BAR - GRAD NA DVE ČAROBNE OBALE - Putovanja i Turizam\nSAVRŠENO UTOČIŠTE ZA OVO LETO\nGrad koji leži na obali Skadarskog jezera, najvećeg na Balkanu i Jadranskog mora, tradicionalno u narednih nekoliko meseci postaje savršeno utočište tokom vrelih letnjih dana. Bar slovi za jednu od najpoželjnijih turističkih destinacija regiona ove sezone i to zahvaljujući svojim prepoznatljivim plažama nad kojima se uzdižu planinski predeli, bogatstvu i raznolikosti sadržaja i dešavanja, istorijskim i kulturnim znamenitostima koje čuvaju starovekovni duh grada, autentičnosti lokalnog stanovništva i dobroj ponudi za sve goste ovog mediteranskog grada, koji je na svojih 505 km2 prirodne površine toliko bogat u svemu što savremeni turizam traži.\nMIRIS MORSKE SOLI I SVEŽ PLANINSKI VAZDUH U JEDNOM DAHU\nPLAŽE O KOJIMA PRIČA SVET\nNa dve podjednako lepe obale, morskoj dužine 46 km i jezerskoj koja se prostire dužinom od 65 km, nalaze se plaže koje mogu zadovoljiti ukuse svih gostiju. Već njihova imena nagoveštavaju njihovu lepotu i atraktivnost. Biserna obala, Zlatna obala, Kraljičina plaža, Crvena plaža samo su neke od njih.\nMurići su najveća i najlepša peščana plaža na obali Skadarskog jezera. Prema poznatom turističkom sajtu Lonely Planet-u, nalazi se među top 7 plaža u Crnoj Gori za ovu godinu. Okružena je netaknutom prirodom i uz nju se nalazi restoran, nekoliko bungalova od drveta, kao i uređen prostor pogodan za kampovanje.\nKraljičina plaža nalazi se u neposrednoj blizini letovališta Čanj. Do ove male, ali atraktivne plaže može se doći jedino s mora. Zbog ambijenta, prekrasnog peska i kristalno čistog mora bila je omiljena plaža crnogorske kraljice Milene za vreme boravka u dvorcu na Topolici.\nKraljica nije sama išla na kupanje, već je pratila dvorska svita i perjanici. Oni su se kupali odvojeno, na susednoj plaži koja je nazvana Perjanička plaža. To je mala skrovita uvala odvojena visokim stenama kojoj se, takođe, može prići samo s mora.\nBiserna obala je šljunkovita plaža, dužine 1.100 metara, a površine 55.000 m2. Pokrivena je debelim naslagama sitnog i raznobojnog peska izuzetne lepote po čemu je i dobila ime. Ponekad su talasi veoma visoki što je pravo uživanje za one koji vole da osete snagu mora. Zalazak sunca na Bisernoj obali je bajkovit, što pruža mogućnost za uživanje onima koji vole romantične trenutke.\nSutomorska plaža duga je 1.200 metara i ukupne je površine 56.000 m2. Pesak sa ove plaže pomaže u lečenju reumatskih oboljenja. Plaža je lepo organizovana, a voda je čista. Uz plažu postoje brojni restorani, kafići, prodavci brze hrane, prodavnice sa suvenirima, tako da gosti mogu kupiti gotovo sve što im je potrebno za vreme odmora. Brojni su zabavni sadržaji za turiste, kako na samoj plaži, tako i u okolnim ugostiteljskim i objektima zabavnih sadržaja. Duž sutomorske rivijere postoji bezbroj klubova, restorana, kafića, diskoteka, luna parkova.\nCrvena plaža nalazi se u maloj uvali između Sutomora i Bara. Naziv je dobila po izrazito crvenoj boji peska. Za ovu plažu je vezana legenda, da su se na visokoj litici iznad nje skupljale morske nimfe Nereide i češljale kose koralnim češljevima. Njihov smeh i pesma čuli su se nadaleko, ali o tome se nije smelo govoriti jer bi ljudi onemeli.\nVeliki pijesak je plaža koja se nalazi u mestu Dobra Voda, između Bara i Ulcinja. Glavna plaža je uglavnom šljunkovita, a na pojedinim mestima i peskovita. Zbog otvorenog mora talasi su česti, ali je njena voda veoma čista. Oko plaže se nalazi veliki broj restorana, objekata sa brzom hranom kao i objekata za privatni smeštaj, apartmana i hotela.\nVEKOVI KOJE ČUVAJU MASLINA I STARI GRAD\nČeste smene raznih osvajača i vladara na ovim prostorima ostavljale su svoj pečat, tako da danas u Baru postoji preko 30 spomenika kulture. Najznačajniji je Stari Bar koji postoji više od 2.500 godina i predstavlja jedinstvenu sintezu Mediterana i Orijenta. Udaljen je oko 4 km od današnjeg Bara, smešten na velikoj steni, sa tri strane zaštićen liticama, dok je duž zapadne strane obezbeđen bedemima. U gradu se nalaze ostaci 240 zgrada, sa uskim krivudavim ulicama i nepravilnim trgovima. Objekti su zidani od tesanog kamena, na jedan ili više spratova. Nekoliko objekata kao što su: amam, barutana i Sat-kula nastali su u tursko doba, kao i akvadukt kojim je Stari Bar snabdevan pitkom vodom. U gradu se nalazi i nekoliko ostataka sakralnih objekata iz srednjeg veka.\nBar je poznat i po Staroj maslini čije poreklo datira od pre 2.240 godina, zbog čega se smatra jednim od 3 najstarija stabla u Evropi. Legenda govori da su se oko masline održavali skupovi zavađenih porodica, na kojima bi dolazilo do njihovog pomirenja, pa se i mesto na kome se nalazi zove Mirovica. Područje Bara inače ima više od sto hiljada maslinovih stabala od kojih se pravi čuveno barsko maslinovo ulje.\nAKTIVNOSTI ZA GOSTE OD 7 DO 77\nKrstarenje Jadranskim morem i Skadarskim jezerom, uz degustaciju crmničkog vina „vranac“ i ribljih specijaliteta iz slatkih i slanih voda koje okružuju ovo područje, vožnja ili šetnja kroz kestenovu šumu uz obalni pojas Skadarskog jezera, obilazak ledenih bunara u mestu Ostros samo su neke od svojevrsnih atrakcija koje posetioci Bara ne propuštaju. Tutistička organizacija Bar upotpunila je turističku ponudu izgradnjom panoramske rute „Između dve čarobne obale” duge 115 km, sa sedam vidikovaca koji su izgrađeni na mestima sa kojih se pruža impresivan pogled na prirodne lepote, znamenitosti i atrakcije razuđenih barskih obala.\nKrstarenja Skadarskim jezerom – Dan na najvećem jezeru na Balkanu prilika je za krstarenje i uživanje u čuvenim domaćim specijalitetima: šaran (svež i dimljen), ukljeva, jegulja, loza, čuveno vino. Skadarsko jezero je specifičan eko-sistem istkan od bogate flore i faune sa 280 vrsta ptica i 48 vrsta riba, prostor pun kulturno-istorijskih spomenika, živopisnih starih naselja i manastira iz 14. veka smeštenih na brojnim jezerskim ostrvima.\nPutevi vina (vinski podrumi) i putevi maslina su takođe interesantna ponuda za turiste. U vinskim podrumima crmničkih domaćina, u autentičnom ambijentu, posetioci mogu degustirati vrhunska vina, proizvedena od autohtonih sorti grožđa.\nSvoj odmor u Baru gosti mogu upotpuniti i raznim rekreativnim i sportskim aktivnostima kao što su: jedrenje, ronjenje, sportski ribolov, posmatranje ptica, kajakarenje, biciklizam, pešačenje markiranim stazama duž Jadranskog mora i Skadarskog jezera.\nUMETNOST, KULTURA I PROVOD NA JEDNOM MESTU\nTokom cele godine, a posebno u turističkoj sezoni, na letnjim pozornicama u Baru organizuju se brojne kulturno-zabavne i sportske manifestacije, koncerti zabavne i klasične muzike, pozorišne predstave, likovne izložbe. Tako gosti u Baru, kojih god da su interesovanja i uzrasne dobi, lako nalaze adekvatan sadržaj za sebe.\nCity games – jubilarna, deseta sezona ovog zabavnog programa, koji podseća na nekadašnje legendarne „Igre bez granica“ okuplja takmičare iz nekoliko zemalja regiona: Srbije, Hrvatske, Crne Gore i Slovenije. U okviru međunarodne turneje takmičenja, Bar će ove godine biti domaćin sportskog spektakla 28. juna.\nFestival „Barski ljetopis“, koji se ove godine održava po trideset drugi put, trajaće od 30. juna do 18. avgusta i obuhvatiće 60 programa iz domena pozorišne, muzičke, književne, likovne i filmske umetnosti. Ova kulturna manifestacija prepoznatljva i u regionu, tradicionalno promoviše kulturu i vredne umetničke sadržaje karakteristične za Bar i Crnu Goru i okuplja neke od najeminentijih umetnika sa prostora bivše Jugoslavije, ali i iz Evrope i sveta. Ovogodišnji „Ljetopis“ biće otvoren koncertom Simfonijskog orkestra i Hora RTS-a koji prvi put nastupa u Baru, pod dirigentskom palicom maestra Bojana Suđića.\nLeto sa zvedama je godišnja muzička manifestacija Turističke organizacije Bar koja se održava svakog petka u julu i avgustu na šetalištu kralja Nikole, okupljajući brojne muzičke zvezde regiona koje nastupaju sa najboljim domaćim bendovima i solistima. Samo neki od izvođača koji će imati koncert na ovogodišnjem izdanju manifestacije koja počinje 5. jula su: Električni orgazam, Rundek i ekipa, Dženan Lončarević, Tropico Band, Ana Kokić, Jelena Rozga, Nataša Bekvalac…\nOsim ovih, najpoznatijih, brojne su i manifestacije poput Šušanjske noći, Spičanske noći i Festivala grožđa, koje su idealna prilika za posetioce da se upoznaju sa lokalnim folklorom, običajima i autentičnom gastronomijom.\nBarska opština ima 7 turističkih mjesta: Čanj, Sutomore, Bar, Dobra Voda, Utjeha, Virpazar i Stari Bar. U ukupno 36 hotela raspolaže sa 5.600 ležajeva, a u privatnom smeštaju ima preko 25.000 ležajeva. Cena polupansiona u hotelima se po osobi kreće od 15e, a u privatnom od 6e. Komplet plažnog mobilijara može se naći po ceni od 5e.\nNa području barske opštine živi preko 40 hiljada stanovnika. Ova sredina poznata je po multinacionalnoj i multikonfesionalnoj strukturi stanovništva, sa izgrađenim standardima tolerancije u međuljudskim odnosima. Stoga bi se, upravo, definicijom „sklad ostvaren kroz različitosti“, u najkraćem, mogao okarakterisati ovaj mediteranski grad u kom kvalitetan odmor i lep i sadržajan provod nikada ne izostaju i u kome su gosti – poručuju iz Bara – uvek dobrodošli.\nStarije objave JELICA GREGANOVIĆ: VRAĆAM SE NEKOLIKO GODINA TASOSU\nNovije objave VELIKE MUZIČKE ZVEZDE POVODOM PROSLAVE NAJZNAČAJNIJIH DATUMA U BUDVI


Divlje životinje u zatočeništvu - ORCA\nDivlje životinje u zatočeništvuadmin2020-02-27T12:02:48+00:00\nORCA / Aktivnosti / Divlje životinje u zatočeništvu\nŠirom sveta, milioni divljih životinja se drže u zatočeništvu i predmet su međunarodne trgovine. One se drže u zoološkim vrtovima, akvarijumima i delfinairijumima, u cirkusima, kao kućni ljubimci, a neretko se na turističkim lokacijama koriste i kao fotografski aksesoar za fotografisanje sa turistima.\nDivlje životinje imaju složene potrebe koje je teško zadovoljiti, pa im u zatočeništvu dobrobit može biti drastično narušena. Neumerena komercijalna eksploatacija divljeg sveta za posledicu ima ugrožavanje dobrobiti jedinki, ali i opstanka čitavih bioloških vrsta i gubitka biološke raznovrsnosti.\nDanas zoo vrtovi mogu imati vrednost samo ako svoj fokus preusmere sa zabave, na edukaciju građana i zaštitu biodiverziteta, odnosno ako poštuju i stalno unapređuju standarde držanja životinja. Regulisanje međunarodne trgovine divljim životinjama i biljkama, važan je aspekat zaštite prirode.\nORCA javno zastupa unapređenje zaštite ugroženih vrsta u okviru CITES konvencije i radi na informisanju građana o značaju obezbeđivanja standarda držanja divljih životinja u zoo vrtovima, odnosno potrebama divljih životinja koje se drže kao kućni ljubimci i rizicima koje držanje ovih životinja nosi po bezbednost ljudi, životinja i životne sredine.\nZdravlje i bezbednost ljudi\nDivlje životinje u zoo vrtovima, cirkusima ili one koje se drže kao kućni ljubimci predstavljaju zdravstveni i bezbednosni rizik za svoje vlasnike i druge ljude sa kojima dolaze u kontakt. One ljudima mogu preneti bolesti zajedničke životinjama i ljudima (zoonoze), a dokumentovani su slučajevi kada su divlje životinje ozbiljno povredile svoje vlasnike, radnike u zoološkim vrtovima ili ljude sa kojima su došle u kontakt.\nVećina živih životinja koje su predmet ilegalne trgovine, ugine u toku transporta. Na svakih 10 primeraka uzetih iz prirode u proseku 2-3 prežive do finalne destinacije. Od onih koji prežive put, više od polovine ugine po dolasku na finalnu destinaciju ili nedugo zatim. Dobrobit životinja koje se drže u zoo vrtovima, cirkusima ili kao kućni ljubimci, često je drastično narušena, jer je njihove složene potrebe teško zadovoljiti u uslovima koji su im obezbeđeni.\nNeodrživa eksploatacija i ilegalna trgovina negativno utiču na brojnost populacija divljih životinja i biljaka i mogu dovesti do potpunog nestanka pojedinih vrsta u prirodi. Pored toga, jedan od većih problema u vezi sa držanjem divljih životinja kao kućnih ljubimaca je puštanje alohtonih vrsta u prirodu, gde ozbiljno mogu narušiti postojeće ekosisteme i ugroziti autohtoni biodiverzitet. Jedna takva invazivna vrsta, koju vlasnici često puste u divljinu kada dostigne svoju punu veličinu i postane teška za održavanje je crvenouha kornjača, prisutna i u Srbiji.\nNeumerena eksploatacija divljih životinja i biljaka, druga je po redu pretnja za njihov opstanak u prirodi, odmah posle uništavanja staništa. Divlje vrste se koriste kao izvor široke palete dobara i usluga, uključujući hranu, medikamente, kućne ljubimce, zabavu i izlaganje, industrijske sirovine, kućne, modne i kulturne artikle. Obim godišnje međunarodne trgovine iznosi više od 317.000 živih ptica, preko 2 miliona živih gmizavaca, 2,5 miliona koža krokodilskih vrsta, 1,5 miliona koža guštera, 73 tona kavijara, 1,1 milion koralnih delova i 20.000 lovnih trofeja (CITES monitoring, 2005-2009. godine).\nIlegalna i neodrživa trgovina ne utiče samo na nestanak divljih vrsta koje se eksploatišu, već direktno ugrožava opstanak lokalnog stanovništva i pojačava siromaštvo. Milioni najsiromašnijih ljudi koji žive u Kambodži, Vijetnamu, Laosu, Indoneziji, gde se prirodni resursi najviše iscrpljuju radi trgovine divljim vrstama, koriste divlje životinje u svom neposrednom okruženju kao izvor mesa, a biljke i drveće kao gorivo i lekove. Ilegalna trgovina iscrpljuje ekonomski vredne prirodne resurse, otežava preživljavanje ljudima koji od njih zavise i otežava napore zemalja da zaštite i održivo koriste svoje prirodne resurse.\nPrema podacima Interpola, ilegalna trgovina zaštićenim vrstama životinja i biljaka godšnje donosi profit od 7-10 milijardi USD. To je stavlja na drugo mesto po globalnom ilegalnom obrtu novca, odmah iza trgovine narkoticima.\nVeliki broj zoo vrtova širom sveta, uključujući i našu zemlju, nije mnogo odmakao od viktorijanskog doba, gde se na životinje gledalo kao na objekte i malo se razmišljalo o njihovim potrebama. One su i danas često smeštene u skučene kaveze i konstantno izložene pogledu publike. Nedostatak kretanja i mentalne stimulacije u ovakvim uslovima smeštaja, za posledicu ima pojavu poremećaja u ponašanju, od kojih su najočiglednije stereotipije – ponavljajuća ponašanja poput hodanja u krug ili s jednog na drugi kraj kaveza, zatim klaćenje glavom ili telom, lizanje ili grizenje rešetki i drugo.\nDanas, sve više vlasnika kućnih ljubimaca želi da drži “egzotične” životinje, poput zmija, guštera, paukova, ptica i sisara. Ovaj trend, prisutan je i u Srbiji. Egzotične životinje nisu dobri kućni ljubimci. One imaju složene potrebe i zahtevaju posebnu negu, smeštaj, ishranu i puno vremena uloženog u brigu o njima, što prosečan vlasnik ne može da obezbedi. Zbog toga, egzotične životinje često pate u zatočeništvu, mogu uginuti usled neadekvatnog držanja i ishrane, a često se dešava i da promene više vlasnika ili završe u zoo vrtu, kada njihovo držanje i “divlje” ponašanje postanu previše komplikovani.\nRegulisanje međunarodne trgovine (uvoza, izvoza i tranzita) živim jedinkama i proizvodima od divljih životinja i biljaka, predstavlja važan element zaštite biodiverziteta i prirode, ali i ekonomije lokalnih zajednica koje žive od ovog važnog prirodnog resursa. Konvencija o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore ili CITES konvencija, predstavlja mehanizam za regulisanje trgovine ugroženim vrstama, a Srbija, kao njena potpisnica, obavezna je da je sprovodi. ORCA kroz svoj dugogodišnji rad pruža podršku nadležnim državnim institucijama za kreiranje i sprovođenje politika i propisa u ovoj oblasti. U saradnji sa međunarodnim organizacijama uključenim u problematiku regulisanja trgovine ugroženim vrstama i sprovođenja CITES konvencije, zastupamo da politike naše zemlje u ovoj oblasti idu u pravcu veće zaštite ugroženih vrsta, a u skladu sa relevantnim naučnim činjenicama i rezultatima međunarodnih istraživanja u ovoj oblasti.\nObogaćenje sredine uključuje dinamično okruženje, mogućnost izbora, mentalne izazove i društvo, što životinjama omogućava normalno ponašanje u skladu sa vrstom.\nORCA veruje da zoo vrt treba da služi za unapređivanje biološkog obrazovanja čoveka i očuvanje divljih vrsta, a manje za zabavu. Međutim, da bi zoološki vrt stvarno imao svrhu edukacije, mora biti u mogućnosti da predstavi životinje u onom svetlu kakve one zaista jesu, a ne sa nizom patoloških oblika ponašanja koji su prisutni u neadekvatnim uslovima držanja i brige. Da bi obezbedili dobrobit divljim životinjama koje u njima borave, zoo vrtovi moraju imati bolje uslove smeštaja, odgovarajućih dimenzija i sadržaja koji je prilagođen vrstama koje u njima žive. Pored adekvatne ishrane i kvalitetne veterinarske nege, od ključnog je značaja životinjama obezbediti mentalnu stimulaciju, kako bi se sprečila pojava poremećaja u ponašanju. Svetska asocijacija zoo vrtova i akvarijuma (WAZA) razvila je standarde držanja divljih životinja u zatočeništvu koje su sve njene članice u obavezi da poštuju.\nMali broj vlasnika je svestan težine obezbeđivanja dobrobiti divljih životinja u zatočeništvu. Za vodozemce i gmizavce postoji čitav niz neophodnih uslova u pogledu temperature i vlažnosti, ishrane i nege, dok je pticama i sisarima jednostavno nemoguće zadovoljiti neke potrebe u ponašanju u zatočeništvu. Zbog toga ORCA smatra da je divlje životinje bolje ostaviti tamo gde pripadaju – u divljini, nego ih držati kao kućne ljubimce. Ukoliko se neko ipak odluči da prihvati egzotičnu životinju, neophodno je da je nabavi od registrovanog odgajivača u skladu sa domaćim i međunarodnim propisima i da se pravovremeno informiše o svim zahtevima držanja ovakve životinje


Ministarstvo za brigu o selu raspisalo je Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava zadrugama\nMinistarstvo za brigu o selu raspisalo je Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava zadrugama-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede doneo je Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o uslovima i načinu ostvarivanja prava na kreditnu podršku\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede doneo je Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o uslovima i načinu ostvarivanja prava na kreditnu podršku-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede donosi Pravilnik o utvrđivanju programa mera zdravstvene zaštite životinja za 2021. godinu\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede donosi Pravilnik o utvrđivanju programa mera zdravstvene zaštite životinja za 2021. godinu-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nUprava za poljoprivredno zemljište raspisala je Konkurs za raspodelu sredstava za izvođenje radova na uređenju i korišćenju poljoprivrednog zemljišta u 2021.godini\nUprava za poljoprivredno zemljište raspisala je Konkurs za raspodelu sredstava za izvođenje radova na uređenju i korišćenju poljoprivrednog zemljišta u 2021.godini-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nVlada je donela Uredbu o utvrđivanju programa izvođenja radova na zaštiti, uređenju i korišćenju poljoprivrednog zemljišta za 2021. godinu\nVlada je donela Uredbu o utvrđivanju programa izvođenja radova na zaštiti, uređenju i korišćenju poljoprivrednog zemljišta za 2021. godinu-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.\nVlada je donela Uredbu o izmenama Uredbe o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2021.godini\nVlada je donela Uredbu o izmenama Uredbe o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju u 2021.godini-Za detaljnije informacije morate biti ulogovani ili registrovani.


U usevima paprike registrovano prisustvo tripsa, obavezan pregled metodom otresanja cvetova - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nPčinjski okrug, Moštanica\nPo preporuci stručnjaka, uradio je đubrenje peletiranim stajnjakom u količini od 0,8 do 1 tone po hektaru, uz startno đubrenje N:P:K u količini od 400 - 500 kg/ha.\nUprkos čestim kišama i velikoj vlažnosti zemljišta, Nikola Ivanović, iz sela Moštanica, kod Vranja, ove godine je uspeo da svoju papriku zasađenu na oglednoj parceli od oko petstotina kvadratnih metara, kao i onu koju je zasadio na površini od pola hektara, sačuva od biljnih bolesti.\nZa osnovno đubrenje koristili peletirani stajnjak\nTvrdi da je ovakve rezultate ostvario zahvaljujući agrotehničkim merama koje je primenio kako na oglednoj, tako i na ostalim parcelama uz pomoć Nade Lazović Đoković, savetodavca za ratarastvo u vranjskoj Poljoprivredno savetodavnoj i stručnoj službi.\n"Po njenoj preporuci uradili smo osnovno đubrenje peletiranim stajnjakom u količini od 0,8 do 1 tone po hektaru, uz startno đubrenje N:P:K u količini od 400 - 500 kg/ha. Pazili smo da ne preteramo sa đubrenjem koje može da dovede do poremećaja u odnosu između snage biljke i broja plodova, a rezultat može da bude prevelik broj plodova na biljci koji po pravilu ostaju sitni", kaže Ivanović i dodaje da je prilikom rasađivanja paprike strogo vodio računa da ona bude rasađena do korenovog vrata kako bi se što bolje primila.\nPosle odgovarajuće prihrane, biljke bolje rastu\nRadi boljeg prijema biljaka prilikom rasada, obavljeno je navodnjavanje sistemom kap po kap, uz fertigacionu primenu N:P:K (5:55:10) u koncentraciji od 0,2 odsto i Ph green zajedno sa fertigacionim đubrivima, s tim da ukupna koncentracija u radnom rastvoru nije prešla 0,1%. Posle rasađivanja pravljene su veće pauze između zalivanja kako bi se stimulisao razvoj korena. U tim prvim fazama primenjen je N:P:K (10:40:10) na nekih sedam dana u koncentraciji od 0,5% (50 grama na 10 litara vode). Ovakva prihrana posebno je korisna ukoliko se u tom periodu ukorenjavanja i vegetativnog porasta ne prihranjuje putem sistema navodnjavanja kap po kap.\n"Od cvetanja paprike pa do kraja vegetacije i nadalje primenjivaćemo formulacije N:P:K (11:7:33 + 4 MgO) i odvojeno Ca - Nitrat ( 15 - 0 - 0 + 25,5 CaO). Od početka cvetanja u zavisnosti od snage zemljišta i osnovnog đubrenja krenućemo sa manjom količinom od na primer 20 - 30 kg/ha nedeljno i postepeno ćemo povećavati sve do nekih 50 do 80 kg/ha i to dva do tri puta nedeljno u punoj berbi. Posle ovakve prihrane, plodovi brzo rastu, imaju odličnu boju, trajnost i sjaj", ističe ovaj povrtar.\nZalivanje obavljati po tenziometru\nStručnjaci vranjske Poljoprivredno savetodavne i stručne službe ističu da prihrana paprike u početku nije tako jednostavna jer zavisi od tipa i pH zemljišta osnovnog đubrenja, snage biljke, vremenskih uslova, pinciranja i drugih faktora.\n"Dok ne krenu sa berbom, proizvođači treba da imaju aparaturu koja meri količinu i pristupačnost hraniva u tlu i na osnovu stanja useva i vremenskih prilika da iskombinuju prihranu. Ukoliko postoje uslovi za folijarno, preporučujemo ga sa formulacijom N:P:K 20:20 :20 u koncentraciji 0,3 - 0,7 % (30 -70 grama na 10 litra vode). Što se tiče navodnjavanja u ovakvim godinama trebalo bi zalivati po tenziometru i osvežavati papriku kratkim vlaženjem jer je to odlična prevencija pojave suve truleži vrha ploda", naglašava savetodavac za ratarstvo.\nPrihrana paprike zavisi od brojnih faktora\nNa oglednom polju kod ovog povrtara, zasađeno je oko deset hibrida i lokalnih sorti koje se nalaze u fazi razvoja: otvoren drugi cvet na glavnom stablu i prvi plod na glavnom stablu dostigao tipičnu veličinu i oblik (BBCH 62 -71). Na nekim sortama registrovano je prisustvo lisnih vaši koje direktno štete prouzrokoju sisanjem biljnih sokova, ali su i prenosioci virusa od kojih je u proizvodnji paprike najznačajniji virus mozaika krastavca.\nUzgoj paprike Prihrana paprike Peletirani stajnjak Nikola Ivanović Nada Lazović Đoković Rasađivanje paprike Kap po kap Prisustvo lisnih vaši Prisustvo tripsa


MALO JE GADNO, ALI RADI POSAO: Stavite ovo na teme, KOSA će vam rasti kao da je ZALIVATE! | Lifestyle | Espreso\nMaska koja će učiniti čudo za vašu kosu, Foto: Profimedia\nMALO JE GADNO, ALI RADI POSAO: Stavite ovo na teme, KOSA će vam rasti kao da je ZALIVATE!\nMasku je najbolje držati sat vremena i isprati blagim šamponom\nObjavljeno: 12.03.2019. 16:26h\nBONUS VIDEO: PUČE BALON KAO GROM! Od njegove eksplozije u tornju nuklearne elektrane svako se ježi! (VIDEO)\nLukKosaRast koseMaskaMaska od luka


Željeznice FBiH blokirale vozove Srpske | BN\nŽeljeznice FBiH blokirale vozove Srpske\nVeć 48 sati vozovi "Željeznice Republike Srpske" ne mogu transportovati robu.\nRepublika Srpska 23.11.2013 | 23:04\nVeć 48 sati vozovi "Željeznice Republike Srpske" ne mogu transportovati robu. Zbog nepoštovanja dogovora o izmirenju dugova, Željeznice FBiH odlučile su da zabrane transport sirovina za dvije velike kompanije iz Republike Srpske. Prema informaciji iz "Željeznica FBiH"" transportno ograničenje se odnosi na prevoz dogovoren sa ŽRS i to iz Omarske za kompaniju “Mital” u Zenicu i iz Mostara prevoz boksita za “Aluminu”. "Ovakav potez "Željeznica FBiH" nema nikakvog smisla", izjavio je za BN TV direktor Željeznica Republike Srpske Dragan Savanović. On ne negira da Željeznice Republike Srpske imaju dug prema Željeznicama FBiH, ali, ističe Savanović, taj dug nije ni blizu 5,3 miliona KM. "U srijedu su službe računovodstva sravnili račune i u prebijenog dugu je taj iznos 4,5 miliona, ali još uvijek nije sav dospio na naplatu, s obzirom da je u ugovoru sa "Mitalom" i ugovor sa "Aluminom" rok plaćanja 60 dana od dana fakturisanja", ističe Savanović. Postojao je dogovor o prevazilaženju problema. Nije bilo govora da će doći do blokade, objašnjava direktor "Željeznica Republike Srpske". "Mi smo u utorak na zajedničkom sastanku imali dogovor kako ćemo taj dug riješiti, ali ljudi su očekivali da se te procedure mogu završtiti za dan, dva, ali te procedure kompenzacija traju mnogo duže", tvrdi Savanović. U zvorničkoj "Alumini" embargo federalnih željeznica trpe već tri dana, od kada im ne stiže sirovina iz Hercegovine. Ukoliko blokada potraje, kažu, doći će u pitanje internacionalni ugovori odnosno neće moći da ispoštuju obaveze prema kupcima na osnovu kreditiranih kapaciteta. Direktor "Željeznica Republike Srpske" očekuje da će ova zabrana transporta ipak biti ukinuta. "Ako blokada bude nastavljena dolazimo u situaciju da nećemo moći da isplaćujemo plate, plaćati dobavljače. S druge strane privreda trpi. Ako bi se, ne daj Bože, odužilo ovakvo stanje onda staje rudnik, staje "Željezara", staje "Alumina" u Zvorniku - to može imati nesagledive posljedice na održavanje proizvodnje", poručuje Savanović. (BN TV)\nBoze kada detaljno covjek procita izjavu direktora,pa to sto se desilo je normalno.Kaze postojao je dogovor....ko skim,ka da,imali protokol ,ovjera dogovorenih strana,a nastavlja;ljudi su ocekivali da procedure mogu yavrsiti za dan,dva,,,,,koji lju di,sta ko ima da ocekuje covjece,i jo se nada da ce sve biti ;ukinuto;;;;Eklatantni primjer nesposobnjakovica,ukidaca,itd odmah to sve vratiti odakle su dosli,jer nemogu se vise trpiti nesposobnjakovici koji ocekuju nesto to u poslu nema tako. Milorade rijesi to a tu bagru rastjeraj,,,,ukuni ih.\nčetvrtak, 26.05.2022 | 12:04\nATOS BANK a.d. Banja Luka – Mi smo tu. Vama najbliži!\nčetvrtak, 26.05.2022 | 11:56\nPrijava protiv direktora zbog nesavjesnog rada\nčetvrtak, 26.05.2022 | 11:47\nZajednički doručak sa predstavnicima Amerike, EU i ...\nčetvrtak, 26.05.2022 | 11:31\nStanivuković na sastanku sa Šmitom u Banjaluci\nčetvrtak, 26.05.2022 | 11:10\nčetvrtak, 26.05.2022 | 10:40\nSDA je produkovala sve probleme i krize u BiH\n26.05.2022 | 12:13\nUčlanjenje bilo koje zemlje u NATO je antiruski korak\n26.05.2022 | 12:31\nBevanda blokirao izdvajanje novca za izbore u BiH\n26.05.2022 | 14:57\nTužilaštvo pokreće istragu o ubistvu Davida i Dženana\n26.05.2022 | 15:55\nTuča u Banjaluci, jedna osoba teže povrijeđena\n26.05.2022 | 15:43\nKličko: Rusija želi cijelu Ukrajinu, a Kijev glavni cilj\n26.05.2022 | 15:40


Konsultacije o izmjenama zakona o savjetima nacionalnih manjina – Radio Televizija Novi Pazar\nKonsultacije o izmjenama zakona o savjetima nacionalnih manjina\nDecember 4, 2017 December 4, 2017 Aleksandar Niciforovic 395 Views\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave, uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji, sprovodi postupak javnih konsultacija o radnom tekstu Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina. Ministarstvo će povodom javnih konsultacija organizovati okrugle stolove i u Beogradu, Subotici, Bujanovacu i Petrovcu na Mlavi.\nUnapređenje ovog zakona dio je obaveza predviđenih akcionim planom za poglavlje 23 – Pravosuđe i osnovna prava i Akcionim planom za ostvarivanje prava nacionalnih manjina. Radni tekst Nacrta zakona pripremljen je u inkluzivnom i transparentnom procesu, uz aktivno učešće nacionalnih savjeta nacionalnih manjina, rekli su iz nadlježnog ministarstva.\nIz Gradske uprave Novi Pazar smatraju da su ovakve dijaloške metode koje je pokrenulo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave dobre i da one dovode do najboljih rješenja.\nIz Bošnjačkog nacionalnog vijeća rekli su da nisu zadovoljni predloženim izmjenama i dopunama zakona.\nJedan od ciljeva je unapređenje zakona u pravcu jasnijeg definisanja ovlašćenja nacionalnih savjeta nacionalnih manjina, smanjenja prekomerne politizacije, transparentnijeg finasiranja djelatnosti nacionalnih savjeta nacionalnih manjina kao i otklanjanje drugih eventualnih nedostataka koji se uočavaju u praksi.\n← Ministar finansija Srbije najavio veće kapitalne investicije, bolje uslove zaduživanja\nUhapšena petorica zbog kupovine i prodaje droge →


Naslovna Fudbal Kadetska reprezentacija u grupi 1\nKadetska reprezentacija Crne Gore u preliminarnoj rundi kvalifikacija za Evropsko prvenstvo igraće u grupi 1, odlučeno je na današnjem žrijebu u Nionu.\nStručni štab može biti zadovoljan žrijebom s obzirom da “sokoli” neće igrati protiv nekih od najjačih selekcija u svom uzrastu.\n,,Sokoli“ će se za plasman u elitnu rundu boriti sa reprezentacijama Turske, Danske i Malte.\nKadetska reprezentacija Crne Gore pokušaće da se domogne jednom od prva dva mjesta koja znače plasman u elitnoj rundi takmičenja.\nDomaćin turnira, kao i termini odigravanja utakmica, biće naknadno određeni.\nGrupa 1: Turska, Danska, CRNA GORA, Malta\nGropa 2: Švedska, Češka, Letonija, Litvanija\nGrupa 3: Belgija, Norveška, Azerbejdžan, Luksemburg\nGrupa 4: Mađarska, Island, Gruzija, Estonija\nGrupa 5: Republika Irska, Poljska, Sj. Makedonija, Andora\nGrupa 6: Njemačka, Rusija, Rumunija, San Marino\nGrupa 7: Bosna i Hercegovina, Švajcarska, Finska, Gibraltar\nGrupa 8: Francuska, Grčka, Kipar, Moldavija\nGrupa 9: Austrija, Slovenija, Farska Ostrva, Kosovo\nGrupa 10: Srbija, Hrvatska, Bugarska, Lihtenštajn\nGrupa 11: Portugal, Ukrajina, Vels, Kazahstan\nGrupa 12: Italija, Škotska, Sjeverna Irska, Albanija\nGrupa 13: Engleska, Slovačka, Bjelorusija, Jermenija\nPrethodni tekstSimonović: Fokusiran sam samo na Megu i ABA ligu\nSljedeći tekstBarea potpisao ugovor sa Dalasom od 2,6 miliona dolara, pa dobio otkaz\nPele 10/12/20 11:06 At Četvrtak, 10 Decembra 2020, 11:06\nMislim da mogu lagano protiv Malte,ali sto se tice Turske i Danske neka se dobro pripreme\nBobi Dikson napustio Fenerbahče\nKošarka L.N. - 14/09/21 12:45 2\nL.A. - 29/09/20 10:28 73


Opel Vectra 2.5i-V6 vs SAAB 9-3 Viggen - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Opel Vectra 2.5i-V6 vs SAAB 9-3 Viggen\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu SAAB za nijansu prednjači. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju veliki porodični automobil, što u principu znači dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, švedski automobil nudi marginalnu razliku od 7% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, švedski automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer SAAB pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo SAAB. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Kompanija Bingo kupcima dijeli dezinficijense, uskoro i maske: Ljudi iznad svega! - Čitaj.ba\nPočetna/Biznis/Posao/Kompanija Bingo kupcima dijeli dezinficijense, uskoro i maske: Ljudi iznad svega!\nKompanija Bingo kupcima dijeli dezinficijense, uskoro i maske: Ljudi iznad svega!\nadmin Send an email 3 travnja, 2020\nIza nas je period prepun izazova koje niko nije mogao predvidjeti. Mnoge firme pokazale su se kao društveno odgovorne, a među njima i kompanija Bingo.\n“Zdravlje naših uposlenika i potrošača su nam na prvom mjestu, pa smo sav fokus usmjerili na prevenciju širenja virusa unutar naših trgovina, kroz niz sanitarnih mjera. Osigurali smo rad sa svim raspoloživim zaštitama kao što su viziri, maske, rukavice i dezinficijensi. Prilagođeno je i radno vrijeme uposlenih u trgovinama i skladištima, na način da rade skraćeno i svaki drugi dan, a veliki broj ljudi koristi dane godišnjeg odmora i plaćenog odsustva. Skoro polovina naših uposlenika trenutno nije radno angažovana jer su odlukama nadležnih vlasti zatvoreni restorani i kafići, kojih imamo 64, te saloni namještaja i tehnike i odjeli neprehrane u kojima ukupno imamo skoro 3.000 ljudi. Kontinuirano pratimo propise nadležnih institucija u BiH i prilagođavamo radno vrijeme maloprodajnih objekata. Veliku pažnju posvećujemo i osiguranju kvalitetne i neprestane distribucije životnih namirnica u svaki dio naše zemlje, zajedno sa našim poslovnim partnerima. Kao i do sada, Bingo će i dalje voditi računa da sva plaćanja prema dobavljačima i medijima budu unutar dogovorenih valuta osiguravajući stabilan protok novca za ekonomiju” – saopštili su iz Uprave Binga..\nDruštveno odgovorne aktivnosti već su usmjerene prema lokalnoj zajednici i tu ova kompanija neće stati.\n“Od danas našim kupcima besplatno dijelimo dezinficijense, u vrijednosti od 200.000 KM, a od 6. aprila ćemo dijeliti i maske u vrijednosti od 100.000 KM. Nismo zaboravili ni SOS Dječija sela BiH, čiji smo dugogodišnji partner, te smo osim donacije od 40.000 KM, za sela u Gračanici i Sarajevu osigurali i svu potrebnu zaštitnu opremu i dezinficijense.Sve fabrike u koje smo do sada uložili mnogo kako bismo ih razvili, povećale su svoje proizvodne kapacitete (Farma jaja, Farma brojler pilića, Dita 1977 d.o.o., Kaletex Kalesija, Semberka Janja, Corn Flips Majevica, proizvodnja tjestenine, proizvodnja toaletnog papira, plastenici), kako bi zadovoljili potrebe domaćeg tržišta” – naglasili su iz Uprave.\nSvjesni činjenice da će naredni period biti izazovan za svakog poslodavca, ne smiju zaboraviti da su ljudi, podcrtali su iz ove kompanije.\n“Uvijek smo bili odgovorni prema uposlenicima i kao dobar domaćin, razmišljali smo o svim mogućim situacijama i sada smo spremni na ovo. Trenutno nema govora o otpuštanju ljudi i nema razloga za brigu, naših 8.500 uposlenika ( 7.000 u Bingu, i 1.500 u kompanijama iz grupacije), neće ostati bez primanja. Sve uposlenike koji su trenutno na poslu, finansijski ćemo dodatno nagraditi. Ljudi su ispred svega, pa i same ekonomske krize, koja je neminovna” – dodali su iz Uprave.\nBudućnost je neizvjesna i ne može se predvidjeti do kada će trajati ova situacija, ali iz Binga sa sigurnošću govore da će se boriti za razvoj, napredak i izlazak iz ove krize sa što manje posljedica po njihove uposlenike.\n“Želimo još jednom zahvaliti kupcima na povjerenju a radnicima na zalaganju, zajedno ćemo prebroditi sve izazove” – naglasili su iz Binga.\nUdruženje za zaštitu životinja ‘Sretna šapa’ Tuzla: Prestanite ubijati napuštene životinje (FOTO)\nBh. kompanija proizvodi mašine koje se koriste širom Evrope


Mislim da je njima sasvim svejedno kakvi su uslovi, ako su naumili krenuti. Do nas je kako se postaviti i osigurati sigurnost gradjana.\nOnoga trenutka kada su osjetili slabost sistema, odnosno da nema sankcija za pocinjena krivicna djela, krenulo je na gore. Dakle, svako ko s ogrijesi od zakon treba da odgovara i na taj nacin da se salje poruka da se moraju postovati zakoni ove drzave, ako ih vec pustaju unutra.\nGAU8 wrote: ↑20/01/2021 12:54\nNa stranu migrantski problem, ali ima li iko da ovom kretenu stane u kraj??\nneko_sa_strane wrote: ↑20/01/2021 12:36 Znači roditelji i rodbina ih tjeraju da idu u "game".\nI da prose, ako sam dobro shvatio.\nEvo jos "placenickih" televizija, nisu samo nase\nZanimljiv dokumentarac, daje i odgovore na neka pitanja, za razliku od ovih pretpostavki i mahalanja ovdje.\nValjda postoji zakon. Ko se ogrijesi od njega treba da bude sankcionisan. Simple as that. Svi znamo sta bude kada na teren izadje policija. Prema tome, nek svako radi svoj posao. Institucije su sve zakazale misleci da ce ignorisanjem problema nesto rijesiti, a za rezultat na terenu imamo jedno ocajn...\nŠta da ti kažem, zaobiđeš ih i to je to. Da, previše i svojih problema imamo.\nTreba otići, viditi, upitati, objasniti im i prenijeti impresije da čujemo.\nNešto svježije, od ove godine .\nProf. dr. Jasna Bajraktarević, start 5:43\nTopic: Vjerska muzika (Islamska,Pravoslavna,Katolicka i druge).\nRe: Vjerska muzika (Islamska,Pravoslavna,Katolicka i druge).\nShalom aleichem - Peace be upon you\nEU upozorava BiH na moguće posljedice zbog lošeg upravljanja migrantima Nemogućnost poboljšanja loših uvjeta migranata mogla bi uticati na put zemlje u Evropsku uniju https://www.aa.com.tr/ba/svijet/eu-upozorava-bih-na-mogu%C4%87e-posljedice-zbog-lo%C5%A1eg-upravljanja-migrantima/2111554 Dok naša v...\nplain vanilla wrote: ↑15/01/2021 20:43 Nije tema, ali kad vam bude dosadno ukucajte na google auto otpad Kidi Beograd i citajte recenzije i odgovore vlasnika\nSad mi je zanimljivo . Hvala na prijedlogu\nUžas poslovno nema šta.\nNemam nazalost vremena, odem tamo i jedem . Meni se svidja.\nOld story na novoj lokaciji kod Medrese. Odlična hrana . Hastag autor takodjer, u centru grada.\nplain vanilla wrote: ↑15/01/2021 11:16 famozne lilike\nnisu ih donijeli sa sobom, nabave u apoteci\nDoktori izdaju recepte jer ne znaju, u Tuzli znaju, medjutim uzimaju na drugim opstinama, plus Brcko, RS itd...Ma...Dok se ne ukljuci cijela zajednica samo se dzaba nerviramo.\nMomak, ne pišem o Sarajevu, Zenici, Tuzli jer ne znam šta se tamo dešava, niti šta građani misle, pišem o onom što znam. U Tuzli ih ima, ali ne u nekom velikom broju. Nema nikakvog sistemskog rjesenja i tako je vec tri godine. Pomoc u prolazu je minorna par nevladinih organizacija predvodjena CK (g...\nChloe wrote: ↑12/01/2021 11:37\nMoji se upisi zbog dizanja tenzija, nereda, mržnje, nehumanog odnosa prema njima, generaliziranju mase ljudi i dotanog komopliciranja već komplikovane situacije.\nJeste, samo gore.\nDa li se itko pita što ih Njemačka ne prima više? Dok ostali narodi uredno useljavaju.. Možda jer se ipak nisu pokazali kao radišni inžinjeri i doktori? Mene zanima sta uraditi? Deportacija - ne moze, zatvaranje granica - ne moze, pocinis krivicino djelo - opet napolje, na hiljade ih je vani i goli...\nChloe wrote: ↑11/01/2021 06:30\nKakva god da je moja BiH, vjerujem da ljudi koji je vode nisu glupi i nesposobni koliko se vi (mi) trudimo prikazati svojim "pametovanjima" na forumu.\nBojim se da jesu jer do sada bi reagirali na adekvatan nacin.\nOsjetilo se malo u Tuzli.\nLjetos smo sreli jednog poznanika. Kroz klasicnu pricu gdje/sta/kako, spominje kako mu se kcerka zaposlila u nekog stranoj organizaciji te kako hoce da upise fakultet na brzake jer joj treba za tu poziciju. Slagat cu je li pedagogija psihologija ili soc. rad. Uglavnom radi na "menadzmentu"...


Gosti "Avale" po vrućini vuku kofere, jer je autobusima zabranjen prolaz do hotela\n"Predstavnici agencija se snalaze kako sami umiju, kombijima prevoze goste do hotela"\n70 pregleda\t19 komentar(a)\n20.06.2012. 07:41h Ažurirano: 20.06.2012. 07:41h\nUmorni i nerijetko revoltirani inostrani gosti koji vuku kofere i po stotinu metara kako bi došli do recepcije hotela „Avala“, jer autobusima koji ih dovode na kružni tok, udaljenom gotovo 200 metara od elitnog hotelskog komopleksa, je zabranjen prolaz Mediteranskom ulicom - skandalozna je situacija sa kojom se svakodnevno suočavaju turistički agenti posredstvom kojih uglavnom zapadnoevropski gosti dolaze na odmor u „Avalu“, a još gori je utisak koji sa sobom nose isti ti turisti, kojih već prvog dana odmora dočekuju problemi, zbog čega su brojne žalbe na račun onih koji su ih tu doveli.\nTuristički agenti iznajmljuju čak i kombi vozila kako bi od kružnog toka prebacili goste, pa čak i privatne automobile, jer u svakoj od organizovanih grupa ima i invalida ili teško pokretnih.\nDa je situacija veoma ozbiljna, jer turističke agencije trpe velike kritike od strane gostiju, koji se na samom početku svoga ljetovanja suočavaju sa velikim neprijatnostima, potvrdio je i generalni menadžer hotela "Avala" Milan Pavićević, koji je u pismenom dopisu upoznao je opštinski Sekretarijat za gradsku insfratrsukturu, te crnogorsko turističko udruženje, zahtijevajući da se pod hitno riješi problem , kako gosti ne bi trpjeli svakodnevna maltretiranja.\n"Zbog skoro ustanovljenog režima saobraćaja, odnosno, zabrane prolaska autobusima od kružnog toka u pravcu hotela, nailazimo na svakodnevni protest naših partnera i negodovanje gostiju.\nZbog skoro ustanovljenog režima saobraćaja, odnosno, zabrane prolaska autobusima od kružnog toka u pravcu hotela, nailazimo na svakodnevni protest naših partnera i negodovanje gostiju\nPrije pismenog zahtjeva upućenom CTU, menadžment „Avale“ na čelu sa administratvnim direktorom Viktorom Golikovim, obratio se i sekretaru za gradsku infrastrukturu Nikoli Divanoviću, u kome ga upoznaje sa problemom.\n"Kao i prošle godine, postavljen je znak o zabrani prolaska autobusa kroz Mediteransku ulicu do našeg hotela. Trenutno je to veliki problem, ne smao za nas , već i za turističke agencije, koje nama dovode goste i koje zbog toga trpe žalbe i kritike naših gostiju, jer moraju na kružni tok da izađu sa stvarima i pješke sa njima da dođu do hotela", upozorio je Golikov.\nI manji hoteli u problemu\nPredsjednik CTU Žrako Radulović uputio je takođe apel opštinskom Sekretarijatu da pod hitno riješi ovaj problem.\n"Ovo je drastičan primjer, sa kojima seuočavaju još nekoliko manjih hotela. Lokalna samouprava o tome ne vodi računa. Autobusima je, i ako im dozvole, gotovo nemoguće proći Mediteranskom ulicom od parkiranih automobila. Predstavnici agencija se snalaze kako sami umiju, kombijima prevoze goste do hotela", istakao je Radulović.\nSekretar za gradsku infrastrukturu Divanović kazao je za „Vijesti“ da će Opština riješiti taj problem hitno, te da će autobusima biti dozvoljen prolaz do hotela.\nKolima prevoze stare i nepokretne goste\nDa su muke turističkih agencija, koje su agenti velikih evropskih tur-operatora preko kojih dolaze gosti u Avalu, potvrdila je i direktorka budvanske renomirane agencije „ Globtur“ Mira Radunović da im se svakodnevmno dešavaju problemi na koji način da prevezu goste tih „spornih dvjesta metara“.\n"Nerijetko u grupama imamo i slabo pokretne ili stare goste, nama prethodno pratilac grupe javi , a mi zatim automobilom čekamo autobus na kružnom toku, kako bi ga preuzeli i prevezli putnike do „Avale“. Mi moramo uvijek imati na raspolaganju jedno rezervno vozilo kada su pitanju transferi za „Avalu““, kazala je Radunović.\nturisti BudvaturistiAvalaBudvaturistička sezona\nBLOG UŽIVO Na Cetinju do podne glasalo 25.7, u Mojkovcu 46.48 odsto; Demokrate: U Petnjici izlaznost 26 odsto\nNEPRAVILNOSTI SDP: Pojedinci na Cetinju fotografišu listiće; OIK: Dosad bez neregularnosti\nčestitao međunarodni dan volontera\nBečić: Volonteri stavljali interes zajednice i društva ispred ličnih\nna bečićev poziv\nPredsjednik estonskog parlamenta u posjeti Crnoj Gori\nTreću dozu primilo više od 53,9 hiljada građana\n05.12. 08:46 h\t76893\n05.12. 06:40 h\t57014\n04.12. 17:11 h\t49652\n04.12. 16:23 h\t40715\n04.12. 16:28 h\t39809\n05.12. 07:10 h\t91\n05.12. 06:40 h\t44


Kako je Rusija zaradila desetine mlrd od nafte\nSporazum država OPEK-a i država proizvođača nafte o smanjenju proizvodnje „crnog zlata“ već je doneo Rusiji i Saudijskoj Arabiji 40 milijardi dolara.\nTo je rekao je generalni direktor Ruskog fonda za direktne investicije Kiril Dmitrijev.\nDmitrijev je naveo da je sporazum doneo po 40 milijardi dolara „i ruskom i saudijskom budžetu“.\nOn je saopštio da će poslovni krugovi iz Rusije posetiti tu arapsku državu 3. novembra.\nPrema podacima Irana, države OPEK-a, kao i zemlje koje nisu članice te organizacije, u septembru su realizovale ugovor skoro 100 odsto.\nKako je izjavio predsednik Rusije Vladimir Putin postoji mogućnost da sporazum bude produžen na rok do kraja 2018. godine.\nPosle odlaska Honde, Britanci strahuju i za 'Nisan' i 'Tojotu'Zatvorena najveća fabrika "nutele", razlog "loš kvalitet"Tramp preti Evropi carinamaSmartfoni Huaveja osvajaju Evropu, Epl i Samsung paliDržavni dug SAD-a na novom rekordu od 22 biliona dolaraHolanđani da se pripreme za 'čupavo čudovište' – BregzitAmazon odustao od izgradnje sedišta u NjujorkuSmanjeni prihodi i dobit RenoaČuvene leviske se vraćaju u punom sjaju posle tri decenijeNova runda pregovora SAD i KineZabrana za Facebook u EvropiFolksvagen ulaže 80 milijardi evra u proizvodnju e-vozilaZbog Bregzita bi 10.000 Nemaca moglo da ostane bez poslaEpl smanjuje očekivanja prodaje mobilnih uređajaRast uprkos skandalima: Fejsbuk ima 2,32 milijarde korisnikaEU zabranila spajanje 'Alstoma' i 'Simensa'Sunovrat japanskih divova: Dvocifren pad, potop akcijaGermanija odlazi u stečaj - otkazani svi letoviRekordni gubitak najvećeg penzionog fonda na svetuNove optužbe za američkog giganta: Prvo testiranje na azbest, pa uvoz


Glumica Snežana Savić koja je sa njim igrala ljubavnicu Malinu u seriji "Srećni ljudi" kaže da je u potpunom šoku povodom njegove smrti.\nFoto: Srećni ljudi / youtube\n- Nisam to znala, ne znam ni znala da je bio bolestan, ako je od bolesti preminuo. Stvarno sam zatezečena, dogovarali smo se Desimir i ja da radimo predstavu, bila sam u procesu rada kada smo se dogovarali i povodm njegovog filma na Niškim susretima. Letos sam se poslednji put čula sa njim. Trebao je da dođe do pozorišta. Mnogo mi je žao, saučešće porodici. Bili su jako vezani on i njegova supruga Nada. Pamtiću ga po ulogama, bio je šarmanatan, znao je da se šali, lepo je pevao. Gledala sam njegovu predstavu na Terazijama. Izvanredan i vrlo darovit glumac - izjavila je Snežana za "Blic".\n"ČEKAO SAM DESET DANA, KUVAO SAM SE U SEBI" Kako je baš Desimir Stanojević odabran da igra u "Srećnim ljudima": Sve je počelo IZNENADA I NEOBIČNO\nDESIMIR STANOJEVIĆ BIOGRAFIJA Čuveni Vukašin Golubović iz "Srećnih ljudi" je jednim gestm posebno zadužio Niš, a iza sebe je ostavio dve ćerke\nTanja Bošković kroz suze je primila vest o smrti glumca, te nije bila u stanju da progovori.\n- Gospode Bože i spasi. Jako mi je žao. Veoma mi je žao. Ne mogu o ovome da pričam - rekla je Tanja Bosković za "Blic" kroz plač.\nTužnu vest potvrdio je za "Blic" njegov prijatelj, producent Oliver Paunović.\nVIDEO: Greške u seriji "Srećni ljudi"


Pametne majice za zdravo srce\n► Pametne majice za zdravo srce\nŠpanski naučnici tvrde da su napravili inteligentne majice koje prate rad srca i mere temperaturu osobe koja je nosi. „Pametne“ majice biće u prodaji za pola godine.\n„Pametne“ majice napravljene su od materijala nazvanog e-tekstil, koji ima ugrađene elektrode sposobne da kontinuirano mere puls osobe i naprave EKG snimak. Prikupljeni podaci šalju se bežično do odvojene jedinice, koja tumači rezultate.\nU majicama se nalaze i senzori za merenje temperature, kao i akceleratori koji otkrivaju koliko je pacijent fizički aktivan i da li osoba sedi ili leži.\nPreko „pametnih“ majica pacijenti se mogu pratiti u realnom vremenu bez ikakvih kablova, tako da ne moraju da budu vezani za postelju. Sistem ima i alarm koji lekarima emituje upozorenje ako je puls pacijenta povećan ili temperatura tela nije u dozvoljenim granicama.\nOve "pametne" majice, iako su napravljene od specijalnog materijala, mogu da se peru na klasičan način.


NIKO NE VERUJE DA JE OVO ISTA DEVOJKA: Pročitajte njenu priču kako je smršala\nKristina Karter (28) imala je 125 kilograma ali joj tadašnji dečko, zbog ljubomore, nije dozvoljavao da smrša – i tada je rešila da neće da se otarasi samo kilograma, već i posesivonog dečka. Danas njene slike predstavljaju jedan od najboljih primera šta može da se postigne upornošću i trudom.\nKarterova je dugo pokušavala da smrša raznim dijetama, ali je rezultat uvek bio isti – nakon nekoliko snkinutih kilograma, oni bi se samo vratili. Počela je da pati od opsesivnog prejedanja, zbog kog je mesečno davala neverovatnih 2.000 dolara samo na hranu.\nTada je shvatila da će morati da se podrvgne podvezivanju želuca ako stvarno želi da smrša. Ali, kad je ovo saopštila dečku, on se usprotivio – nakon čega je shvatila da je u vezi sa opsesivnim i ljubomornim muškarcem.\nRaskinula je. Otišla je na operaciju, i ubrzo je skinula 22 kilograma! Posle toga je nastavila da se hrani zdravo i da redovno vežba i smršale je toliko da danas izgleda kao model.\nNažalost, kako si kilogrami otišli, tako je došla opuštena koža – pa je Krstina još jednom završlila na operacionom stolu. Ali, kako kaže na svom blogu, totalno je vredelo jer danas konačno može ponosno da nosi bikini u koji je nekad jedva stajala.\nKristina danas ima 57 kilograma i ne samo da je srećna što je smršala nego je i zahvalana što je smogla snage da ostavi dečka. Mnoge devojke su se identifikovale s njom i same shvatila da su posesivni momci ti koji ih emotivno ucenjuju i zbog kojih ne mogu da smršaju, i zato je Kristina postala pravi heroj među devojkama.\n„Ovo je konstantna borba. Svakodnevno donosim odluku da budem zdrava. Morate da naučite da prihvatite i da zavolite tu borbu. Kad to uradite, sve one promene koje ste napravili postaće vam navika“, poručuje Kristina.\nizvor: 24sata, instagram


MEŠTANI MAJURA U STRAHU! Mladić pod kapuljačom bez povoda nožem teško povredio dve osobe i NESTAO BEZ TRAGA - Informer\nG.J. | 17. 09. 2021.\nNesvakidašnji događaj u Majuru kod Jagodine već dva dana uznemirava i plaši meštane ovog sela, policija se ne oglašava, a od mladića sa kapuljačom na glavi koji je ranio dvoje meštana ni traga\nNaime oko 15 sati u centru sela mladić sa kapuljačom na glavi napao je dvoje meštana i teško ih povredio oštrim predmetom, pretpostavlja se nožem.\n- Pedesetogodišnja žena izašla iz autobusa u centru sela u 15 sati, nju je sačekao, napao i teže povredio oštrim predmetom mladić koji je ima kapuljaču na glavi. Jedan od meštana je pokušao da odbrani nesrećnu ženu ali nasilnik i njega teško povedio.\nOn je završio na hirurgiji. Napadač je pobegao. Ne znamo zašto policija dozvoljava da se ovako nešto događa u sred dana i zašto nisu uhapsili napadača već drugi dan.\nŽivimo u strahu, niko više nije siguran, moramo da krećemo u grupama po selu da bi izbegli napad, kažu meštani Majura.\nPolicija napad Nož selo Majur mladić sa kapuljačom


Majk Tajson neće biti optužen za napad na drugog putnika u avionu\nMajk Tajson neće biti optužen zbog incidenta koji se dogodio prošlog meseca pre poletanja aviona sa Internacionalnog aerodroma u San Francisku...\nSnimak koji se pojavio u aprilu predstavio nam je Tajsona koji udara drugog putnika tokom čekanja da avion poleti. Desetog maja, kalifornijski tužilac potvrdio je da neće biti podizane bilo kakve optužbe protiv bivšeg svetskog šampiona u teškoj kategoriji.\nKako je preneo ABC, odluka je doneta nakon što je tužilaštvo pažljivo pogledalo snimak, saslušalo sve svedoke i preispitalo policijske izveštaje o slučaju. Kako je tužilac izjavio: „Naša odluka jeste da ne podižemo bilo kakvu optužnicu protiv gospodina Tajsona, bazirano na okolnostima koje su okruživale ovu konfrontaciju.\nOvo uključuje žrtvino ponašanje i dela koja su dovela do incidenta i interakcije između njega i gospodina Tajsona, zajedno sa zahtevima koje su obe strane podnele da se ne podižu optužnice u ovom slučaju. Stoga, možemo zaključiti da je ovaj slučaj zatvoren“.\nNedugo nakon što se snimak Tajsona na kome može biti viđen kako udara drugog putnika pojavio u javnosti, predstavnici penzionisanog boksera su potvrdili da se čitav incident dogodio zbog toga što je drugi putnik uznemiraovao Čeličnog Majka. „Na nesreću, gospodin Tajson je imao incident na letu sa agresivnim putnikom koji ga je uznemiravao i čak bacio flašu vode na njega, dok je mirno sedeo na svom mestu“, stoji u mejlu koji je Associated Press dobio.\nPolicija je takođe predstavila zvaničnu izjavu vezanu za slučaj, potvrđujući da su dva čoveka umešana u incident zadržana na saslušanju. Kako su predstavnici policije dodali: „Jedan subjekt je dobio prvu pomoć na licu mesta zbog lakih povreda lica. Ovaj čovek omogućio je minimalne detalje incidenta i odbio je da sarađuje sa našim inspektorima“.\nSara Burčfild, jedan od svedoka i putnika u avionu, izjavila je za SFGATE mrežu kako je videla muškaraca koji je navodno ’maltretirao’ Tajsona, pre nego što su se ukrcali na let, navodeći da je bio veoma glasan i bio prilično konfliktan. Kako je ova žena iznela: „Kada sam se ukrcala, pomislila sam ’o ne, ovaj pijani momak će napraviti neki problem na našem letu“.\nOna je kasnije izjavila da je čula neku buku i komešanje u prvoj klasi, a kako je rekla novinarima, odmah je shvatila da je Tajson umešan, zbog toga što je to Majk Tajson. „Ništa nije bilo zvanično najavljeno, svi smo stajali i gledali šta se dešava, komentarišući događaj, nakon čega smo nastavili normalno i pripremili se za let“, dodala je.


Mercedes 300 SEL 6.3 1968. 1972. – Istorija automobila – MLFREE\nMercedes 300 SEL 6.3 1968. 1972. – Istorija automobila\n21/07/2018 Mladen 0 Istorija, Mercedes,\nIako su ultra snažne luksuzne limuzine česte u proizvodnim programima današnjih proizvođača, nekada su “performanse“ i “udobnost“ bile nespojivi termini. A onda je došao Mercedes 300 SEL 6.3 i napravio tihu revoluciju u najvišoj klasi…\nLuksuzni automobili najviše klase su oduvek bili veoma važni za Mercedes i najbolje definisali njegov image i snagu imena. Logično je da se ovoj kategoriji vozila pridavao najveći značaj, ne samo pri konstruisanju nego i pri dizajniranju i prodaju, želeći da svaki novi model u tom segmentu Mercedesovu zvezdu podigne na viši stepen obožavanja među ljubiteljima širom sveta. Stoga je jasno da su Mercedesove limuzine uvek morale biti pomalo konzervativne, odmerene i uzdržane ali i besprekorno kvalitetne i pouzdane da bi legendu o vrhunskim automobilima prenosile na nove kupce i tržišta.\nOvakva doktrina proizvodnje je možda pomalo napuštena poslednjih godina, kada S klase deluju suviše moderno i primerenije parkinzima in klubova nego platoima ispred pozorišta ali nekada je ovakav način razmišljanja bio apsolutan imperativ. Ipak, krajem 60 tih godina prošlog veka, pojavio se jedan model u Mercedesovoj ponudi koji je koncepciju luksuzne limuzine zauvek preokrenuo, zadržavajući prednosti komfora ali dajući joj i brutalnu snagu, što je na svetske puteve donelo kombinaciju koja je zapanjila tradicionaliste ali oduševila svetsku javnost svojim kvalitetima i performansama.\nTaj model je bio Mercedes 300 SEL 6.3 W109 koji je predstavljen na Ženevskom Salonu automobila 1968 godine. Priča o ovom modelu počinje ipak par godina ranije, tačnije 1965 godine kada je prezentovana Mercedesova limuzina W109 serije (S klasa) koja se odlikovala novim ali nepogrešivo “mercedesovskim“ dizajnom Paula Baracq-a, vrhunskim luksuzom i modernim tehničkim rešenjima. Sa druge strane, iste godine, javnost je imala prilike da vidi i novi Mercesdes najviše klase, famozni, čuveni i preskupi Mercedes 600, superluksuznu limuzinu namenjenu kupcima najvišeg ranga (među kojima je bio i Josip Broz Tito, vlasnik pozamašne kolekcije tog modela) i opremljenu modernim i snažnim M-100 V8 agregatom. Iako je uprava fabrike bila sasvim zadovoljna prodajom, pozicioniranjem i tehnikom oba automobila, jedan od njenih glavnih inžinjera Erich Waxenberger je imao drugačiju zamisao…\nNaime, Herr Waxenbergera je pratila fama svojevrsnog “pobunjenika“ i neposlušnog člana Mercedesovog besprekornog tima stručnjaka. Svojim ponašanjem često je privlačio pažnju uprave ali svojim velikim znanjem i talentom za mehaniku je uspeo da zadrži radno mesto. Skoro istovremenom pojavom serije W 109 i superluksuznog Mercedesa 600, Waxenberger je dobio suludu ali odličnu ideju… Zašto ne bi u karoseriju W109 ubacio M 100 motor iz 600 modela i time stvorio luksuzan i elegantan model koji bi istovremeno bio i fantastično brz i snažan ? Čelni ljudi Mercedesa nisu bili oduševljeni ovom idejom i nisu je ni uzeli u razmatranje ali je Waxenberger ipak započeo razvoj na sopstvenu odgovornost. Prvi prototip je bio gotov tokom 1966/7 godine i rezultat je zapanjio čak i samog tvorca jer je luksuzna limuzina od skoro 2 tone, odjednom imala performanse koje su bile bolje od velike većine tadašnjih rasnih sportskih automobila!\nSa velikim poverenjem u svoju kreaciju Waxenberger je organizovao i internu prezentaciju pred članovima uprave i Rudolfom Uhlenhautom, čuvenim Mercedesovim inžinjerom, trkačem i konstruktorom koji je bio oduševljen automobilom i koji je iskoristio svoj uticaj da nagovori upravu da pokrene proizvodnju. Sa tom podrškom, 300 SEL 6.3 je ugledao svetlost dana u martu 1968 godine.\nZa razliku od ostalih modela W109 serije, 6.3 je bio potpuno drugačiji automobil, iako spolja isti. Jedina vizuelna razlika je bila mala značka “6.3“ sa desne strane poklopca prtljažnika koja je iskusnom oku otkrivala tajnu koja se krije ispod haube. Da bi se stvorila prava slika o sposobnostima ovog modela, možda je najbolje jednostavno reći da je V8 motor od 6, 3 litre imao 250 KS (i čak 500 Nm) uz pomoć ubrizgavanja goriva i da je snagu prenosio na zadnje točkove preko četvorostepenog automatskog menjača. Na svim točkovima nalazile su se ventilirajuće disk kočnice. Za sprint od 0 do 100 km/h je bilo potrebno 6,4 sekunde a maksimalna brzina je iznosila 221 km/h. U semaforskim duelima na bulevarima svetskih metropola, 300 SEL 6.3 je bez problema mogao da porazi Porsche 911, Jaguar E——type i da jako namuči Ferrari 365 Daytonu ili Corvette Stingray! Zapanjujuće performanse za jedan luksuzni i pomalo dosadni sedan. Udobnosti je i doprinosilo vazdušno ogibljenje koje je preuzeto sa 600 modela i koje se serijski ugrađivalo na 300 SEL (sa motorom od 3 litre) koji je i poslužio kao osnova za konverziju u 6.3.\nNaravno, ovako superioran automobil nikako nije mogao biti jeftin, kako za kupovinu, tako ni za održavanje i vožnju ali i pored cene od 40 000 tadašnjih DEM (10 x prosečna cena VW Bube), našao je dosta kupaca, u redovima svetski poznatih ličnosti koje su znale da cene kvalitete ovog posebnog Mercedesa. Potrošnja, je očekivano bila ogromna i prema rečima jednog vlasnika, nije mogla da padne ispod 17-19 litara. Sa obe strane okeana, 6.3 je imao odličan prijem kod specijalizovane štampe. Tadašnji novinaru su prepoznali revolucionarnu prirodu ovog modela i najviše ocene davali komforu, kvalitetu, udobnosti i posebno, performansama. Posebno su prema njemu bili darežljivi američki novinari koji su ga proglasili najboljim sedanom na svetu. Ovo je posebno bitno priznanje, pogotovo što dolazi iz Amerike, zemlje moćnih limuzina i ogromnih motora.\nIpak, tržišni život ovog modela je bio kratak i trajao je samo 4 godine, do septembra 1972. Prekidu proizvodnje je kumovala naftna kriza početka 70tih i zamena serije W109 modernijom i novijom W116 koja nije imala adekvatnog naslednika fantastičnog 6.3. Tek 1976 godine, W116 dobija svoju najjaču verziju, koja i dalje koristi M 100 motor ali povećan za koji ccm, pod nazivom 450 SEL 6.9.\nIako je u pitanju automobil stvoren za brzo krstarenje auto putevima u luksuzu i udobnosti, iznenađujuće zvuči informacija da je Mercedes 300 SEL 6,3 imao kratku ali zapaženu trkačku karijeru. Prvo u rukama svog kreatora Ericha Waxenbergera koji je pobedio na 6 sati Macao vozeći praktično produkcijski primerak ( samo bez branika i hromiranih lajsni ) a potom pod okriljem tek osnovane AMG kompanije na čuvenoj trci 24 časa Spa-Francorchamps. Automobil koji se pojavio na tom takmičenju je takođe bio skoro serijski primerak samo sa pojačanim motorom od 428 KS i 6.8 litara. Iza njega, ostalo je drugo mesto na trci, nadimak Rote Sau (crvena svinja – aluzija na boju i težinu) i legenda o neverovatnoj potražnji goriva i zadnjih guma koje su morale da se menjaju svakih nekoliko krugova.\nOd 6526 napravljenih primeraka (što se smatra velikim uspehom), preživela je velika većina produkcije, prvenstveno zahvaljujući visokom stepenu kvaliteta izrade i materijala a potom i visokom stepenu svesti i tehničke kulture vlasnika koji su odmah shvatili da im je u posedu veoma interesantan i značajan automobil. Mercedesi 300 SEL 6,3 imaju veran krug obožavatelja i solidnu cenu za primerke u dobrom stanju. Na našim putevima, po našem saznanju bio je registrovan samo jedan primerak i to u Novom Sadu.\nDanas, Mercedes 300 SEL 6,3 stoji, uz Maserati Quattroporte i Jaguar XJ6, kao začetnik loze sportskih limuzina najvišeg ranga. Model koji je spojio, do tada, nespojive ekstreme luskuza i snage i koji je te kvalitete objedinio pod jednom karoserijom. Iako, današnjim poznavaocima, ideal ove klase predstavljaju novi Audi S8 ili Mercedes S 65 AMG, ne treba zaboraviti da svoje gene duguju baš ovom automobilu, jedinom Mercedesu koji je zaslužio nadimak “Hot Rod Benz“…..\nPreuzeto sa: autocaffe.net\nOznake: 300SEL 6.3, Mercedes, Mercedes 300SEL 6.3\nPrevious: Antifriz – 2.deo\nNext: Kako odabrati antifriz


Đogani se pravdao nakon hapšenja da je droga samo za ličnu upotrebu i da nije hteo da je preproda. Ubrzo nakon saslušanja je pušten da se brani sa slobode, a kesice sa sumnjivim prahom poslate su na veštačenje kako bi se nedvosmisleno utvrdilo da je reč o kokainu.\n- Protiv Đogaja je podneta krivična prijava za neovlašćeno držanje opojnih droga, na osnovu člana 246a, za šta mu preti novčana kazna, ili do tri godine zatvora. Na osnovu tog člana zakona, Đogani može izbeći zatvorsku kaznu ako otkrije policiji od koga je kupio drogu. Sad se čeka da se završi veštačenje droge, a nakon toga Treće osnovno tužilaštvo pozvaće densera na saslušanje, pa ćemo videti šta je odlučio i da li će otkriti svog dilera - rekao je izvor za Informer.


Budžet BiH ostaje na čekanju, nije bilo entitetske većine za usvajanje(VIDEO) - Televizija K3\nBudžet BiH ostaje na čekanju, nije bilo entitetske većine za usvajanje(VIDEO)\nPredstavnički dom Parlamenta BiH uputio je Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2021. godinu na dodatno usaglašavanje i drugi krug glasanja zbog nepostojanja entitetske većine iz Republike Srpske.\nRadi se o proceduri u drugom čitanju, a budžet je predložilo Predsjedništvo BiH.\nParlamentarci su ranije upoznati sa pet amandmana poslanika Mirjane Marinković Lepić, a tokom glasanja na sjednici za svaki amandman je postojala opća, ali ne i entitetska većina.\nDakle sačekaće se dodatno usaglašavanje u Kolegiju Predstavničkog doma Parlamenta BiH. Nakon toga će ići novo glasanje odnosno Prijedlog zakona u drugom čitanju će se ponovo naći pred parlamentarcima.\nInače, sjednica Predstavničkog doma Parlamenta BiH danas je počela sa 30 minuta zakašnjenja, a u sali nije bilo političara iz entiteta Republika Srpska odnosno predstavnika srpskih stranaka. Oni, kao što je poznato, bojkotuju učešće u donošenju odluka zbog Inzkovog zakona o zabrani negiranja genocida.\nNa 23. sjednici Predstavničkog doma danas je prisustvovalo 29 parlamentaraca. Termin naredne sjednice bit će poznat naknadno.\nPredsjedavajući Denis Zvizdić na kraju je izrazio nadu da će na narednoj sjednici u sali biti i zastupnici koji danas nisu učestvovali u radu.\nLegendarni Minja Subota sahranjen u Aleji zaslužnih građana u BeograduKonačni rezultati izbora za rusku Dumu 24. septembra, glasanje trajalo tri dana


Alergije na: jaja, mleko,ribu, lekove, kućnu prašinu, plesni, polen, perje : Narodni lek\nBy keD86vK February 23, 2013\nŠta je alergija? Reč alergija dolazi od grčkih reči i znači „drugačije reagovanje“. Alergijska oboljenja, kao što su astma, kijavica, senska groznica, koprivnjača. ekcem i dr., poznata su i opisivana od pamtiveka. Međutim, njihova suština otkrivena je tek u toku ovoga veka.\nBečki dečji lekar fon Pirke ustanovio je, na osnovu svojih zapažanja, početkom ovog veka da se u izvesnim slučajevima posle davanja seruma deci mogu pojaviti razne reakcije. Tako se ponekad osmog dana posle prve injekcije seruma javlja tzv. serumska bolest u vidu otoka žlezda, povećanja telesne temperature, crvenila kože ili koprivnjače, bolova u zglobovima, sa otokom ili bez’otoka, itd., dok se, ponekad, ubrzo posle primanja druge ili ponovne injekcije seruma može pojaviti serumski šok, sa još dramatičnijim znacima. U pojave ove vrste ubrajao je fon Pirke i drugačije reagovanje dece na revakcinaciju protiv velikih boginja, kao i pozitivne tuberkulinske probe kod dece koja su inficirana tuberkulozom. Fon Pirke je tada pojam alergija objasnio na sledeći način: „Jedna osoba se nalazi u stanju alergije prema izvesnoj supstanciji (materiji) ako na ponovno unošenje ove supstancije u organizam reaguje drukčije nego što je reagovala prilikom njenog prvog unošenja.”\nFon Pirke je u početku mnoge pojave u obolelom telu objašnjavao alergijom. Po njemu su i mnoge infektivne bolesti znak alergijske preosetljivosti organizma na razne zarazne klice. On je inkubacibni period kod infektivnih bolesti (vreme koje prođe od prodora klica u organizam do izbijanja prvih znakova bolesti) objašnjavao vremenskim periodom potrebnim da organizam stvori odbrambene supstancije protiv prouzrokovača bolesti. Ove novonastale supstancije u organizmu nazvao je on antitelima, a supstancije koje izazivaju nastajanje antitela u organizmu. — alergenima.\nNešto pre toga su Riše i Portije, u Parizu, pri eksperimentima na životinjama, utvrdili da psi koji su dobili i podneli bez ikakvih vidljivih reakcija jednu injekciju otrova iz pipaka polipa aktinije reaguju teško, često smrtonosnim šokom, ako posle 20 dana prime ponovo istu dozu ovoga otrova. Oni su konstatovali da se kod pasa umesto zaštite — filaksije, dešava suprotna biološka pojava, koju su oni nazvali anafilaksijom, što na grčkom znači „protivno zaštiti”.\nEngleski naučnik Dejl je, nešto kasnije, utvrdio da zamorci posle injekcije histamina, otrova koji se i normalno nalazi u malim količinama u organizmu životinja i ljudi, pokazuju pojave slične pojavama koje se javljaju u anafilaktičkom šoku. On je još tada pretpostavio da se u alergijskim pojavama oslobađaju izvesne otrovne materije, među kojima je histamin jedna od najvažnijih, i da su alergijske pojave izraz trovanja ovim u organizmu nastalim otrovima. Dejl je, nema sumnje, time pokazao da između anafilak sije i alergije nema razlike, ali je mehanizam nastajanja alergijskih pojava objašnjen do kraja tek kasnije.\nSimptomi – Pojava da pojedine osobe pri prvom uzimanju neke hrane ili nekog leka osećaju muku, povraćaju, dobijaju koprivnjaču po telu itd., nazivana je ranije idiosinkrazijom. Izgledalo je, na prvi pogled, da između idiosinkrazije, u kojoj organizam reaguje na prvo unošenje izvesnih materija, i alergije, gde organizam reaguje na ponovno unošenje nekih materija, nema nikakve sličnosti. Izgledalo je da su to po mehanizmu nastajanja dve sasvim različite pojave.\nMeđutim, otkriće nemačkog naučnika Landštajnera da i hemijski vrlo jednostavne supstancije, tzv. hapteni, mogu, ako su vezani sa belančevinama, da izazovu senzibilizaciju organizma, a pri ponovnom unošenju u organizam i alergijske pojave, doprinelo je razjašnjenju ove, u stvari, alergijske pojave. Naime, ove hemijski jednostavne materije,od kojih zavisi specifičnost nastale preosetljivosti, nalaze se u sastavu mnogih lekova, tako da ranije uzet lek, koji sadrži u sebi i jednu od ovih materija, može da izazove preosetljivost i na sve ostale lekove koji u svom sastavu imaju takođe ovu materiju raspoređenu na određenom mestu u molekulu. Ova vrsta preosetljivosti nazvana je unakrsnom senzibilizacijom. Na ovaj način objašnjeno je da je i idiosinkrazija u stvari alergija. Ako u organizam i nije nikad pre toga uneta određena materija, uzev u celini, unet je jedan njen deo (hapten) preko neke druge materije u čiji sastav taj njen deo ulazi takođe.\nOvo otkriće ima veliki praktičan značaj. Ono nam pomaže da razumemo mnoge, inače nejasne, pojave. Na primer, osobe koje su, alergične na sulfonamidske preparate reaguju alergijom i na novokain, koji se upotrebljava za anesteziju, kao i na neke anilinske boje (urosol, koji se upotrebljava za bojenje kase, i dr.), jer u sastav novokaina i ursola ulazi i jedna materija koja je u sastavu sulfonamidskih preparata već senzibilizirala organizam. Time se, pored ostalog, i objašnjava sve veća učestalost alergijskih reakcija u novije vreme.\nKao što se vidi, sve do sada opisane pojave: alergija, anafilaksija i idiosinkrazija, danas se ubrajaju u alergiju. Mehanizam alergijske reakcije sastoji se u ovome: u svim slučajevima (alergija, anafilaksija, idiosinkrazija), u organizam unete strane materije (alergeni) mogu da podstaknu organizam na stvaranje antitela, koja se vezuju za ćelije raznih tkiva (sluzokožu nosa ili bronhija, kožu i dr.). Kada se, kasnije, u organizam unese ponovo ista materija (alergen), u njemu dođe do spajanja antitela vezanih za ćelije tkiva sa unetim alergenom, i ova tkiva, tzv. tkiva šoka, oslobađaju otrove (histamin i dr.), koji izazivaju lokalne reakcije (na bronhijama — astma, na koži — koprivnjača ili ekcem i dr.), a u ređim slučajevima i opštu reakciju celog organizma, tj. anafilaktičan šok.\nAnafilaktičkim reakcijama se nazivaju sve pojave kod ljudi i životinja kod kojih su alergeni uneti u organizam preko injekcija, za razliku od alergijskih reakcija, kod kojih je alergen unet u organizam preko usta ili udisanjem.\nU organizmu i kod imuniteta dolazi do stvaranja antitela, ali se ova antitela ne vezuju za ćelije pojedinih tkiva. Ona se nalaze slobodna u krvi i drugim tečnostima organizma, i kada dođe do vezivanja ovih antitela sa materijama koje su izazvale njihovo stvaranje, do oslobađanja otrova ne dolazi kao u alergijskim reakcijama i ne ispoljavaju se nikakve vidljive promene u organizmu.\nAntitela su u alergiji, kao i u imunitetu, strogo specifična prema materijama koje su izazvale njihovo stvaranje. Tako, na primer. osobe preosetljive na konjski serum nisu preosetljive i na goveđi serum, i sl. Treba razlikovati alergiju prema nekom leku od nepodnošenja tog leka. Dok se znaci nepodnošenja nekog leka ispoljavaju toksičnim znacima karakterističnim za trovanje tim lekom (na primer, kod nepodnošenja aspirina:-zujanje u ušima, muka, povraćanje i dr.), znaci alergičnog stanja su uvek isti, bez obzira na alergen koji je doveo do preosetljivosti (na primer, i kod .aspirina alergija se ispoljava astmom, koprivnjačom i dr.).\nUzroci – Alergeni mogu biti razne materije iz spoljnjeg sveta: kućna prašina, plesni, pelud, perje; razne namirnice: jaja, mleko,ribe; zatim, lekovi i dr. Najčešće su to razne belančevine. Pored toga, i razni sastojci organizma, promenjeni pod dejstvom toksina, degenerativnih procesa i dr., mogu takođe postati autoalergeni i sensibilisati sopstveni organizam, koji u tom slučaju stvara autoantitela. Na ovaj način se danas objašnjava nastajanje mnogih krvnih i drugih oboljenja.\nLečenje – Za ustanovljavanje alergijskih stanja upotrebljavaju se kožni testovi. Bolje upoznavanje načina nastajanja alergije omogućilo je da se danas u lečenju alergijskih bolesti primenjuju novi moćni lekovi: antihistaminici i kortizonski derivati.\nPreporučljivo je da bolesnici koji su već pokazivali znake neke alergijske reakcije, ukoliko za to znaju, skrenu lekaru pažnju na to kad dođu na pregled.\nTags:jaja, kućnu prašinu, lekovi, mleko, perje, plesni, polen, ribe; zatim


Teatri iz 18 zemalja u Subotici : Nadlanu.com\nTeatri iz 18 zemalja u Subotici\nBEOGRAD, 26. aprila 2011. (Beta) - Na predstojećem Međunarodnom festivalu pozorišta za decu koji će od 15. do 21. maja biti održan u Subotici, među pozorišnim trupama iz 18 zemalja nastupiće i gosti iz Brazila, Irana, Jermenije i Kazahstana, najavili su organizatori.\nU zvaničnoj selekciji Festivala nastupiće Pozorište "Opera na mala" iz Sao Paula, Pozorište "Arija" iz Teherana, Državno pozorište lutaka "Hovhanes Tumanjan" iz Jerevana i Oblasno pozorište lutaka "Alakaj" iz Aktobea.\nNajavljeno je i gostovanje umetnika iz Perua, a za festivalske nagrade takmičiće se i pozorišta iz Bosne i Hercegovine, Bugarske, Češke, Francuske, Hrvatske, Italije, Nemačke, Velike Britanije, Poljske, Rumunije, Rusije, Slovenije, Turske i Srbije.\nO nagradama u takmičarskom programu odlučivaće žiri u kojem su glumac i reditelj Robert Valtl iz Slovenije, reditelj i dramski pisac Vladimir Birjukov iz Rusije, scenograf i kostimograf Pavel Hubička iz Češke, reditelj i teatrolog Jaroslav Antonjuk iz Poljske i teatrolog i pozorišni kritičar Miroslav Radonjić iz Srbije.\nFestival će ugostiti više od 2.000 učesnika, a pored premijernog programa u Subotici, najavljene su i reprizna izvodjenja predstava u Segedinu (Mađarska).


Tidemandova dobra forma - WRC, Auto Moto\nHotSport»Auto Moto»WRC»Tidemandova dobra forma\nTidemandova dobra forma\n| 2013-02-15T17:37:24+01:00\t15. feb 2013. 17:37|0 komentara\nŠef tima M-Sport Malkolm Vilson je veoma prijatno iznenađen formom koju je prikazao Pontus Tidemand u svom prvom nastupu na WRC takmičenju tokom Relija Švedske. 22. godišnji šveđanin je napravio krupan korak posle WRC akademije koju je završio na trećem mestu, vozeći reli pred domaćim navijačima u privatnoj režiji.\nTidemand je bio četvrti najbrži u kvalifikacijama i bio je među prvom četvoricom pre nego što je tokom prvog dana imao mehanički problem sa motorom koji ga je udaljio od dobrog plasmana. U jednom trenutku, on je bio najbolje plasirani vozač sa Fordom, što je Vilsona impresioniralo i pomalo šokiralo.\n“Pontus me je iznenadio“ rekao je Vilson. „Cepao je jako jako hrabro i nisam ni imao ideju kakav će biti pre relija. Očigledno je da je na akademiji naučio dosta toga i da je stvarno brz i dobar. Velika je šteta za njega što je imao kvar na kolima, jer verujem da bi zadržao ritam i visoko se plasirao“\nTAGOVI: M-Sport, Pontius Tidemand\nDA SE ZAVRTI U GLAVI: Partizan odredio paprenu cenu za Strahinju Pavlovića!Tri puta veći novac nego što je nuđeno za stamenog štopera prošle sezone.\nSvaki duel između Brazila i Argentine privlači veliku pažnju, a tako je bilo i u prijateljskom meču koji je odigran u Saudijskoj Arabiji.


Naslovna Kultura Pozorište Kulturna dešavanja tokom proteklog vikenda\nBAČKA PALANKA: Tokom proteklog vikenda u Gradskom bioskopu u Bačkoj Palanci odigrane su dve predstave, a u Galeriji Kulturnog centra otvorena je nova izložba.\nOdigrana pozorišna predstava „Crveni šešir“\nU Gradskom bioskopu u nedelju 8. marta u 20.00 časova odigrana je pozorišna predstava „Crveni šešir“ sa Minom Lazarević i Nadom Blam u glavnim ulogama.\nPopularne glumice su nakon odigrane predstave nekoliko puta bile vraćene na bis, a publika je zadovoljna i nasmejana napustila salu Gradskog bioskopa. Režija: Dimirtije Šašić Tekst: Rastko Papić.\nU Gradskom bioskopu u subotu 7. marta u 17.00 časova odigrana je pozorišna predstava za decu „PUT OKO SVETA“ Todeta Nikoletića.\nAvanturistička komedija za decu do 100 godina, kako kaže i sam pisac, vodila nas je na putovanje oko celog sveta. Tri junaka naše komedije Cvetko, Skitko i Marica polaze na put do Italije i tamo nas upoznaju sa njihovim znamenitostima, kompozitorima, slikarima, velikim vojskovođama, a tu nalaze prostora i da nam odglume Romea i Juliju, na njihov način, naravno.\nKroz svoj neobični put upoznaju nas i sa zanimljivim kulturama Španije, gde će nam dočarati i samu koridu, zatim daleku Ameriku i njene Vestern junake, pa zatim još dalji Japan i njihove opasne borilačke veštine, preko bliskog istoka i strašnog Alibabe, pa sve do Engleske i Rusije. Na kraju dolazi u svoju Srbijicu na tople i mirisne projarice.\nU predstavi su igrali glumci: Snežana Knežević, Aleksandar Kanjevac i\nOva dinamična, veoma poučna i edukativna pozorišna igra je urnebesno zabavila i zagolicala želju naših malih gledalaca za novim saznanjima o ovim divnim prostorima. Nakon predstave sva deca su se popela na binu i sa glumcima zaigrala kolo.\nU Galeriji Kulturnog centra u petak 6. marta u 19.00 časova otvorena je izložba crteža pod nazivom „NEMOGUĆE BEKSTVO“ Jovana Spasića iz Vlasotinca.\nJovan Spasić je rođen 18. jula 1993. godine u Leskovcu. Srednju umetničku školu „Škola za tekstilni dizajn“ završio u Leskovcu. Diplomirao je na slikarskom odseku Fakulteta umetnosti u Nišu 2016. godine u klasi profesora Bratislava Bašića, postdiplomske studije završio takođe u klasi profesora Bratislava Bašića 2017. godine. Samostalno izlagao pet puta. Učestvovao na oko dvadesetak kolektivnih izložbi i nekoliko kolektivnih kolonija.\nOvi radovi su nastali u istraživačkom postupku koji kombinuje tradicionalne slikarske tehnike (akril, uljani pastel) i eksperimentisanje sa crtačkim i teksturama specifičnih materijala (vazdušna folija, linorez).\nU savremenoj umetnosti portret postaje relevantan onda kada prevazilazi puku reprezentaciju nečijeg lika, kada biva integrisan u određeni kontekst i kada usmeren na pojedinca projektuje pre razlike nego sličnosti u reakcijama na istovetna iskustva ili na preovlađujuća svojstva aktuelnog okruženja.\nPoštujući ovakav aspekt savremene umetnosti, Jovan Spasić, prilikom artikulacije autoportreta (i nekoliko portreta) pribegava umnožavanju izolovanih subjekata i opredeljuje se za moćan govor njihovih unutrašnjih stanja.\nIzložba će biti otvorena do 26. marta.\nPrethodni tekstZoran Ljikar dobio martovski brzopotezni turnir


Veliko finale Hrvatske MMA lige je pred vratima. Dani nas dijele od adrenalinskog spektakla u Ciboni...\n23.10.2013 @ 13:40\nUlog je veliki – titula MMA prvaka Hrvatske. Povijest pišu pobjednici, a svatko od deset finalista u pet težinskih kategorija želi pojas pobjednika, pa s pravom očekujemo vrhunske borbe.\n''Peruško je prošlogodišnji osvajač trećeg mjesta i ovu sezonu ga zapravo brani. Nasuprot mu stoji Radman koji se u odnosu na drugo mjesto iz prošle sezone, sigurno neće zadovoljiti time da ove godine završi bez minimalno bronce. U ogledu između Željezića i Ivanušića gledat ćemo reprizu iz četvrtfinala. Naime, ozljedama i nemogućnostima borbe, a opet ždrijebom te sustavom Hrvatske MMA lige unazad, Ivanišić je dobio priliku za revanš i objeručke ga prihvatio. Zanimljiv meč i pitanje hoće li ovaj puta Željezić rutinski obaviti posao ili će Ivanišić poravnati međusobni score'', prokomentirao je koordinator Hrvatske MMA lige Tomislav Novosel.\n''U finalnoj borbi između Pereše i Pejića, njih dvoje ne gledaju jedan u drugog, već preko ramena žele prošlogodišnjeg pobjednika Burušića. Pejić u polufinalu, a Pereša u finalu, prošle sezone izgubili su baš od Burušića i silno žele taj revanš. Ulog je jako velik za oba borca, stoga ne sumnjamo u odličnu izvedbu. U srazu superteškaša, Glavaš je ponovno u finalu. Silno želi pojas, a i priliku za revanš protiv Ilića. S obzirom na izvedbu u polufinalu, gdje je njegov napredak i laicima vidljiv, lako bi mu se mogle ostvariti želje. S druge strane, Milinković je do sada pokazao izrazitu smirenost i veliko samopouzdanje. Praktički ne pokazujući nikakav preveliki napor stigao je do finala. Vjerujem da skriva nešto specijalno za finale i veselim se početku borbe.''


Medicina 04.01.2021. - 16:41h Autor: Stil/Ordinacija.hr\nS obzirom na to da je češća u starijoj populaciji (> 50 g.) i da je uglavnom bez simptoma, a starija populacija je sve brojnija, javlja se u približno 10 posto ukupne belačke populacije. S obzirom na sve navedeno, često ima sinonim "tiha epidemija".\nNajvažniji faktor rizika je starosno doba, a starija životna dob zbog niza promena na organskim sistemima slabije stvara vitamin D i sporije resorbuje kalcijum iz creva. U uznapredovanoj životnoj dobi dolazi do slabosti gustine kostiju i povećanog rizika za prelom (senilna osteoporoza). Kod žena nakon generativne dobi (postmenopauza) zbog manjka ženskih polnih hormona (koji održavaju dobru pregradnju kosti) dolazi do ubrzane pregradnje kosti i gubitka koštane mase. Postmenopauzalna osteoporoza se pogoršava ubrzo nakon prestanka redovitih ciklusa, a rano lečenje ili prevencija (hormonsko liečenje) efikasno će sprečiti ovaj oblik osteoporoze. Sekundarna osteoporoza je uzrokovana nizom drugih bolesti, stanja ili uzimanja lekova koji se najčešće moraju davati zbog drugih težih bolesti, no osteoporoza se može prevenirati ili lečiti i u takvim slučajevima. Idiopatska osteoporoza upućuje na nejasan uzrok slabljenja kostiju i vrlo često ima uzrok u genetskim poremećajima.\nOsteoporoza je u više od 50 posto slučajeva bez kliničkih simptoma, i prvi znak je najčešće osteoporotični prelom. Prelomi delova kičmenog stuba su karakteristični i često ostaju neotkriveni, a prelomi kuka i podlaktice završe bolničkom obradom i lečenjem, operativno ili konzervativno. Od simptoma bol, često nakon osteoporotičnog preloma kičmenog stuba može trajati nekoliko nedelja s tendencijom smirivanja, naročito ako mirujete. Često se može zameniti s bolovima kod hroničnih lokomotornih tegoba (diskus hernija, lumbalna išijalgija...), s tim da u datom slučaju tegobe obično traju duže i bez tendencije postupnog smirivanja te se uglavnom ponavljaju. Učestali prelomi tokom života mogu u osnovi imati osteoporozu, ali se tada na Rtg slikama očitava slabija gustina kostiju i karakteristični osteoporotični prelomi.\n3. Kako izgleda lečenje\nDanas postoji više kategorija lekova za lečenje osteoporoze i uglavnom se dela na antiresorptivne, koji smanjuju razgradnju kosti i anaboličke, koji povećavaju stvaranje nove kosti. Lekovi se uglavnom uzimaju oraqlno jednom nedeljno ili jednom mesečno (stariji), a noviji se uzimaju putem potkožne injekcije svakih 6 meseci ili u infuzijama jednom godišnje. Ono što je važno jeste da su lekovi najčešće delotvorni u povećanju mineralne gustine kosti i smanjenju rizika od preloma. Lijek se bira prema stepenu osteoporoze i riziku za prelom, neki su delotvorniji i brže deluju te su prvi izbor kod težih oblika osteoporoze.\n4. Važne mere prevencije\nOsteoporozu je najbolje prevenirati i to je moguće zdravim načinom ishrane i redovnom fizičkom aktivnošću, uz dovoljno izlaganje suncu. Mlečna ishrana najbolji je izbor prevencije jer manjak kalcijuma u organizmu dovodi do uzimanja kalcijuma iz kostiju (skladište kalcijuma) za potrebe organizma i slabljenja njihove čvrstoće. Dovoljno stvaranje vitamina D u organizmu ili dodataka ishrani u obliku vitamina D će pospešiće apsorpciju kalcijuma iz creva, a samim tim i omogućiti da se kalcijum koji se unosi u organizam kroz ishranu brže resorbuje u krvi i tako dospe do kostiju. Fizička aktivnost mehanički deluje na pregradnju kosti tako da se na mestima opterećenja kost jače pregrađuje, stvarajući novu i vitalniju kost, koja može izdržati jača opterećenja. Zdrav način života uključuje prirodnu i raznoliku ishranu s većom količinom mlečnih proizvoda, uz uzimanja namirnica bogatih vitaminom D te dosta izlaganja suncu, uz redovnu i umerenu fizičku aktivnost.\nNajčešće se bolest javlja kod žena, ali 1/3 bolesnika su muškarci, iako se pre smatralo da je to isključivo bolest žena. Nedostatak estrogenih hormona uzrokuje postmenopauzalnu osteoporozu i ona se može lečiti estrogenom terapijom. Drugi tipovi osteoporoze javljaju se kod svih pacijenata, dijagnostifikuju se i leče na isti način, s relativno istim uspehom te ne možemo reći da bi se radilo o nekom drugom obliku osteoporoze s nekim drukčijim karakteristikama.\n6. Smrtnost od preloma kuka\nSmatra se da je 10% čovečanstva pod rizikom za razvoj osteoporoze. Vrlo je velika invalidnost nakon preloma, tako da manje od 30% bolesnika se vraća u prvobitnu aktivnost, veći deo (60-70%) ostaju trajni invalidi, manjeg i jačeg stepena. Smrtnost od preloma kuka je 15-20% i u najmodernijim zdravstvenim sistemima zbog komplikacija na koje moderna medicina ne može uticati. Smrtnost od preloma kuka je prošle godine bila na 10. mestu svih uzroka smrti.\n7. Fizička aktivnost veoma povoljno deluje\nVežbanje je toliko važno da neki stručnjaci misle kako se samim vežbanjem kost može izlečiti, ali to nije tačno. Umerena i redovna fizička aktivnost ima velikog uticaja na obnavljanje skeleta i istovremeno popravlja kardiovaskularni sistem, što je jako važno za održavanje snage lokomotornog sistema, te povoljno deluje na održavanje ostalih organskih sistema. Vežba je takođe osobito dobra u borbi protiv starenja i razvoja degenerativnih promena, u kojoj osnovi je senilna osteoporoza.\n8. U većini slučajeva bolest se može izbeći\nTeško je reći da se osteoporoza može izbeći ako postoje genetski i drugi razlozi koji je izazivaju, ali da se u većini slučajeva može izbeći to je tačno. Naime, do 35. godine života se kost izgrađuje, tako ako postignete veliku i jaku koštanu masu do toga doba, uz održavanje zdravih prehrambenih životnih navika i redovnu i umerenu telesnu aktivnost te dosta izlaganja suncu šansa da izbegnete osteoporozu vrlo je velika. Ako smo pak bili neupućeni i nismo se pazili, te smo razvili osteoporozu, danas imamo tolike dobre i efikasne lekove da se osteoporoza može "izlečiti“, tj. popraviti gustina na vrednosti koje zadovoljavaju kriterijume da se ne radi o osteoporozi, te se potom održavati u tzv. normalnim vrednostima.\n9. Ipak, javlja se u svim starosnim dobima\nPostmenopauzalna osteoporoza javlja se nakon ulaska žene u menopauzu, senilna u kasnijoj životnoj dobi i progresivno se pogoršava s godinama. Sekundarna osteoporoza javlja se nakon preboljevanja neke od bolesti koje mogu uzrokovati osteoporozu ili uzimanja nekih lekova koji oštećuju kost (npr. kortikosteroidi, citostatici...). U mladoj životnoj dobi često je genetski uslovljena osteoporoza, što je na svu sreću vrlo retko. Iako je najčešća u starijoj životnoj dobi (>50.g.) ipak je možemo naći u svim uzrasnim dobima, čak i kod dece.\nUsprkos modernijim i sve efikasnijim lekovima, osteoporoze je sve više zbog većeg broja starijih bolesnika, uopšteno zahvaljujući starenju populacije i sedentarnom načinu života (slabija telesna aktivnost, sedenje). Smatra se da će se od 2000. do 2500. udvostručiti broj bolesnika i utrostručiti broj osteoporotičnih preloma kod bolesnika s osteoporozom zahvaljujući načinu života i starosti populacije. Do pre 30-40 godina osteoporoza je bila manje poznata, i ne samo da nismo imali precizne dijagnostičke aparate već je i populacija bila znatno mlađe prosečne životne dobi, a način života bio je takav da je manje olakšavao razvoj osteoporoze.


GEST MLADOG MBAPEA ZA DIVLJENJE Jedan od najboljih fudbalera sveta POMAŽE U POTRAZI za nestalim pilotom\nFudbaler Pari Sen Žermena, Kilijan Mbape, uložio je oko 30.000 evra u fond koji je osnovala porodica nestalog pilota Dejvida Ibotsona.\nOn je rukovao letelicom u kojoj je bio Emilijano Sala tog kobnog 21. januara.\nCilj je da se prikupi oko 350.000 evra kako bi se pronašao i Ibotson, a olupina je pala na dno Lamanša, zbog čega je istraga dosta otežana.\n- Pokušavamo da se nosimo s ovim tragičnim okolnostima i gubitkom dva neverovatna čoveka. Saznati da je potraga zvanično opozvana za naredni period učinila je sve ovo samo još težim. Ne možemo da podnesemo pomisao da je Dejvid negde sam, želimo da se vrati kući kako bismo ga ispratili i sahranili - navodi se iz porodice pilota Dejvida Ibotsona.\nOn i Sala su putovali iz Nanta za Vels, gde je argentinski golgeter trebalo da potpiše ugovor sa Kardifom.\nPOTRAGA ZA VELIKOM, DIVLJOM MAČKOM Iz kuće u "aleji milijardera" pobegao afrički serval, u poteru se uključila i POLICIJA


ČUKA TALEŠ – MES KERMAN, 15.45\n(Fudbal, Iran 2)\nMes Kerman je najbliži promociji u Gulf Pro ligu Persije i takmičenju sa iranskim gigantima Persepolisom i Esteglalom. Vodeći je tim u drugom rangu, ali je na prethodne dve utakmice ostao bez celog plena. Srećom po Mes Kerman, njegovi konkurenti nisu na najbolji način iskoristili kikseve, pre svih Esteglal Meli-Sanati, koji mu je prvi pratilac. Čuka Taleš se bori za opstanak i trenutno se nalazi na mestu koje vodi u treću ligu. U prošlom kolu Čuka Teleš je pretrpela minimalan...\nAZIJA: Veliki derbi u Iranu, Felaini na Krojfa, Al Ain ispada iz lige, Uzbekistanci se bore na dva fronta\nIzvor: MozzartSport.com, 14.Maj.2021, 09:29\nPogledajte koji nas to značajni sportski događaji očekuju danas na najvećem kontinentu..Šenžen – Šandung, 12.00..(Fudbal, Kina 1)..|..Kompletna ponuda na www.mozzartbet.com..Nastavlja se takmičenje u Guangdžouu, u 5. kolu kineskog šampionata gledaćemo jedan od derbija. Sastaju se Šenžen...


Rebalansom budžetski deficit povećan sa tri na 6,9 odsto BDP-a Srbije - 24vesti\nUkupni rashodi i izdaci su rebalansom povećani za 16,7 odsto, odnosno za 253, 62 milijarde dinara, piše portal Biznis.rs\nKako konstatuju u Vladi, povećanje izdataka za kapitalne rashode i rashoda za zdravstvenu zaštitu stanovništva, imaju za rezultat povećanje predviđenog fiskalnog deficita Republike na 412,2 milijarde dinara, što je 6,9 odsto bruto domaćeg proizvoda. Javni dug će, na kraju ove godine, prema rebalansu budžeta, doći do 60 odsto BDP.\n„Ovaj rezultat će jednokratno narušiti planiranu putanju smanjenja javnog duga u BDP, a koja je prisutna od 2016. godine“, navode u Vladi.\nZanimljivo je da država sada očekuje veće prihode od poreza na zarade, nego što je to bilo planirano originalnim budžetom, i to za 2,3 milijarde dinara. Povećana su i očekivanja kada su u pitanju prihodi od ostalih poreza na dohodak za milijardu dinara.\n„Prilikom izrade originalne projekcije prihoda od zarade, uzete su u obzir projekcije kretanja prosečnih zarada i zaposlenosti, procene o vraćanju dela odloženih obaveza, kao i procene efekata podizanja neoporezivog dela zarada za 2021. godinu. Sada su stvari postavljene optimističnije, naravno uz određene mere opreza“, objašnjavaju u Vladi.\nZnačajnije su revidirani i prihodi od akciza, za sedam milijardi dinara, dok su prihodi od poreza na dobit i PDV zadržani na onim iznosima koji su predviđeni budžetom za ovu godinu.\nOdluku da, već u četvrtom mesecu ove godine, Vlada predloži izmene godišnjeg budžeta, kako navode u Vladi Srbije, posledica je potrebe da se dodatno podrže privreda i građani, obzirom da se još ne nazire kraj pandemije.\nRashodi koji podrazumevaju održavanje kovid bolnice Arena – Beograd, nabavku vakcina, podršku zdravstvene zaštite migranata, uređenje vodotokova i zaštitu od štetnog dejstva voda, zaštitu zdravlja životinja, materijalnu podršku radu pravosudnih organa, ali i troškove učešća Srbije na međunarodnoj izložbi EXPO 2020 – Dubai, povećani su za 6,74 milijarde dinara u odnosu na originalni budžet.\nRashodi po osnovu otplate kamata i pratećih troškova zaduživanja biće veći za 0,07 milijardi dinara. Ovo povećanje se odnosi na servisiranje domaćeg javnog duga.\nViše će, posle rebalansa budžeta, biti upućeno i lokalnim samoupravama. Njima će, izmenama Zakona o budžetu, biti dodatno opredeljeno još 11,52 milijarde dinara.\n„Povećanjem su najvećim delom obezbeđena sredstva za prevenciju i ublažavanje posledica nastalih pandemijom, izgradnju beogradskog metroa, podršku funkcionisanju jedinica lokalne samouprave na području uže Srbije i Kosova i Metohije, sanaciju i zatvaranje nesaniranih deponija, kao i podršku funkcionisanju lokalnih administrativnih kapaciteta“, preciziraju u Nemanjinoj.\nU odnosu na plan s početka godine, dotacije organizacijama za obavezno socijalno osiguranje veće su za 1,14 milijardi dinara. Ovo povećanje je namenjeno zapravo RFZZO, dok je Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje imao povećane uplate doprinosa, što je uslovilo potrebu za manjim uplatama budžetskog novca.\nPovećani su i iznosi subvencija, za 92.66 milijardi dinara u odnosu na iznos koji je planiran originalnim budžetom za 2021. godinu.\nDeo sredstava biće izdvojen za finansiranje radova koje izvodi JP Putevi Srbije, na održavanju državnih puteva, Koridorima Srbije za finansiranje dela izgradnje autoputeva, za podsticaje u poljoprivredi. Ipak najveći deo namenjen je za finansiranje trećeg paketa ekonomskih mera.\n„Program ekonomskih mera sproveden tokom prošle godine ostvario je predviđene rezultate u vidu očuvanja radnih mesta i standarda stanovništva, kao i minimiziranja negativnih efekata pandemije na ukupnu ekonomsku aktivnost. Pozitivni efekti programa preneli su se i na početak 2021. godine, ali produženo delovanje pandemije, sa neizvesnim trajanjem, uslovilo je potrebu za novim paketom podrške privredi i građanima“, ističu u Vladi Srbije.\nPodsećaju i da je ukupan paket mera obezbeđen prošle godine iznosio 12,9 odsto BDP, odnosno 704 milijarde dinara, dok je ovaj, dodatni paket u 2021. godini, predviđen u obimu od 4,3 odsto BDP.\n„Trenutni efekat na fiskalni rezultat u 2021. godini procenjen je na 2,3 odsto BDP. Za razliku od prethodnog programa, veći akcenat je stavljen na direktnu pomoć najviše pogođenim sektorima privrede i najugroženijim kategorijama stanovništva“, obrazlažu u Vladi.\n„U cilju stimulisanja agregatne tražnje i ubrzanja oporavka proizvodnih, ali i uslužnih delatnosti, nakon popuštanja epidemioloških mera, kao i prethodne godine, predviđena je isplata novčane pomoći svom punoletnom stanovništvu“, naglašavaju u Vladi i zaključuju da „ukupan paket mera podrške, od početka pandemije, tako, u Srbiji dostiže 17,2 odsto BDP“.


U Kliničkom bolničkom centru Osijek i Nastavnom zavodu za javno zdravstvo OBŽ u posljednja 24 sata obrađeno je 452 uzorka od kojih je 107 bilo pozitivno na koronavirus.\nNajviše (31) novopozitivnih osoba ima prebivalište na području grada Osijeka, 10 je osoba s područja grada Našica, po sedam iz Belišća, Čepina i Đakova, po četiri iz Antunovca, Donjeg Miholjca i Popovca, po tri iz Belog Manastira, Erduta, Podgorača i Valpova, po dvije osobe su s područja Bilja, Čeminca, Draža, Drenja, Punitovaca i Viškovaca, a po jedna novopozitivna osoba s područja Bizovca, Donje Motičine, Đurđenovca, Ernestinova, Koške, Petlovca, Semeljaca, Trnave i Viljeva.\nNa bolničkom liječenju nalazi se 135 osoba koje su oboljele od koronavirusa, i to 104 u Kliničkom bolničkom centru Osijek (od kojih su 34 na respiratoru), a u Općoj županijskoj bolnici Našice hospitaliziran je 31 pacijent s tim oboljenjem.\nStop prijevozu živih životinja