najavio da pokreće inicijativu za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe te dodao da su “u našoj državi od oboljelih napravili kriminalce i krijumčare, jer ulje kanabisa nabavljaju iz drugih zemalja gdje je to legalno, svjesni da im država neće pomoći”, kao i da “na taj način država podstiče rast crnog tržišta”.\nMagazinović je tada na pres-konferenciji, na kojoj su učestvovali i predstavnici nekoliko udruženja teško oboljelih građana/ki BiH, pozvao nadležne institucije da poduzmu odgovarajuće aktivnosti na legalizaciji kanabisa u medicinske svrhe.\nOvo nije priča o tome kada ćemo imati tu mogućnost, jer ćemo je imati, ali je priča o životu i smrti ljudi koji su trenutno oboljeli. Oboljeli građani u BiH su od strane države napravljeni kriminalcima, krijumčarima, ljudima koji krše zakone iz razloga što ulje kanabisa nabavljaju u zemljama okruženja gdje je to sasvim legalno, boreći se za svoje živote, svjesni da im to njihova država nije omogućila. (…) Da li treba da počnemo govoriti imena političara koji koriste ulje kanabisa da se liječe, da li treba da govorimo o imenima policajaca, inspektora, vjerskih službenika, javnih ličnosti, poznatih doktora, pa da ih dovedemo u nezgodnu situaciju da se pokrenu, da to omoguće i svima ostalima, ali na legalan način.\nSaša Magazinović, 9.9.2019.\nI predsjednica Farmaceutske komore Federacije BiH Zahida Binakaj istakla je “da su prije dvije i po godine shvatili da veliki broj pacijenata dolazi i pita da li će BiH pokrenuti inicijativu legalizacije kanabisa u medicinske svrhe, te da su tada zvanično pokrenuli inicijativu legalizacije kanabisa na nivou države BiH”. Dodala je i da još uvijek “nema dovoljno svijesti i savjesti da se prihvati ta odluka i da se brzim koracima krene u izmjenu zakona koji regulira promet narkotičkim sredstvima na teritoriji BiH”.\nPojasnila je da taj postupak legalizacije ima dva koraka – u prvom koraku je ministar civilnih poslova BiH pozvao više od 50 stručnjaka iz različitih oblasti, koji su pravili procjenu da li uopće za građane BiH treba omogućiti kanabis kao sredstvo koje bi ublažilo ili izliječilo pojedina patološka stanja. Po njenim riječima, zajednička odluka svih tih stručnjaka je bila da građanima BiH legalno treba omogućiti kanabis preko zdravstvenog sistema, preko kontrole državnih institucija, jer se radi o narkotičkom sredstvu. Dodala je da je uslijedio i drugi korak, koji se najviše tiče Ministarstva sigurnosti BiH, jer na nivou države BiH postoji Zakon o prometu narkotičkim sredstvima, onih koji su zabranjeni i onih koji su dozvoljeni. “Kanabis se nije našao još uvijek na listi dozvoljenih, u strogo kontrolisane medicinske svrhe. Shvatili smo da je izmjena zakona relativno spora stvar, pa smo ponudili rješenje koje bi bilo ‘bajpas’, da ministar civilnih poslova, dok se ne izvrši izmjena zakona, odlukom dozvoli korištenje kanabisa u strogo kontrolisane medicinske svrhe – kazala je Binakaj, napomenuvši da ta odluke još uvijek nije prihvaćena. Kazala je da su pripremili i izmjene zakona koji definira promet narkotičkim sredstvima, „tako da praktično ljudi koji odlučuju u Vijeću ministara i parlamentu imaju kompletno pripremljene procedure koje su usaglašene s evropskim direktivama, sa susjednim zemljama koje već imaju pozitivna iskustva sa korištenjem kanabisa za različita patološka stanja“.\nZahida Binakaj za Radio Sarajevo, 9.9.2019.\nPrvi korak ka legalizaciji kanabisa u medicinske svrhe od Vijeća ministara BiH učinjen je u septembru 2020. godine, kada je donesena odluka o imenovanju članove Komisije za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, no dalje aktivnosti nisu zabilježene.\nPodsjećamo, borba za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe u BiH traje već duži niz godina, no nažalost, još uvijek nije došlo do izmjene zakonskih regulativa kojima bi se omogućilo pacijentima s hroničnim i teškim oboljenjima da koriste kanabis u medicinske svrhe, a jedna od prepreka na ovom putu je, prema Magazinovićevim riječima, i pogrešno prevedena preporuka Svjetske zdravstvene organizacije gdje je termin “in medical purposes” preveden “u svrhe medicinskog istraživanja”, umjesto “u medicinske svrhe”.\nI početkom 2021. godine, Magazinović je u obraćanju predsjedavajućem Vijeća ministara BiH Zoranu Tegeltiji još jednom pozvao na legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe, istaknuvši tom prilikom da se ovome niko ne protivi te da je nužno ovo učiniti što prije s obzirom na činjenicu da su građani/ke primorani/e nabavljati kanabis na crnom tržištu, od čega korist imaju samo dileri.\nNedugo zatim, Magazinović je bio gost emisije “Federacija danas” na Federalnoj televiziji, gdje je istakao kako je ovu temu izabrao “kao prioritet svog djelovanja u ovom mandatnom periodu” te da je, iako ne postoji protivljenje stranaka koje sudjeluju u vlasti, “hronični nerad zahvatio sve u institucijama”, što je razlog zbog kojeg je ova važna tema i dalje na čekanju.\nOno što se danas dešava jeste da dileri liječe ljude umjesto ljekara. Među tim dilerima ima jako puno prevaranata koji ljudima prodaju svašta, ali ne i ulje kanabisa. Dakle, bilo je slučajeva motorno ulje čak da se prodaje ljudima za cijenu ulja kanabisa. To je izuzetno skupo na crnom tržištu, a nije toliko skupo i nije toliko nedokučivo za kupiti u zemljama gdje se to kupuje na ljekarski recept. Ono o čemu ja razmišljam kada se bavim nekom temom jeste krajnji korisnik, a to je građanin. Mene ne interesuju toliko ekonomski benfiti, iako oni postoje i neupitni su. Zamislite nešto što se prodaje na crnom tržištu sad je na legalnom tržištu, pa naravno da je ekonomski benfit veliki, ali mene u ovom trenutku interesuju zdravlje i to da ono što danas rade dileri se prestane dešavati i da to rade zvanične institucije.\nSaša Magazinović, 13.1.2021.\nU maju 2021. godine, Magazinović je obavijestio javnost da je održao sastanak s predsjedavajućim Vijeća ministara BiH te poručio kako su “korak bliže ka rješenju” legalizacije kanabisa u medicinske svrhe.\nMožemo očekivati u narednom periodu, nadam se relativno kratkom, izradu zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotreba opojnih droga. Primarni cilj je da omogući legalno korištenje kanabisa u medicinske svrhe u BiH.\nSaša Magazinović, 5.5.2021.\nPočetkom juna, saopćeno je da je Vijeće ministara BiH jednoglasno donijelo odluku o konačnom popunjavanju Komisije za suzbijanje zlouporabe opojnih droga, koja će uskoro predstaviti nacrt zakona. U izjavi za Dnevni avaz, Magazinović je istakao kako će u narednom periodu “biti izrađene izmjene i dopune Zakona o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, gdje će ovo pitanje biti usaglašeno i formulirano kako bi konačno ljudi u BiH, kao i u drugim državama, mogli legalno koristiti ulje kanabisa u svrhu liječenja”.\nKako se do kraja jula 2021. godine u javnosti nisu pojavile informacije o daljim aktivnostima kada je u pitanju legalizacija kanabisa u medicinske svrhe, oglasio se i Magazinović s pitanjem kada će biti održana sjednica Komisije za suzbijanje opojnih droga te izrazio nezadovoljstvo zbog sporog odvijanja ovog procesa.\nSituacija se nije promijenila ni mjesec kasnije te je Magazinović još jednom ukazao na zastoj ovog procesa.\nGDJE SMO SA LEGALIZACIJOM KANABISA U MEDICINSKE SVRHE?\nKrajem maja Vijeće ministara je donijelo odluku o dopuni sastava Komisije za suzbijanje opojnih droga. Predsjedavajući Tegeltija je ispunio obećanje.\n2 mjeseca se čekalo da pošalju odluku na objavu u Službene novine. Kažu mi da je do ministarstva sigurnosti…\nDo danas konstitutivna sjednica Komisije nije sazvana. To je posao ministrice civilnih poslova Ankice Gudeljević.\nSaša Magazinović, 30.8.2021.\nPredsjednik udruženja “KanaBiH” Irfan Ribić, u izjavi za Fokus, ističe da je proteklih godina razgovarao s brojnim političarima u našoj zemlji, da su svi dali deklarativnu podršku ideji da oboljelima u BiH ulje kanabisa bude dostupno na legalan način, ali da suštinski ništa konkretno nije urađeno.\nUprkos svemu, ja se nadam da će se shvatiti ozbiljnost ovog problema jer i podaci Udruženja govore da je veliki broj ljudi u BiH koji se ilegalno liječe uljem kanabisa koji je moguće naći na crnom tržištu uz visoke cijene. Osim što bi se legalizacijom uvela kontrola cijena i spriječio šverc ovog lijeka, ono što je još važnije, uvela bi se kontrola kvaliteta tog lijeka, jer ljudima se sad u nekim slučajevima, kako čujem, prodaju razne smjese koje predstavljaju kao ulje kanabisa.\nIrfan Ribić, 15.6.2021.\nIako se u Bosni i Hercegovini godinama priča o legalizaciji kanabisa u medicinske svrhe, jasno je da značajnijih pomaka na izmjeni zakonskih rješenja koja bi omogućila da se kanabis može legalno koristiti u našoj zemlji nema. I dok su mnoge evropske i svjetske zemlje legalizirale upotrebu kanabisa, čime su građanima/kama koji pate od teških bolesti olakšali liječenje, teško oboljeli u BiH, pored tereta bolesti s kojom su suočeni, primorani su i da krše zakon te nabavljaju lijekove na bazi kanabisa, koji su sumnjivog kvaliteta, na crnom tržištu od ilegalnih dilera, te time sebe izlažu dodatnom riziku i stresu.\nShodno svim navedenim činjenicama, Istinomjer dugogodišnje zalaganje, poduzete aktivnosti i stav zastupnika u PD PSBiH Saše Magazinovića u cilju borbe za legalizaciju kanabisa u medicinske svrhe ocjenjuje dosljednim. Istinomjer će pratiti kako će se dalje razvijati situacija u vezi s legalizacijom kanabisa u medicinske svrhe.\nUpućena inicijativa za obavezan ljekarski pregled za izabrane i imenovane zvaničnike BiH\nPonovo rasprava o “zajedničkim institucijama” BiH\nPolitički akteri na svim nivoima vlasti bili su “gosti” Istinomjera i protekle sedmice\nIzmjene zakona kojima bi se “spriječila mogućnost blokade izbora” upućene u parlamentarnu proceduru


Ponedjeljak, 12 Februar 2018 14:20\n"Otvorili smo mnoga pitanja, u mnogim stvarima se nismo složili, neke teme smo približili, a ono što je najvažnije je što smo dogovorli da se i dalje sastajemo i razgovaramo", poručila je Kolinda nakon sastanka.\n"Preporučujemo vladama da nastave pregovore o granici u naredne dvije godine, a ako ne bude rješenja, da se dogovorimo o izlasku na međunarodnu arbitražu", rekla je Kolinda.\n"U narednih sto dana pokušaćemo da promenimo atmosferu i svi državni funkcioneri imaće obavezu da se ponašaju odgovorno, u najboljem interesu obe zemlje, što nije slučaj s obe strane, posebno u Hravstkoj", rekao je Vučić.\n"Sledeće nedelje ću primiti predstavnike nestalih iz Hrvatske, a mogu da kažem da smo neka mala resenja nekim ljudima mogli već danas da donesemo, da znaju gde je tih nekoliko lica stradalo", rekao je Vučić.\nViše iz kategorije: « Komemoracija Nebojši Glogovcu danas u JDP Nekoliko hiljada ljudi ispratilo Nebojšu Glogovca »


02.11.2018 u 16:46\nŠarčević: Smena direktora OŠ ''Treći kragujevački bataljon''\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije Mladen Šarčević najavio je danas da će biti smenjen direktor Osnovne škole ''Treći kragujevački bataljon'' u Kragujevcu Slobodan Živanović jer u toj školi odeljenja nisu formirana prema broju učenika u skladu sa zakonom. Ministar je objasnio da zbog manjeg broja učenika osmog razreda, kojih je ukupno 86, jedno od četiri odeljenja treba da se rasformira i da se učenici rasporede u ostala tri odeljenja. ''Direktor se, navodno, nije setio da ima manje đaka nego što treba da se formira odeljenja, pa nije hteo da smanjuje broj odeljenja da se roditelji i deca ne bi bunili što ih razdvajaju u završnom razredu. Ne može direktor o tome da odlučuje, nego da se primeni zakon'', rekao je Šarčević novinarima u Privrednoj komori Srbije, gde\n18.10.2018 u 17:37\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio danas da je oko 4.500 dece uključeno u dualni sistem obrazovanja i da cilj da taj broj bude povećan na 30.000 ili 40.000 đaka. Vučić je nakon razgovora sa đacima, na carinskoj ispostavi - Terminal Beograd, u prisustvu predsednika Austrije Aleksandera Van der Belena, zahvalio toj zemlji i Privrednoj komori Austrije što podržavaju razvoj dualnog obrazovanja u našoj zemlji. „Srećan sam što sam ovde sa predsednikom Austrije i zbog naše divne dece koja počinju da rade u sedam austrijskih kompanija i istovremeno uče. Mislim da je to najbolji put da steknu najviše stepen odgovornosti i marljivosti. To je divna vest za našu zemlju”, rekao je Vučić. On je roditeljima zahvalio što su imali razumevanja za decu i što ima na taj način pomažu u\n17.10.2018 u 10:26\nObrazovani godišnje „odnesu” milijardu evra odlazeći iz Srbije\nKod nas još niko nije napravio procenu koliko se u Srbiji izdvaja za odgajanje i obrazovanje deteta od osnovne i srednje škole do diplome fakulteta, kao što je to slučaj u SAD i još nekim zemljama Zapada. Ekonomista prof. dr Vladimir Grečić podseća da je u jednoj studiji Vašingtonskog instituta za urbana istraživanja s kraja osamdesetih godina prošlog veka objavljeno da su troškovi odgajanja i školovanja deteta do 18 godina procenjeni na oko 143.000 dolara. Tom prilikom izračunati su i troškovi školovanja deteta do završetka fakulteta, što je podrazumevalo dodatnih 53.000 do 167.000 dolara (u zavisnosti od univerziteta). Vašingtonski institut navodi i da je u porodici s jednim detetom za najmlađeg člana izdvajano oko 30 odsto svih prihoda, s dvoje dece oko 40, a s troje oko 50\n11.10.2018 u 12:35\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je danas da je blizu 40 odsto škola u Srbiji loše ocenjeno u eksternom vrednovanju ustanova i da je to pokazatelj da te škole imaju loše rukovodstvo. Govoreći o najavljenoj smeni više od 30 direktora osnovnih i srednjih škola, Šarčević je naveo da će biti smenjeni svi koji su na određeni način prekršili zakon i ponovio da po novom zakonu direktori moraju da imaju licencu da bi obavljali tu funkciju. Ministar je najavio da će biti detaljno razmotrene preporuke Agencije za borbu protiv korupcije za smenu oko 30 direktora škola zbog nepotizma. Pojasnio je da se Agencija drži rigidnih pravila, a da će on svaki slučaj, kako kaže, sagledati pojedinačno. „ Kada je u pitanju nepotizam u zakonu je stavljeno da je mišljenje Agencije obavezujuće, ali sve ćemo pažljivo\n09.10.2018 u 13:08\nAgoniju koja duže od mesec dana traje među nastavnicima u Gimnaziji „20. oktobar” u Bačkoj Palanci, zbog nepriznavanja njihove volje prilikom izbora direktora te vojvođanske škole, rešio je da prekine lično Mladen Šarčević, ministar prosvete. On je naglasio da se mišljenje profesora mora poštovati i poručio im da budu strpljivi, a sa službenog puta iz inostranstva naložio je Aleksandru Pajiću, pomoćniku za srednje obrazovanje, da hitno ode u pokrajinski sekretarijat i ispita ceo slučaj oko izbora prvog čoveka palanačke gimnazije. Podsetimo, ova ustanova od 1. septembra faktički nema rukovodioca, jer je, prema rečima nastavnika, mimo odluke Nastavničkog veća Mihalj Njilaš, pokrajinski sekretar za obrazovanje, za v. d. direktora gimnazije imenovao nastavnicu srpskog jezika Olju Nađ, koja\n06.10.2018 u 12:10\nPETROVAC NA MLAVI - Cilj je da obrazovanje bude od koristi građanima, jer bez znanja diploma ništa ne vredi, poručio je danas ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević. Govoreći o reformi obrazovnog sistema, ministar Šarčević je u Petrovcu na Mlavi istakao da nijedan poslodavac neće hteti da zaposli nekoga samo na osnovu diplome, već da će svako da traži konkretno znanje, saopštilo je resorno ministarstvo. „Samo diplomu ne treba da gleda ni država kao poslodavac, privatni sektor odavno ne gleda, a tek stranci neće”, naglasio je on. Nakon obilaska Osnovne škole „Dude Jović” u Žabarima i OŠ „Bata Bulić” i Srednje škole „Mladost” u Petrovcu na Mlavi, Šarčević je konstatovao da je izgradnja infrastrukture samo prvi korak u privlačenju stranih investicija i\n30.08.2018 u 18:57\nStanovnici Kanade najobrazovaniji na svetu\nNjUJORK – Kanada je prva na rang listi najobrazovanijih država na svetu, koju je sastavila Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) mereći nivo obrazovanja odraslih u 36 zemalja članica te organizacije. Prema OECD-u, preko 56 procenata odraslih građana Kanade steklo je neku vrstu obrazovanja nakon srednje škole. OECD je nivo obrazovanosti država izrazio kao procenat pripadnika odrasle populacije, starosti između 25 i 64 godine, koji su završili neku vrstu tercijarnog obrazovanja, odnosno stekli diplome na dvogodišnjim ili četvorogodišnjim studijama ili stručnoj specijalizaciji. Iza Kanade, na drugom mestu je Japan sa 50,5 odsto odraslih sa višim i visokim obrazovanjem, a slede Izrael (49,9 odsto), Južna Koreja (46,86 odsto) i Ujedinjeno Kraljevstvo koje se sa 45,96


Srbija - datum: 2019-10-21 SPECIJALNO TUŽILAŠTVO ZA ZLOČINE OVK U HAGU DOSAD SASLUŠALO VIŠE OD STO OSUMNJIČENIH\nSpecijalni sud u Hagu Uskoro prve optužnice\nSpecijalno tužilaštvo za zločine OVK u Hagu dosad je saslušalo više od 100 osumnjičenih i više od 800 svjedoka, a prve optužnice bi mogle da budu podignute narednih nedjelja, objavio je prištinski „Ljajmi”.\nNavodi se da, iako je prošlo godinu i po dana od kada je tužilaštvo započelo saslušavanje osumnjičenih i svjedoka, još nije podignuta nijedna optužnica.\nPortparol Specijalnog tužilaštva za zločine OVK u Hagu, Kristofer Benet, rekao je za „Ljajmi” da tužilaštvo sprovodi istražne radnje i da ne može da govori o datumu podizanja optužnica.\nMeđutim, predsjednik Organizacije ratnih veterana OVK Hisni Gucati rekao je da bi prve optužnice mogle da budu podignute ovog mjeseca, jer su istražne radnje već pri kraju.\nAdvokat Tom Gaši je izjavio da je podizanje prvih optužnica - pitanje nedjelja.\n-Kancelarija specijalnog tužioca je jedina institucija koja može tačno da zna da li su optužnice podnesene Specijalnom sudu u Hagu ili ne. Prema zakonskim odredbama, ni Specijalno tužilaštvo ni Specijalni sud nemaju zakonsku obavezu da o tome obavještavaju javnost - rekao je Gaši.\n-Naravno da će biti optužnica, ovo se neće odlagati u nedogled. Prošle su tri godine od formiranja Specijalnog suda, a više od godinu i po dana otkako je u potpunosti operativan sa svom pravnom infrastrukturom. Znamo da je do sada saslušano više od 100 osumnjičenih i preko 800 svjedoka - rekao je Gaši.\nGaši je ocijenio da Specijalni sud nema nikakve veze sa politikom Kosova i da „čak i ako bi počela hapšenja, to ne bi destabilizovalo javnost”.\n-Kosovska javnost se priprema dugi niz godina i otkada je Specijalni sud počeo sa radom. Biće reakcija manjih grupa zbog hapšenja, ali neće biti destabilizacije ni u jednoj varijanti - rekao je Gaši.


Prva oralna vakcina protiv koronavirusa bi mogla uskoro ući u fazu testiranja na ljudima | Radio Miljacka\nPrva oralna vakcina protiv koronavirusa bi mogla uskoro ući u fazu testiranja na ljudima\nKlinička testiranja oralne vakcine protiv koronavirusa mogla bi uskoro početi, a preliminarni podaci su obećavajući.\nRadi se o vakcini pod nazivom Oravax koju razvijaju izraelsko-američka kompanija Oramed Pharmaceuticals i indijska kompanija Premas Biotech. Ova vakcina se guta poput pilule te bi je ljudi mogli uzimati i kod kuće.\nIstraživanja provedenea na životinjama su pokazala da je oralna vakcina rezultirala stvaranjem antitijela koja pružaju imunitet protiv koronavirusa. Obećavajući rezultati su postignuti davanjem samo jedne Oravax kapsule, što ovu vakcinu razlikuje od ostalih koje je potrebno primiti u dvije doze.\nSuosnivač komapnije Premas Biotech je za indijske medije rekao da se vakcina uzima poput vitaminske pilule te da je potpuno siguran u njenu efikasnost. Rezultati testiranja na životinjama uskoro će biti objavljeni u naučnom časopisu.\nDirektor Orameda Nadav Kidron je za Jerusalem Post kazao da bi oralna vakcina riješila logistički problem koji je prisutan u svijetu u procesu vakcinacije te je istakao da bi se pilula mogla uzimati i iz udobnosti doma.\nTakođer, vakcina bi se mogla čuvati u običnom frižideru pa čak i na sobnoj temperaturi, što također eliminiše problem sa skladištenjem standardnih vakcina koje se moraju čuvati na ekstremno niskim temperaturama. Kidron je rekao da bi oralna vakcina mogla imati manje neželjenih efekata.\nOravax Medical se priprema za testiranje na ljudima u nekoliko zemalja uključujući SAD, Izrael, Meksiko i Evropu. Istraživanja bi trebala početi u julu.


Taraniš: Incident na utakmici ostavlja ožiljak na stanovnike\nDruštvo Autor:Milan Marković09. avg. 202121:44\nTeo Taraniš Foto: Medija Centar Beograd\nIncident koji se dogodio na utakmici u Novom Pazaru ponovo je, po ko zna koji put, pokrenuo međunacionalne odnose Srba i Bošnjaka. Kao i uvek, pravi cilj nikada nije poznat.\n„Baš u vreme kada su navijači glavna tema javnosti u Srbiji. A posebno je interesantno što se ponovo aktiviralo područje Sandžaka, u kojem je uvek osetljiva međunacionalna situacija“, ispričao je on za portal Nova.rs.\n„Navijače Partizana nije trebalo pustiti. Onda su oni isticali ime Ratka Mladića kako bi izazvali očekivanu reakciju, dok su lokalni navijači imali poruku za Vučića. Mislim da je provokacija navijača Partizana bila namerna. Ovakvi incidenti proizvode tenzije između Srba i Bošnjaka, što predstavlja još jedan ožiljak kod lokalnog stanovništva koji mora da se bori sa međunacionalnim odnosima. S druge strane, ponovo se sinoć aktivirala i navijačka grupa Torcida Sandžak koja deset godina nije dolazila na utakmice“.\n„Time se prikrivaju važnije stvari. Jer, očigledno je da problema ima u državi. Umesto da se rešavaju veliki, ubacuju se tzv. mali problemi. Matrica je vrlo slična kao i 90-ih“, objašnjava Ćorović.\nFudbalska utakmica između Novog Pazara i Partizana prekinuta je u nedelju, jer su simpatizeri Partizana smešteni na istočnoj tribini klicali haškom osuđeniku Ratku Mladiću i uzvikivali parolu „nož, žica, Srebrenica“.\nUsledio je prekid duži od 40 minuta. Susret je nastavljen kada je na intervenciju zvaničnih lica ispražnjena tribina sa navijačima crno-belih.\nBosna i HercegovinaNovi PazarodnosiPartizanSrbijaUtakmica


SRBIN FAKTOR STABILNOSTI U SVLAČIONICI JUNAJTEDA: Saigrači mu dali neverovatan nadimak!\n13. 11. 2021. u 11:38\nNEMANJA Matić je izrastao u lidera Mančester junajteda i pored male minutaže, evo kako.\nMatić važi za faktor stabilnosti u svlačionici tima, a upravo je tamo izrastao u vođu.\nSaigrači i trener izuzetno ga poštuju, posebno njegove ljudske kvalitete. Zbog toga je u svlačionici dobio nesvakidašnji nadimak.\n- Da, zovu me Vuk. Ali ne znam zašto. Morate njih da pitate. Kažu da uvek nađem način da pobedim na treninzima. Kažu, u suštini, da sam prevarant. Ne znam. Vukovi nikad ne varaju - rekao je Matić, prenosi "Blic".\nU retkim momentima kada se Srbin nađe na terenu zadatak mu je da na sredini donese preko potrebnu čvrstinu, ali nije retkost ni da pomogne u ofanzivnim zadacima svoje ekipe. Primer je asistencija DŽesiju Lingardu u 88. minutu u pobedi "đavola" nad Vest Hemom.\nSport FK Mančester junajted Nemanja Matić


FUS: Konkurs za izvođače traje do 1. juna - oradio.rs\nFUS: Konkurs za izvođače traje do 1. juna\nFestival uličnih svirača poziva umetnike svih profila da se prijave na konkurs za učestvovanje na ovogodišnjem, 17. izdanju, koje će biti održano u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave prvog vikenda u septembru. Konkurs traje do 1. juna.\nMuzičari, plesači, glumci i ostali posvećenici ulične scene, mogu da se prijave i postanu deo velike porodice umetnika iz čitavog sveta koji od 2000. godine do danas prikazuju svoju veštinu na jednoj od najlepših kulturnih manifestacija u Novom Sadu i šire.\nKonkurs za učestvovanje na ovogodišnjem Festivalu uličnih svirača otvoren je do 1. juna. Umetničke trupe ili samostalni izvođači koji žele da budu deo programa ove kulturno-umetničke manifestacije, treba da popune formular za prijavu, koji će pronaći na sajtu ili fejsbuk profilu Festivala.\nNajbolji od njih, po izboru selektorske komisije Festivala, naći će se u ovogodišnjem zvaničnom programu, uz probrane zvezde umetničke scene iz čitavog sveta.\nFestival uličnih svirača organizuje Umetnička asocijacija "Inbox" iz Novog Sada.


Krivična prijava protiv N.Š, zaposlene u ZIKS\nUzimala od pazara - prodavnice i kantine!\nPolicijski službenici Sektora kriminalističke policije – Odsjeka za suzbijanje privrednog kriminaliteta su, u saradnji sa službenicima ZIKS, državnom tužiocu u Osnovnom državnom tužilaštvu u Podgorici danas podnijeli krivičnu prijavu protiv N.Š, zaposlene u ZIKS, zbog osnovane sumnje da je počinila koruptivno krivično djelo pronevjera u produženom trajanju.\nPolicija je u saradnji sa ZIKS došla do činjenica koje ukazuju na sumnju da je N.Š. počinila KD pronevjera u produženom trajanju na način što je u svojstvu lica zaposlenog na mjestu samostalna referentkinja – blagajnik u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, u periodu od 06.09.2016. do 18.06.2018. godine, prisvojila novčana sredstva koja su joj bila povjerena na radu u iznosu od 9.408,70 eura.\nRadi se o novčanim sredstvima koja ZIKS prihoduje na osnovu poslovanja kantine i prodavnice, a koja je N.Š, kao se sumnja, uplaćivala na račun ZIKS u umanjenom iznosu dok je ostala sredstva po tom osnovu u navedenom iznosu prisvojila.


IZETBEGOVIĆ PISAO SASSOLIJU I TUSKU: ZAGOVARANJE PROMJENA DRŽAVNIH GRANICA PRIJETNJA MIRU U CIJELOJ REGIJI, ALI I EVROPI | Hayat.ba\nPoznato Vam je da su građani BiH položili ogromne žrtve 90-ih godina prošlog stoljeća braneći cjelovitost i teritorijalni integritet svoje države i da ne postoje okolnosti u kojima bi pristali da se odreknu i najmanjeg dijela teritorije, a pogotovo ne političkom odlukom o „mirnom razlazu“ – navodi se u pismima.\nSvakome ko imalo poznaje historiju, ko razumije aktuelne odnose u svijetu, jasno je da pokušaj ugrožavanja teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine ne bi izazvao destabilizaciju i sukob samo u našoj zemlji, nego bi se lančanom reakcijom sukobi prelijevali iz jedne u drugu državu u regiji. Niz zemalja EU-a ne bi ostao pošteđen u toj novoj spirali separatizma koja bi bila pokrenuta – upozorava Izetbegović.\nSecesionistički, profašistički, u pravilu islamofobni pokreti i stranke, koji zagovaraju politiku i teze iz „non-papera“, udaraju na same temelje EU-a. Ovo što se događa trenutno nije samo problem nas u BiH ili regiji, nego i cijele Evrope, koja je utemeljena na principu nepovredivosti državnih granica – istaknuo je Izetbegović.\nStoga smatram neophodnim da se Evropski parlament, ali i ostale institucije EU-a, još jednom jasno odrede, potcrtaju privrženost principu nepovredivosti granica u cijeloj Evropi, te pruže punu podršku Bosni i Hercegovini i njenom putu ka punopravnom članstvu u EU. Izostanak odlučne reakcije secesionističke i retrogradne snage će tumačiti kao slabljenje podrške EU-a teritorijalnom integritetu Bosne i Hercegovine i vjetar u leđa svojim aspiracijama – napisao je Izetbegović.\nBosni i Hercegovini i njenim građanima u ovom trenutku je potrebna snažna podrška EU, kako bi secesionisti bili obeshrabreni, a sve političke snage u zemlji se fokusirale na ispunjavanje 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije i provođenje prijeko potrebnih reformi – zaključio je Izetbegović.


Republika / Vesić: Za nagradu "Heroj Beograda" pristiglo preko 300 predloga\n13:29Vulin: Sećamo se onih koji su nam odbranili domovinu na Košarama i na Paštriku 13:27Start F1 možda u julu i bez gledalaca? 13:20Huawei P40 serija dostupna za online poručivanje u Srbiji 13:10(VIDEO) Au, sramota: Lajović objavio snimak na Instagramu, pa se pokajao posle Đokovićevog komentara! 13:09Od sutra u 17 časova najduži policijski čas, a važiće OVA PRAVILA! 13:07Pa, ovo je hit: Maneken iz spota Favorito grupe Hurricane, predaje na RTS-u! 13:05(FOTO) Brža dijagnostika kovida 19: Ministar Lončar obišao novu laboratoriju u Kliničkom centru Srbije 13:00Potez Sautemptona oko isplata plata zaposlenima oduševio svet 12:42Najtraženiji tinejdžer otkrio šta zahteva od novog kluba 12:40(FOTO) Viki Mihajlović kida kako izgleda!\nVesić: Za nagradu "Heroj Beograda" pristiglo preko 300 predloga\nsreda, 25. 3. 2020.| 11:20\nZamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić, rekao je da je pristiglo skoro 360 predloga za nagradu "Heroj Beograda".\nVesić je podsetio da je juče objavljena zvanična mejl adresa herojibeograda@beograd.gov.rs, putem koje građani mogu da šalju svoje predloge za prave heroje Beograda, koji svakodnevno i nesebično pomažu drugima, poput radnika u zdravstvu, vozača, kontrolora...\nVesić je naglasio da je do sinoć stiglo oko 360 predloga.\n- Sada nam je najvažnija solidarnost. Drago mi je što se sada pokazalo da imamo desetine hiljada heroja. Beograd jeste grad heroj, to smo zaslužili i u Prvom i Drugom svetskom ratu - rekao je Vesić.\nZamenik gradonačelnika je rekao da danas počinje pakovanje paketa za penzionere koji imaju penziju manju od 30.000 dinara, i dnevno će se pakovati između 10.000 i 15.000 paketa.\n- Potrebno je da se spakuje oko 173.000 paketa i očekujemo da će njihova isporuka trajati od petka, pa u narednih desetak dana - rekao je Vesić.\n- Paketi sadrže po 13 artikala i mislim da je to dobra prva pomoć za ljude koji imaju niža primanja, te da će im to značiti. Zahvalan sam Privrednoj komori Srbije na pomoći da zajednički napravimo pakete - rekao je Vesić.\nVesić je naglasio da je u akciji učestvovalo više od 20 kompanija i donatora i dodao da će biti podeljeno blizu 900 paketa za lica koja imaju preko 65 godina, a koja nemaju penziju.\nVesić: Beograd-put radi dobar posao\nVesić je dodao da su koridorske linije, koje su propisane od Republičkog štaba, pravljene zajedno sa direktorima kliničko-bolničkih centara, bolnica i domova zdravlja, kao linije kojima treba da se prevezu zdravstveni radnici.\nGrađani treba da znaju da će se do kraja hladnog talasa grejati 24 sata, a da će se nakon toga vratiti na režim od 22 sata, tako da komunalni sistem funkcioniše dobro.\nVesić je napomenuo i da građani treba da razumeju da treba da ostanu u svojim kućama i da slušaju preporuke nadležnih, jer je to jedini način da se sačuvamo od epidemije i vratimo normalnom životu.\nVesić je apelovao i na poslodavce da ne otpuštaju radnike, te da zbrinu majke sa malom decom.\n- Kada je uvedeno vanredno stanje, mi u Gradu smo pustili sve starije od 65 godina, a osim toga, hronične bolesnike i trudnice smo pustili da rade od kuće - rekao je Vesić.\nVesić: Ustanovićemo nagradu "Heroj Beograda" za heroje tokom epidemije\nZabeleli se delovi Beograda! Gradske vlasti preventivno posule 100 tona soli\nBeograd Goran Vesić Beograd put Heroj Beograda Nagrada Sneg Padavine\nDragi25. mart 2020. u 19:42\nBolje da je drugačije zvanje. Na primer junak i slično. Ovako podseća na narodne heroje iz NOB-a.


Najezda je smrdljivih martina, evo kako ih se brzo riješiti – Haber.ba\nSmrdljivi martin - Thinkstock\nPočetkom jeseni najviše ih ima i kao da čekaju pred našim vratima i prozorima kada ćemo ih otvoriti ne bi li se uvukli u tople domove. Iako mislite da vam možda nema spasa dok se temperature ne spuste ispod nule, vrijeme je da smrdljivim martinima stanete na kraj i to uz pomoć nekoliko jednostavnih trikova.\nPrvo i osnovno jeste da zaštitite svoje prozore i balkonska vrata. Ako nemate novca za skupe komarnike koji se ugrađuju na stolariju, uvijek možete kupiti one jeftine mrežice i polijepiti ih na okvire prozora koje često otvarate. Pobrinite se i da nemate nikakvu rupu na prozoru ili vratima jer su smrdljivi martini kao i komarci, kroz najmanju rupicu će se uvući u vaš dom.\nAko su i ušli u vaš dom, ne zaboravite da ih ne smijete stiskati da bi ih ubili jer tada ispuštaju onaj odvratni smrad. Radije ih usisajte usisavačem, nježno ih pokupite toalet papirom i bacite u WC školjku ili na njih prislonite ljepljivu traku i tako ih ulovite, piše “Večernji“…\nTeme:bube, najezda, rješenje, smrdljivi martini\nDžinovski puževi “napali” Moskvu


Radio TV Stara Pazova - Feniksovo poselo\nU klubu za stara i odrasla lica sinoć je održano 60-to Feniksovo poselo, kojim su počeli oktobarski dani solidarnosti sa starijim osobama, upravo na dan kada se u svetu i kod nas obeležava Medjunarodni dan starijih osoba. Prisutne je pozdravila Mirjana Sokolović rukovodilac Službe kućne nege, pomoći u kući i klub za stara i odrasla lica koja je najavila bogati sadržaj i druženja svakog utorka do kraja oktobra.\nO jubileju Feniksovog posela govorila Jelica Despot, predsednica društva za afirmaciju invalida Feniks a domaćin ovog susreta bio je Beki Bekić, koji sa Feniksom saradjuje dvadeset godina i koji je pesmom ulepšao ovo poselo.


Marković: Tužilaštvo neefikasno u slučaju korupcije u MORT-u – Press Portal\nMarković: Tužilaštvo neefikasno u slučaju korupcije u MORT-u\nNakon otkrivanja korupcije, premijer zatražio detaljnu informaciju o postupanju Uprave policije u ovom predmetu\nPremijer Duško Marković obratio se danas Tužilačkom savjetu dopisom u vezi sa slučajem korupcije u Urbanističko-građevinskoj inspekciji Ministarstva održivog razvoja i turizma i ukazao da je, uprkos zakonitom, blagovremenom i savjesnom postupanju policije izostala efikasna akcija tužilaštva.\nPremijer je naveo u dopisu da je nakon otkrivanja očiglednog postojanja korupcije, kao predsjednik Vlade zatražio detaljnu informaciju o postupanju Uprave policije u konkretnom, i drugim predmetima vezanim za protivzakonito postupanje urbanističko-građevinskih inspektora.\n– Iz informacije Uprave policije od 1. 11. 2019. godine, može se zaključiti da je taj organ izvršne vlasti u svemu zakonito, blagovremeno i savjesno postupao prema Državnom tužilaštvu koje u ovim predmetima, saglasno Ustavu i zakonu, rukovodi u svim fazama izviđaja i istrage. Dodatno, jasno se vidi da je Uprava policije posredstvom Centra bezbjednosti Herceg Novi, Centra bezbjednosti Budva, Odsjeka za suzbijanje privrednog kriminaliteta i samog menadžementa, ažurno i kontinuirano preduzimala sve mjere i radnje da prijave oštećenih, dalja policijska saznanja i započeti postupci protiv dvojice inspektora, rezultiraju njihovim krivičnim procesuiranjem – naveo je Marković u pismu.\nPrema njegovim riječima, aktivnosti Uprave policije dovele su do pribavljanja svih neophodnih činjenica koje su pravovremeno dostavljane Državnom tužilaštvu.\n– Nažalost, efikasna reakcija je Tužilaštva izostala, zbog čega su nastupile sada već evidentne posljedice. Kako podaci iz dostavljene informacije ukazuju na pasivan odnos pojedinih državnih tužilaca iz Osnovnog državnog tužilaštva u Kotoru, i Višeg državnog tužilaštva u Podgorici – to sam obavezan da na ove okolnosti ukažem Tužilačkom savjetu – naveo je Marković.\nPremijer je obraćanje Tužilačkom savjetu završio konstatacijom da je, rukovodeći se ustavnom podjelom vlasti, na osnovu koje je kao predsjednik Vlade funkcionalno odgovoran za zakonit i efikasan rad svih djelova izvršne vlasti, ali i politički odgovoran za ukupno stanje u društvu, koje se narušava nepostupanjem ili odugovlačenjem u drugim djelovima sistema, te da stoga dostavlja Tužilačkom savjetu Informaciju Uprave policije na dalju nadležnost.


LOVCI DINE - uvod u završnicu kultnog serijala • Art-Anima\nLOVCI DINE – uvod u završnicu kultnog serijala\nČarobna knjiga je objavila roman Lovci Dine koji predstavlja sedmi nastavak kultnog serijala o peščanoj planeti Frenka Herberta. Ovo delo napisali su Brajan Herbert i Kevin Dž. Anderson prema beleškama slavnog pisca, koji zbog prerane smrti nije uspeo da dovrši serijal.\nLovci Dine nastavljaju priču o opasnosti koju za čovečanstvo predstavlja udaljeni, neimenovani, ali uvek prisutni „veliki neprijatelj“.\nBrajan Herbert i Kevin Dž. Anderson samostalno su napisali brojne knjige, uglavnom dela naučne fantastike, pre nego što su počeli zajedno da rade na razvijanju serijala „Dina“. Prva trilogija, „Prelude to Dune“, odvijala se neposredno pre početka glavnog serijala i bavila se glavnim akterima romana Dina: porodicama Atreid, Harkonen i Korino. Usledili su serijali „Legends of Dune“, „Heroes of Dune“, „Great Schools of Dune“ i „Dune 7“.\nZa 2020. godinu najavljena je nova trilogija – trilogija o Kaladanu – čija se radnja odvija godinu dana pre selidbe porodice Atreid na Arakis.\nLOVCI DINE – Brajan Herbert i Kevin Dž. Anderson\nPrevious CRNI LEOPARD, CRVENI VUK – roman inspirisan afričkom mitologijom\nNext Nil Gejmen ponovo oživljava legendarnu seriju PRIPOVEDAČ


Jovović: Učimo od Mađarske, zemlje izvoznika velikog broja proizvoda | Aktuelno\nJovović: Učimo od Mađarske, zemlje izvoznika velikog broja proizvoda\nMađarska je prepoznata kao proizvođač i izvoznik velikog broja proizvoda, po čemu se posebno ističe prehrambena industrija, pa od te zemlje možemo dosta naučiti, kaže predsjednik Odbora udruženja turizma i ugostiteljstva Privredne komore, Ranko Jovović\nfoto Media biro\nMađarska je prepoznata kao proizvođač i izvoznik velikog broja proizvoda, po čemu se posebno ističe prehrambena industrija, pa od te zemlje možemo dosta naučiti, kaže predsjednik Odbora udruženja turizma i ugostiteljstva Privredne komore, Ranko Jovović.\nJovović je direktor kompanije Comp Comerc doo Nikšić koja je dio regionalnog predstavništva Mađarske agencije za promociju izvoza (Hungarian export promotion agencyHEPA) za Balkan. Kancelarija u Podgorici je otvorena u novembru 2019. godine i dio je velikog regionalnog predstavništva u Beogradu. Kancelacija u Podgorici bavi se promocijom HEPA za Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu i Albaniju.\nKakvi su ekonomski i politički odnosi Crne Gore i Mađarske?\nMađarska je tradicionalni prijatelj Crne Gore, a svoje prijateljstvo je nabolje dokazala snažnim lobiranjem za prijem Crne Gore u NATO kao glavna kontakt ambasada. Pored toga, dvije zemlje imaju potpisan veliki broj međudržavnih sporazuma iz oblasti politike, ekonomije i obrazovanja. Nakon obnove nezavisnosti Crne Gore, prva prijateljska fudbalska utakmica, odigrana je sa reprezentacijom Mađarske. Robna razmjena u stalnom rastu, baš kao i broj turista kako mađarskih u Crnoj Gori, tako i naših građana u Mađarskoj. Mađarska je i konstanstno visoko pozicionirana kada su u pitanju strane direktne investicije u Crnoj Gori. Mađarska je među prvi ino zemljama prepoznala Crnu Goru kao sigurno trziste za investiranje o čemu svjedoče projekti Crnogorske komercijalne banke, Hungest hotel u Herceg Novom kao i Telekom. Takođe, kao jednu od važnih saradnji, navodim poslovnu saradnju između mađarske komapnije Zipp Technologies i kompanije Sl Monetenegro – u pitanju je organizovanje, kupovina i instalacije opreme za proizvodnju piva, čime je Crna Gora dobila prvo pravo kraft pivo- Mammut. Ovo je jedan od uspješnih projekata koji su realizovani posredstvom Hepa agencije.\nU Nikšiću, jedna od ulica nosi naziv „Ul. Crnogorsko-mađarskog prijateljstva” i shodno svemu navedenom, mogu slobodno reći da je Mađarska jedan od najboljih prijatelja Crne Gore. Koje su to oblasti od kojih možemo učiti od Mađarske i gdje vidite prostor za dodatnu ekonomsku saradnju?\nU brojnim oblastima je Mađarska naprednija od Crne Gore, a prije svega u ekonomskim kretanjima. S toga sam mišljenja da možemo puno naučiti od Mađarske i to primjeniti zahvaljujući prijateljstvu o kome sam prethodno govorio. Mađarska je prepoznata kao proizvođač i izvoznik velikog broja proizvoda, po čemu se posebno ističe prehrambena industrija. Pored toga, Mađarska izvozi industrijske proizvode, odjeću i obuću, transportna\nsredstva i postrojenja. Mađarska ima razvjenu i zdravstvenu industrju naročito farmaceutsku industriju, proizvodnju medicinskih uređaja i opreme, industriju biljnih ljekova, kao i biotehnologiju, genetiku i bioniku.\nMađarska zdravstvena industrija ima ogroman potencijal, a pandemija Covid- 19 pojačava prognoze prema kojima bi udio domaćih proizvođača u prodaji medicinskih proizvoda mogao da poraste na 50 odsto sa sadašnjih 18 procenata. Neophodno je spomenuti da je zbog duge poljoprivredne tradicije Mađarska takođe lider u oblasti zdravstvene zaštite životinja. Brojne mađarske kompanije razvijaju veterinarske ljekove, od kojih značajan dio izvoze u inostranstvo. Energetski potencijal Mađarske je značajan. Ovaj sektor bi mogao da bude pokretač rasta u\nregionu što može doprinijeti iskoršćavanju velikog potencijala obnovljive energije i energetske efikasnosti kako kod nas, tako i u regionu. Takođe, mađarska berza struje HUPX Ltd. je operator organizovanog mađarskog tržišta električne energije sa vodećom pozicijom u srednjoj i istočnoj Evropi.\nKoliko je učešće prehrambenog sektora Mađarske u njihovom BDP-u?\nPrehrambena industrija i poljoprivreda u Mađarskoj doprinose sa 4,5% ukupnom BDP-u, dok ove dvije grane zapošljavaju ukupno 8% zaposlenih u Mađarskoj. Međutim, agrobiznis pored ovih osnovnih grana obuhvata i brojne prateće zajedničke djelatnosti kao što su snabdjevanje, prerada i distribucija. Shodno tome, učešće prehrambene i srodnih industrija u Mađarskoj prema procjenama iznosi oko 25% BDP-a.\nKakav je odnos uvoza i izvoza prehrambenih proizvoda u Mađarskoj i u koje zemlje se najviše\nMađarska značajno više izvozi nego uvozi poljoprivredne proizvode. Vrijednost izvoza mađarskih poljoprivrednih proizvoda je oko 9 milijardi eura, dok uvozi 6,2 milijarde eura, pa je trgovinski suficit ove grane oko 2,8 miliardi eura. Gotovo polovina izvezene hrane se plasira na pet najznačajnijih izvoznih tržišta i to u: Njemačku, Rumuniju, Italiju, Austriju i Slovačku.\nŠta dominira u izvozu, sirovine ili gotovi proizvodi?\nNešto veći procenat izvoza prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda se odnosi na sekundarno prerađene (gotove proizvode), u odnosu na sirovine i primarno obrađene proizvode. Poljoprivredna produktivnost mađarskih proizvođača je značajno porasla u prethodnih 10 godina, pa je iz tog razloga ovaj odnos veći u korist gotovih proizvoda. Prednost sekundarno prerađenih proizvioda je što se mogu transportovati na veće udaljenosti , što omogućava veću diverzifikaciju izvoznih tržišta.\nPo kojim je to prozvodima Mađarska posebno poznata?\nVeliki broj mađarskih proizvoda je prepoznat po visokom kvalitetu, ali i cijenovno konkurentan. Neki od prozvoda imaju značajno učešće na evropskom kao i globalnom nivou. Najbolji primjer je slatki kukuruz, čija proizvodnja na godišnjem nivou iznosi 500.000 tona. To Mađarsku čini vodećim proizvođačem u Evropskoj uniji, a drugim proizvođačem u svijetu.\nIzvoz meda čini 4% globanog izvoza, a izvoz meda takođe ima lidersku poziciju u EU. Kada su u pitanju sekundani proizvodi, Mađarska je poznata po kvalitetnim mesnim prerađevinama (salamama), i pozicionirana je kao dvanaesta u svjetskom izvozu. Kada su u pitanju zemlje EU, ispred Mađarske su samo Italija i Španija. Postoji ogroman broj drugih proizvoda koji su visokog kvaliteta, kao što su vina, konditorski\nproizvodi, mliječni proizvodi i slično.\nDa li su mađarski prehrambeni proizvodi bezbjedni, i da li je dozvoljena proizodnja GMO proizvoda?\nMađarski prehrambeni proizvodi su apsolutno bezbjedni i prouzvedni su po najvišim EU standardima i aposlutno bez GMO. Upravo je prva zabrana uzgoja genetsko modifikovanih proizvodau EU propisana mađarskim Ustavom. Glavna konkurentska prednost mađarskih prehrambenih proizvoiđača na ino tržištima su: visok kvalitet, strogi zahtjevi i kontrole, poljoprivredno gajenje bez GMO kao i najviši stepen stručnosti pri proizvodnji.\nOdgađanje vakcinacije ugrožava sezonu i šalje poruku da nijesmo bezbjedni, nove mjere mogle biti smislenije\nEKONOMIJA Aktuelno - 12.02.2021-09:36\nNesigurnost koju izaziva odlaganje početka vakcinacije protiv Covida 19 ostavlja ozbiljne posljedice po percepciju Crne Gore kao bezbjedne i odgovorne turističke destinacije, ocijenio je...\nCRNA GORA Aktuelno - 12.08.2020-11:20\nDa li su Vladine mjere turizmu opredijeljene kroz Treći paket podrške privredi dovoljne, ne znamo, jer se ne zna ni koliko će situacija sa...\nJovović napustio Sutjesku: Vrijeme je za osobu koja bi unijela dodatnu energiju\nSPORT Aktuelno Sport - 08.06.2020-16:05\nNakon analize svega učinjenog u ovoj sezoni odlučio sam da podnesem neopozivu ostavku na funkciju predsjednika UO FK Sutjeska, saopštio je predsjednik Sutjeske Ranko...\nUz grantove do uspjeha: Od hobija do biznisa od kojeg živi\nEKONOMIJA Aktuelno - 22.05.2020-17:25\nRanko Jovović iz Danilovgrada ostao je bez posla poslije dvadeset godina rada, a onda odlučio da postane sam svoj gazda. Zahvaljujući grantu Evropske unije...