“Ograničiti plate funkcionera na maksimalno 1.000 eura” – Bankar.me\nMarch 27, 2020 CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nGrađanski pokret URA uputio je danas Vladi novi predlog koji podrazumijeva da se u narednom periodu plate svih javnih funkcionera čija primanja prelaze 1.000 eura limitiraju na ovaj iznos. Smatraju da je ova mjera nužna kako bi svi zajedno podijelili teret u vremenu koje nam predstoji.\n“Svi oni koji su do sada imali primanja veća od 1.000 eura će morati da se solidarišu i u narednom periodu će primati maksimalno taj iznos. Neprimjereno je da u datoj situaciji imamo funckionere koji iz državnog budžeta primaju plate koje iznose po dvije ili tri hiljade eura. Ovom mjerom neće biti moguće da se primi nijedan euro preko 1000 eura. Zbog situacije koja nas je sve pogodila potrebno je da iskažemo solidarnost i da svi zajedno, u skladu sa svojim mogućnostima, damo svoj doprinos kako bi se posljedice amortizovale. Ne smijemo dozvoliti da građani u najvećoj mjeri trpe zbog novonastalog stanja. Zbog toga je naš predlog da se javni funkcioneri solidarišu na način što će svoja primanja za narednih šest mjeseci umanjiti i ograničiti na iznos ne veći od 1000 eura”, naveli su u pokretu URA.\nZbog stanja pandemije u URA-i ističu da je ovakva mjera krajnje primjerena datoj situaciji.\n“Po svemu sudeći stanje pandemije u Crnoj Gori će potrajati. To će neminovno voditi prema gomilanju ekonomskih problema, generisanju nezaposlenosti i loših efekata po privredu pa je ovakva mjera krajnje primjerena. Pošteno je da stezanje kaiša krene od javnih funkcionera čija primanja prelaze dvije prosječne zarade. Ako je izvjesno da će i turistička sezona doživjeti značajan pad svaka pomoć i olakšanje državnog budžeta je više nego dobrodošlo”, ističu u pokretu URA.\nIz URA-e dalje navode da u ovakvoj situaciji solidarnost mora biti na visokom novou.\n“Ovo je vrijeme kada sve naše razlike moramo ostaviti po strani i kada solidarnost mora biti najsnažnije izražena odlika jedne zajednice. Zbog toga je logično da javni funkcioneri koji primaju nadoknadu iz državnog budžeta podnesu određenu žrtvu. Svako mora podnijeti teret koji mu pripada. URA predlaže da ova mjera traje do 1. septembra, a da se u odnosu na situaciju i ekonomske parametre države, ona može revidirati. Smatramo da će ovakva mjera kao znak dobre volje naići na podršku svih funkcionera na koje se ona odnosi, vjerujući da su svi svjesni da u ovom trenutku veliki broj građana Crne Gore jedva sastavlja kraj sa krajem duboko zabrinuti za svoju egzistenciju. Crna Gora se nalazi u složenom momentu i ovu situaciju možemo prevazići samo zajedno i odgovornim pristupom”, zaključuju u URI.\nPOJMOVIkoronavirus crna gora Plate funkcionera\nPrevious Male zemlje na Balkanu i Južnom Kavkazu najviše pogođene padom prihoda od turizma\nSljedeći Turizam u Kini se polako oporavlja\nMjere Vlade prezentovane socijalnim partnerima\nPotpuna elektronska registracija preduzeća je moguća tek nakon uspostavljanja razmjene podataka između svih organa koji …


Pejzaž Pejzaž je slika velikog formata (240 x 200 cm) izvedena u tehnici ulje na platnu, ponavljanjem detalja nađene fotografije. Rad Pejzaž je nastao u okviru istraživanja odnosa pejzaža i dezena, i linije koja ih spaja, a koja dozvoljava dvosmerno kretanje i različita čitanja. Urbani pejzaž je meni posebno interesantna i provokativna tema, jer se najdirektnije tiče međuljudske komunikacije, ali sa pokušajem da je objektivizuje, tako što odmiče pogled sa pojedinačnog na opšte. Rad na slici je samo završni deo procesa koji je počeo traženjem odgovarajućeg fajla na internetu. Da bih se fokusirao isključivo na željeno mnoštvo, hibridnu urbanističku strukturu, bez ikakve sentimentalnosti, koristio sam internet pretraživače kao prividno objektivne izvore informacija traženih po zadatim kriterijumima. Izabrao sam detalj koji ni po čemu ne govori o mestu na kome se nalazi. Pošto sam odabrao arhitekturu koja je opšte mesto moderne estetike, moguće je da svako od nas donekle oseti prikazani prostor kao svoj. Ponavljanjem je dobijena generička urbana struktura, potpuno dehumanizovana, po ključu generisanja dezena i posmatrač je suočen sa predstavom grada sa kojom se identifikuje, ali koja istovremeno deluje potpuno odbojno. Odabrana veličina slika je važan element ovog rada jer čini da posmatrač uspostavi vrlo direktnu vezu dimenzija slike i sopstvenih dimenzija. Materijalni karakter ovog rada se u punoj meri može osetiti tek direktnim kontaktom sa slikom, koja zbog svoje formalne, vizuelne prirode, dokumentovane kroz proces fotografisanja biva svedena (ili vraćena) na nivo digitalne skice koja je poslužila kao početni impuls u procesu njenog nastanka.\nTrijumfalna kapija Rad trijumfalna kapija se sastoji od šest crteža, ukupne dimenzije oko 240 x 500 cm, na kojima je predstavljen uveličan arhitektonski crtež temelja antičke trijumfalne kapije Septimijusa Severa iz Rima. Rad se postavlja na postamente visine 30 cm, prema rasporedu arhitektonskih elemenata originalne kapije, u zadatim proporcijama. Ova kapija ima veliki arhitektonski značaj, jer je poslužila kao model za sve kasnije, slične trijumfalne kapije. Trijumfalna kapija je u klasičnom evropskom nasleđu, još od antike bila sastavni deo pobedničkih procesija. U najvećem broju slučajeva, pravljene su u dimenzijama koje su dozvoljavale masovne parade. Ja sam, zadržavajući proporcije originalnog arhitektonskog plana, smanjio objekat da odgovara dimenzijama pojedinca, a rad izveo na nivou predloga objekta - predstavljajući samo presek osnove kapije. Tako svaki posmatrač ima priliku da zamišljajući sopstveni trijumfalni luk, privatni prostor za glorifikaciju, preispita sopstvene uspehe, stavove i uloge u situacijama, koje su na ovom prostoru definisale živote svih nas, a u kojima smo se često krili iza masovnih odluka i aktivnosti.\nСмрт свима* Ovaj rad čini grupa od šest crteža, mastilom na paus papirima, ukupne dimenzije oko 300 x 150 cm. Iako su odvojeni, čine celinu, na šta navode grafički prikazi pozicija unutar celine. Crteži su nastali maja 2014. godine. Na beogradskom stadionu fudbalskog kluba "Crvena zvezda" neko je, četkom i crvenom bojom nacrtao grafit “Смрт свима” u dimenzijama 300 x 150 cm. Društveno, ekonomsko i političko stanje u Srbiji, još od ratova devedesetih godina, degradira, a društvene grupe, koje se u medijima i svakodnevnoj komunikaciji imenuju kao "navijači" predstavljaju njegov najekstremniji deo. Zatečena poruka, “Смрт свима”, predstavlja kulminaciju besa, koja je do pojave ove fraze bila usmerena na sve što je "drugo", a od ove tačke postaje opšta, čak i autodestruktivna. Tokom izvođenja rada, na licu mesta, opcrtavanjem originalnog, nađenog grafita, donekle preuzimam ulogu autora poruke, praveći crtež čija je namena da pojavnost nađenog artefakta sačuva od neminovnog propadanja. Grafiti po prirodi stvari nemaju dug vek i predmet su konstantnih promena, uništavanja, precrtavanja, dopisivanja i obnavljanja. Iako je zatečena poruka užasna, odnos nestalnosti i trajnosti, kako poruke, tako i medija me je duboko zainteresovao. Sa jedne strane, poruka mojim činom biva sačuvana, sa druge namerno odabrani medij, mastilo i paus papiri, zbog svoje osetljivosti, zahtevaju posebnu vrstu staranja. Postupak koji sam koristio je onaj koji restauratori primenjuju da bi sačuvali informacije sa zidnih slika i spomenika, tzv. kalkiranje. Proces se sastoji u tome što se sve vizuelne informacije opcrtaju na paus papirima, 1:1, radi dokumentovanja ili mogućeg, budućeg rada na obnavljanju. Rad na licu mesta je izveden 6.5.2014. Beleška o datumu je važna upravo iz razloga nestalnosti grafita, a pošto se moj rad na licu mesta završio, meni postojanje nađenog grafita više nije važno u kontekstu ovog umetničkog rada. *Naslov "Smrt svima" se navodi u originalu, ćiriličnim pismom, da bi se naglasila distanca u odnosu na nađenu poruku. Isto se radi i sa tekstom na engleskom jeziku, gde navođenje imena rada ostaje u originalnoj, ćiriličnoj formi.


Procenite da li više liči na mamu Kalinu ili na baku Ljiljanu! | Toxic TV\nPočetna » Kultura » Procenite da li više liči na mamu Kalinu ili na baku Ljiljanu!\nStarija unuka Ljiljane Blagojević prvi PUT na malim ekranima!Procenite da li više liči na mamu Kalinu ili na baku Ljiljanu!\nProcenite da li više liči na mamu Kalinu ili na baku Ljiljanu!\nMiona Ćaldovič je prava lepotica, a kako i ne bi bila kad joj je mama Kalina Kovačević, a baka Ljiljana Blagojević\nKalina Kovačević, instagram\nKalina Kovačević, svoju intimu inače krije kao zmija noge, pa fotografije njenih ćerki definitivno nećete pronaći na instagramu. Ipak i Kalina i Ljiljana vole da učestvuju u emisiji Nataše Pavlović, a ovog puta su se pojavile u društvu preslatke Mione. Sigurno je da su gledaoci uživali, a videlo se da gaje divan odnos, pun poverenja i međusobne podrške.\nObe vole da čitaju, pa su najčešći pokloni koje razmenjuju knjige. Javnosti je manje poznato da se Ljiljana sa suprugom, Sinišom Kovačevićem pre nekoliko godina preselila na selo, pa je Miona i njena mlađa sestra Anika često posećuju i uživaju na čistom vazduhu.\n– Često na imanju ima raznog voća, pa ga zajedno beremo, a uvek ima posla u dvorištu, pa čistimo ili sređujemo baštu. Mioni smo kupili i mali štafelaj, pa crta i slika i uživa u tome. Veoma retko koristi mobilni telefon, skoro da ga nikad nema uz sebe – opisala je Ljilja kako funkcioniše njihov odnos, a zatim otkrila kako insistrira da je unuke zovu.\n– Ne dam im da me zovu baka, kažem im da sam ja njihova baba. To nosi snažnu energiju, volim da budem baba, jaka i sposobna, a ne neka baka kojoj treba pomoć čak i da pređe ulicu – zaključila je.\nUnuka Ljiljane Blagojević, Miona Ćaldović starija je ćerka njene mezimice Kaline Kovačević i Radeta Ćaldovića. Podsetimo da je Kalina, tri dana nakon što sam rodila Mionu dobila sam sepsunakon čega je provela šest nedelja u bolnici.\nOna je doživela i kliničku smrt, a u glavi joj je prošao čitav život. Uprkos ovom iskustvu, odlučila je da rodi još jedno dete, a ćerku Aniku dobila je iz odnosa sa poznatim srpskim naučnikom Vladimirom Rekovićem.\nPrethodni članakPevačica progovorila o smrti najboliže osobe!\nSledeći članakAmidžić opisao najgore pijanstvo ikada, evo šta je radio sa društvom!


Od tasta pivo u amanet: Čedo nasledio flašu penušavog pića staru 77 godina | Novosti.RS\n15. 01. 2020. u 16:53\nNjegov tast Periša Radovanović, poznati boem i šaljivdžija, u svojoj kući u glavnoj Karađorđevoj ulici u Kosjeriću držao je sodadžijsku radnju\nKADA se Čedo Gluščević iz Kosjerića ženio, nije mogao ni da nasluti da će od tasta i tašte naslediti - flašu piva. Nasledstvo je pratio i amanet, da flašu penušavog pića, staru 77 godina, čuva i preda svojim naslednicima.\nNjegov tast Periša Radovanović, poznati boem i šaljivdžija, u svojoj kući u glavnoj Karađorđevoj ulici u Kosjeriću držao je sodadžijsku radnju. Pre nego što će se preseliti na onaj svet, ostavio je porodici solidan imetak.\nSupruzi Bori, između ostalog, ostavio je u amanet i - flašu piva?! Starica je poživela 90 godina, a pred smrt je flašu piva predala zetu Čedi Gluščeviću.\n- Dogodilo se to 1942. godine, kad je u Kosjerić banula nemačka jedinica. Nekoliko vojnika navratilo je u Perišinu sodadžijsku radnju, u kojoj se, pored sode, pravilo i popularno piće klaker. Ispijali vojnici klaker izvađen iz bureta sa ledom, pa se mašili za novčanik da plate. Tast nije hteo da uzme novac, objašnjavajući da kuća časti. Nemci su mu onda poklonili flašu nemačkog, minhenskog piva.\nNekoliko decenija kasnije, njegov zet se susreo sa Nemcima, ali ne u vojnim uniformama. Tu nemačku delegaciju su činili biznismeni u odelima.\n- Slikali su flašu, zagledali etiketu... Bez naučne analize konstatovali su da je i posle više od sedamdeset godina sadržina ispravna. Hteli du flašu da otkupe za fabrički muzej. Nudili su mi devize, za koje sam mogao da kupim dva šlepera piva. Nudili su mi i da izaberem nov nemački auto. Ali, sve badava. Uz srpsku rakiju i meze, učtivi Nemci konačno su shvatili da je amanet za Srbe svetinja - ushićeno priča vlasnik nemačkog ratnog piva donetog u Srbiju pre 77 godina.\nAMBALAŽA KAO DANAS\nTečnost u flaši je žuta ko zlato, a na etiketi piše da je to minhensko pivo proizvedeno u bavarskoj fabrici. Zanimljivo je da je vrh flaše sa čepom obložen srebrnom folijom, baš kao što to radi većina današnjih domaćih i stranih pivara.


Viši sud odredio pritvor petorici članova kriminalne grupe za trgovinu oružjem – NovostiDana.rs\nViši sud odredio je pritvor do 30 dana petorici članova kriminalne grupe, koji su osumnjičeni za posedovanje, nošenje i prodaju oružja i eksplozivnih materija, saopštio je danas taj sud.\nKako se navodi pritvor je odredjen 22. oktobra jer okolnosti ukazuju da bi mogli da pobegnu i ponove krivično delo u kratkom vremenskom periodu.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova ranije je saopštilo da je u saradnji sa policijom Republike Srpske uhapsilo D. K. iz Lazarevca, Ž. F. iz Lazarevca, M. P. iz Lajkovca i policijskog službenika M. K. iz Lajkovca.\nMUP je naveo da se sumnja dа je D. K. orgаnizovаo medjunаrodnu kriminаlnu grupu u okviru koje je od B. Ć. iz Republike Srpske kupovаo аutomаtske i poluаutomаtske puške, pištolje i municiju, krijumčаrio ih vozilom u Srbiju i preko Ž. F, M. P. i M. K. prodаvаo nа području Lаzаrevcа i Lаjkovcа.\nPretresom objekаtа i vozilа koje koriste osumnjičeni pronаdjene su dve аutomаtske puške, dve poluаutomаtske puške, jedna skrаćenа puškа, dva pištoljа i oko 600 komаdа municije rаzličitog kаlibrа zа аutomаtsko, poluаutomаtsko oružje i pištolje.\nU okviru аkcije nа teritoriji Republike Srpske uhаpšen je B. Ć. (65) iz Rogаtice, а pretresom objekаtа pronаdjeno je devet tromblonskih minа, rаp sа šest okvirа zа аutomаtsku pušku sа 120 komаdа municije, jedаn puškomitrаljez, jednа аutomаtskа puškа, jednа poluаutomаtskа puškа, jednа puškа, dve bombe i oko 2.000 komаdа municije rаzličitog kаlibrа.


Milena Barilli - Portal Novosti\nIako je životni put Milene Pavlović Barilli bio kraći i nije vodio od niskog sloja do carskog trona, čini se da ni za nju ne bi bila neprikladna ona riječ rimskog cara Septimija Severa: Omnia fui et nihil expedit. Jer je i ona u životu bila sve, a nije pomoglo ništa\nMilena Pavlović Barilli: Autoportret (1938). Muzej savremene umetnosti Beograd


source.ba | Proglašeno stanje prirodne nesreće: Stravične slike iz Tešnja, bujične vode zarobile i goste u kafiću\nProglašeno stanje prirodne nesreće: Stravične slike iz Tešnja, bujične vode zarobile i goste u kafiću\nObzirom da je došlo do plavljenja i neprohodnosti putnih komunikacija vršeno je otežano pristupanje zatočenim osobama u naseljenom mjestu Piljužići i Jelahu. Poplavljeno je nekoliko privrednih objekata i Osnovna škola „Huso Hodžić“ u Tešnju i područna škola u Bobarama, kao i područna ambulanta u Piljužićima. U svim navedenim mjestima su ugroženi i poplavljeni objekti, kao i putne komunikacije prema naseljenim mjestima Piljužići, Novi Miljanovci, kao i magistralni put M-4 Doboj - Teslić u mjestu Kalošević koji je tokom noći noći deblokiran pa se saobraćaj odvija usporeno jednom trakom. Zbog plavljenja regionalnog puta RP-474 Novi Šeher-Prnjavor u mjestu Vukovo za saobraćaj je bio zatvoren ovaj put iz pravca Tešnja prema Jelahu, dok je od Jelaha prema Piljužićima još uvijek zatvoren zbog vode na kolovozu. Do oštećenja regionalnog puta je došlo na području Piljužica koje je tokom noći djelimično sanirano u cilju normalizacije saobraćaja.\nU 02:00 sata je održna vanredna sjednica Štaba na kojoj je dodatno razmotrena situacija na terenu, te utvrđene dalje mjere i aktivnosti na ugroženom području. Jutros u 08:30 sati Općinski štab zaštite je ponovo zasjedao, te na osnovu stanja na terenu donio zaključak kojim je predloženo proglašenje stanja prirodne nesreće.


sastanak u Vašingtonu | Novosti.RS\nTag sastanak u Vašingtonu\nSRBIJA nema veliki problem sa repatrijacijom boraca Islamske države, ali to imaju druge zemlje i teritorije na Zapadnom Balkanu, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u Vašingtonu.\nNEMA te vrste bojazni da ću da potpišem bilo koji dokument u kome postoji priznanje nezavisnosti Kosova. To sam jasno rekao i albanskim i američkim sagovornicima još jutros na sastanku - rekao je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić @buducnostsrbijeav upravo novinarima u Vašingtonu, nakon celodnevnih sastanaka na kojima smo učestvovali - napisao je ministar finansija Siniša Mali na svom instagram profilu.\nNA sastanku delegacija Beograda i Prištine sa visokim zvaničnicima SAD u Beloj kući interesantan je raspored sedenja učesnika.\nSPECIJALNI savetnik američkog predsednika Ričard Grenel izjavio je večeras da će u četvrtak u Vašingtonu "na stolu" biti samo ekonomska pitanja, ali nije isključio mogućnost da se u nastavku u razgovorima otvore i druga pitanja.\nDOBRA VEST ZA PENZIONERE: Vučić - Sledi značajno povećanje penzija\n29. 08. 2020. u 09:35


Potvrđeno hakovanje otvaranja Olimpijskih igara | IQ Laptop Servis Novi Sad\nPotvrđeno hakovanje otvaranja Olimpijskih igara\nPosted on February 26, 2018 by iq_computers\nOrganizatori Zimskih Olimpijskih igara u južnokorejskom Pjongčangu potvrdili su da su za smetnje tokom prenosa manifestacije otvaranja odgovorni hakerski napadi. Ipak, suzrdžali su se od komentara ko je i kako te napade organizovao i sproveo.\nKako je naveo portparol Igara Mark Adams, srušen je sistem za televizijske i internet usluge, ali sama ceremonija otvaranja, te bezbednost sportista i publike nisu ni jednog momenta bili ugroženi. Takođe, navedeno je i da ne žele da se upuštaju u bilo kakve spekulacije o tome ko stoji iza napada, te da im je bilo važno jedino da sve protekne u redu.\nSa druge strane mediji spekulišu da je napadač Severna Koreja, ili Rusija kojoj je zabranjeno učestvovanje na ZOI2018 zbog sistemskog dopinga pod kontrolom tamošnjeg Olimpijskog saveza. Upak, nijedna o ovih tvrdnji nije zvanično potvrđena.


Dan online - Drustvo: Poginuo u lovu - 2016-01-14\nDrustvo OD POSLEDICA SAMORANJAVANJA KOD ANDRIJEVICE STRADAO SRĐAN VUKIĆEVIĆ (42) Poginuo u lovu\n-Četrdesetdvogodišnji Srđan Vukićević iz andrijevičkog sela Trešnjevo poginuo je uče u kasnim popodnevnim časovima dok se nalazio u lovu u dijelu planine Gradišnica, udaljene od Andrijevive na oko desetak kilometara.\nIz policije su nezvanično saopštili da je Vukićević stradao u nesrećnom slučaju i da se radi o samoranjavanju sa smrtnim posledicama.\nKazali su da je Vukićević podlegao povredama odmah nakon što je njegova puška, iz za sada neutvrđenih okolnosti, opalila kada je, pri povratku iz lova, htio da uđe auto.\n– U saznanju smo da je Vukićevićeva lovačka puška, koju je držao u rukama, opalila u momentu dok je htio da uđe u automobil i da je tom prilikom zadobio smrtonosne povrede u predjelu grudi. On je, kako smo saznali, preminuo na licu mjesta – kazali su iz policije.\nSlučaj je prijavljen višem državnom tužiocu koji je naložio da se uradi obdukcija Vukićevićevog tijela, nakon čega će se biti više detalja o ovom nesrećnom slučaju.


promocije knjiga | Andreja Bošković\nBeseda „Zaustavimo trgovinu beba“\nКо се свети после победе није достојан да победи\nбеседа „Да имам право гласа“\nzaustavimo trgovinu beba\nKnjiževni konkurs „Pegaz“\no čitalačkom klubu\nKnjiga “POTRESNO DELO ZAPANJUJUĆE GENIJALNOSTI”\nKnjiga “Devojka s pomorandžama”\nKnjiga „SVE JE OSVETLJENO“\nKnjiga „BRAĆA KARAMAZOVI“\nKnjiga “Krava je usamnjena životinja” David Albahari\nПРЕКОМЕРНА АНОНИМИЗАЦИЈА КРИВИЧНИХ ПРЕСУДА\nЛетњна разонода 2017\nДа имам право гласа (беседа)\nВРАЋАЊЕ У ПРЕЂАШЊЕ СТАЊЕ\nАДВОКАТИ, ОПРАВДАЈТЕ УЗОР СТУДЕНТУ ПРАВА\nKonferencija „Komercijalna medijacija u Srbiji“\nPRAVA LGBT OSOBA\nBesplatna obuka advokatskih pripravnika za polaganje pravosudnog ispita\nSUDSKE TAKSENE MARKE\nInicijativa Ne davimo Beograd\nPROMOCIJA KNJIGE DEJANA A . MILIĆA: „DVA CVANCIKA“\nDana 4. decembra u 18.30 časova na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu u amfiteatru II, održana je promocija knjige Dejana A. Milića „Dva cvancika“, koju je objavila izdavačka kuća „Itaka“ iz Beograda.\nČitanjem delova iz knjige Dejana A. Milića studenti ovog fakulteta Sanja Lakić i Radovan Perović, uvode slušaoce u sadržinu knjige.\nRale Damnjanović, književnik izjavio je da knjiga obiluje humorom, ironijom i zdravim razumom. U šali kaže da postoje pisci koji što više pišu postaju nepoznatiji dok, sa Dejanom to nije slučaj.\nGlumica Vesna Stanković: “ Sa izgovorenom rečju susrela sam se pre dvadeset godina, a sa pisanom sada. Predgovor je još jedna priča koja je satirična. Izneti u novinama, pa onda objaviti u knjizi … e to je umeće.“\nMiloš Latinović, književnik: “ Kolumne (lat. columne u prevodu znači stub; u novinarstvu stubačni tekst napisan u prvom licu jednine sa neskrivenom ironijom i satiričnim karakteristikama), pišu ga najpismeniji i najumniji ljudi koji su poznati u javnom životu. Ko su danas kolumnisti? Navešću vam primer kolumniste „koza na štiklama“. Sam naziv kosi se sa standardima novinarstva i kako možete da vrednujete takve stavove? Najviše mi se sviđa kolumna „izvinjenje“, koja govori o našem mentalitetu, jer čovek danas želi da priča, da bude u pravu, ali da ne snosi odgovornost. Preporučio bih knjigu novinarima.\nSmenjivale su se rečenice pohvale profesora Univerziteta dr Sime Avramovića, dr Jovice Trkulje i dr Vojislava Jelića; ranijeg ministra Milana Markovića; ranijeg potpredsednika Narodne skupštine Radeta Obradovića; i novinara u penziji Borka Stefanovića koji je naglasio da je prethodna knjiga „Noć duga kao godinu dana- vinkovački ratni igrokaz 1990-1991, inzvaredna knjiga, i da je postao bogatiji od onog trenutka kada se upoznao sa Dejanom A. Milićem.\nNa samom kraju promocije obratio nam se autor Dejan A. Milić:\n“ Dve godine kolumne izlazile su u novinama „Danas“, poput „Srećnih ljudi“, i oslikavale naš mentalitet. Zašto sam sve ovo pisao? Prvi put osetio sam nemoć, kada su moji porodični prijatelji odlučili da odu na Novi Zeland i tamo potraže sreću. Javljaju mi se studenti, koji su otišli u Australiju, Aljasku, koji su otišli van Srbije. Kada moja ćerkica Nina postavi pitanje:“ Zašto nam se takve stvari događaju?“. Ja nemam odgovor. Odgovor možete pronaći u ovoj knjizi, kako sam bio svedok raznih dešavanja sa kojima se nisam saglašavao. Ako Nina, kad odraste, odluči ipak da ode, čitajući ovu knjigu, razumeću je i podržati.\nPosebnu čast i zahvanost, dugujem vama, publici koji ste došli iz Kraljeva, Loznice, Bečeja, Sremske Mitrovice, Knjaževca, Valjeva i ulepšali mi ovo veče. Jer ovo je knjiga Dejan A. Milić i naroda.“\nPromocija knjige „ ČIPKA I ČOKOLADA“\nNema tog problema koji čokolada ne može da reši\nDana 13. novembra 2015. godine u 19 časova u kafiću „Leila Records“ u Beogradu, ul. Kralja Petra br. 41, održana je promocija knige „Čipka i čokolada“ čiji su autori Stanko Holcer, Antileta Živković i Danijela Božičković-Radulović.\nOperska pevačica Gabrijela Ubavić otvorila je promociju knjige “čipka i čokolada”, otpevavši pesmu “oči čarne”. Nakon njene interpretacije, usledio je kratki dijalog Ane i Dace kojim su slušaoce uvele u sadržaj knjige.\nMiodrag Jakšić, urednik izdavačke kuće “Arte”, izjavio je da je knjiga pisana iz ugla plavuše, crnke i jednog muškarca. Roman govori o životu, ljubavi, prijateljstvu, koje je oslikano kroz zanimljive dijaloge i duhovite opaske. Knjiga se nalazi u “Delfi” knjižarama.\nJadranka Milošević, recenzentkinja “ovo je prozno delo u dijaloškoj formi, predstavljeno kroz razgovor dve mlade žene o svakodnevnim temama. Roman je priča o nama samima. Večita priča o ženi i bajka o lepoti.”\nSpecijalni gosti bili su Dr Iggy,novinarka Violeta i Frano Lasić.\nZavršne reči pripale su Stanku Holcer, koji se zahvalio svima na ovoj divnoj večeri.\nOrganizatori promociji potrudili su se da se svaka žena oseti damom, poklonivši joj crvenu ružu i kockicu čokolade.\nmaster politikolog regionalnih studija; medijator; besednik andreja.boskovic@gmail.com\nАрхиве Изабери месец јул 2018 (3) мај 2018 (1) април 2018 (3) март 2018 (2) фебруар 2018 (4) јануар 2018 (1) децембар 2017 (2) октобар 2017 (2) септембар 2017 (5) август 2017 (2) јул 2017 (2) мај 2017 (2) март 2017 (1) фебруар 2017 (2) јануар 2017 (1) децембар 2016 (1) новембар 2016 (5) октобар 2016 (2) септембар 2016 (1) август 2016 (1) јул 2016 (2) јун 2016 (4) мај 2016 (2) април 2016 (4) март 2016 (2) фебруар 2016 (3) децембар 2015 (4) новембар 2015 (3) октобар 2015 (1) септембар 2015 (5) август 2015 (3) јул 2015 (2) јун 2015 (1) мај 2015 (2) април 2015 (2) март 2015 (1) фебруар 2015 (1) јануар 2015 (3) децембар 2014 (6) новембар 2014 (5) октобар 2014 (2) септембар 2014 (1) август 2014 (1) јул 2014 (1) јун 2014 (1) мај 2014 (1) април 2014 (1) март 2014 (1) фебруар 2014 (1) јануар 2014 (1) децембар 2013 (1) новембар 2013 (1) октобар 2013 (2) септембар 2013 (1) август 2013 (1) јул 2013 (1) јун 2013 (2) мај 2013 (2)\nZlatka Pavic на Тужилаштво одбацило кривичну п…\nAndreja Bošković на Knjiga „Devojka s pomora…\nS на Knjiga „Devojka s pomora…\nAndreja Bošković на УЛИЦА ДЕТИЊСТВА (прича)\nBeba Bajalski на УЛИЦА ДЕТИЊСТВА (прича)\nFollow Andreja Bošković on WordPress.com\nПридружите се 1.411 других пратиоца


BREJK U ZALIVU, PANIKA KOD ŠAMPIONA! Kari ubacio 47 poena, ali ni to nije bilo dovoljno, Toronto na DVA ZAMAHA DO TITULE!\nKošarkaši Toronta napravili su ogroman korak ka peharu NBA lige, savladavši Golden Stejt na gostovanju 123:109 (36:29, 24:23, 36:31, 27:26) za vođstvo u seriji od 2:1.\nBranilac trofeja je dozvolio brejk bez dve zvezde na terenu, Kleja Tompsona i Kevina Durenta, dok je Stef Kari individualno odigrao odlično - 47 poena, sedam asistencija uz osam skokova.\nReptorse je opet krasila timska dinamika, Lenard je predvodio prvake Istoka sa 30 poena (uz šest uhvaćenih lopti i sedam dodavanja), a odmah iza bio je Kajl Lauri sa 23.\nOBARA REKORD, PA IDE U PENZIJU! Vins Karter obelodanio koliko će još dugo igrati u NBA ligi\nPored pomenutih igrača još četvorica su bila dvocifrena - Grin (18), Sijakam (18), Gasol (17) i Van Flit (11).\nDovoljan je ovakav podatak da reši misteriju pravilno raspoređene igre Toronta koji je i te kako iskoristio nedostatak Durenta i Tompsona.\n- Nisam želeo da rizikujem pogoršanje povrede koje bi ga udaljila od ostatka serije. Doneo sam odluku i ne žalim zbog nje. Nikada sebi ne bih oprostio da sam ga stavio u igru i da je ponovo doživeo povredu - rekao je Stiv Ker, trener "Stejta" nakon što je ostavio Tompsona na klupi.\nOni će se verovatno naći na parketu u narednom meču koji se igra 8. juna, kada je Golden Stejt domaćin.\nU slučaju novog poraza, ekipa Stiva Kera će imati 1:3 i teško doći do odbrane trofeja.\nSem toga, ovo je poslednja šansa "ratnicima" da u ovom sastavu podignu trofej, jer su već najavljeni odlasci mnogih, a ponajvise pomenutih Durenta i Tompsona, ali i Drejmonda Grina, pa će jedino Kari ostati da uz maksimalan ugovor predvodi neku novu generaciju iz "Zaliva".\nPodsetimo, kao i sve ostale serije plej-ofa, finalna se igra na četiri dobijene.


Politika - datum: 2018-01-09 ZA LOKALNE IZBORE U ULCINJU DPS predao listu\n<br /> Opštinski odbor Demokratske partije socijalista Ulcinj predao je Opštinskoj izbornoj komisiji odborničku listu „Ulcinj pobjeđuje – Milo Đukanović“ za lokalne izbore koji će biti održani 4. februara, saopšteno je iz te partije. Nosilac liste je predsjednik OO DPS-a Ulcinj Ljoro Nrekić, a na listi su 33 kandidata za odbornike u ulcinjskom parlamentu.\nOvu listu je, kako navode, potpisom podržalo 819 građana Ulcinja, a DPS je prva partija koja je predala odborničku listu OIK-u.\nNa listi su: Ljoro Nrekić, Redžep Taganović, Pranvera Sulić, Bojan Đakonović, Ljuiđ Škrelja, Pavle Marniković, Majlinda Kurt, Haki Mavrić, Marko Škrelja, Arjan Ljamović, Majlinda Duraku, Borislav Bašović, Alim Jahaj, Gani Redža, Enisa Martinović, Anton Kastrati, Vaso Radović, Aleksandar Dabović, Zejnepa Nikezić, Sead Osmanović, Darvin Erović, Tihomir Rakočević, Ljiljana Čović, Ilmija Derviši, Mikelanđelo Pajović, Alija Asović, Aleksandra Čađenović, Kujtim Sukalić, Maida Bašić, Nedžat Avdiu, Stefanija Ćuk, Vladimir Filipović i Rajmonda Ćuković. M.V.


Pogledajte: Čovek napravio od kuće igraonicu za mačke!\nNeke mačke imaju sreće pa imaju savršene domove i penjalice koje ima dočaravaju život u divljini. Ova mačka recimo ima čitavu sobu ispunjenu\nPogledajte kako to izgleda kada se čitav stan prilagodi kućnim ljubimcima.


Radnici i dalje na ulicama zbog kriminalne privatizacije\nProtesti radnika Sarabona, 20. januar 2011\nSindikalci kažu kako je samo 15 posto privatizacije u BiH uspjelo. Osamdeset i pet posto 85 posto fabrika u BiH je opljačkano i rasprodano, a radnici su postali socijalni slučajevi.\nMnogi od njih se i danas bore protestima i štrajkovima za isplatu svojih potraživanja, uvezivanje, staža, pokušavajući da se spasi što se spasiti može.\nRadnici nekadašnjeg prehrambenog giganta Agrokomerca protestvovali su ispred Opštinskog suda u Bihaću zbog rasparčavanja i prodaje Agrokomercove imovine, dok traje sudski postupak pred Sudom za ljudska prava u Strazburu u kojem se utvrđuje vlasništvo kapitala.\nRočište za prodaju Agrokomercove Mesne industrije, čija je vrijednost 22 miliona KM (11 miliona eura), a kako bi se namirila potraživanja tri firme i 97 radnika, odloženo je jer nije bilo zainteresiranih kupaca.\nMeđutim, na drugom ročištu Agrokomercova benzinska pumpa prodata je za pet miliona KM ( 2,5 miliona eura).\n„Odbor će u ponedjeljak nastaviti svoje aktivnosti i mi ćemo krenuti svim pravnim sredstvima prema institucijama ove države, da pravno zaustavimo ove radnje, ove izvršne postupke. Smatramo da je to naš prvi korak“, kaže Mirsad Beganović, predsjednik Odbora za spas Agrokomerca.\nPo radniku 25.000 maraka\nU Sarajevu su protestvovali bivši radnici fabrike čokolade Sarabon, jer ni nakon četiri godine od proglašenja stečaja nisu uspjeli naplatiti svoja potraživanja - osam neisplaćenih plata i dionice.\nSvaki radnik, od njih ukupno 218, u prosjeku potražuje 25.000 KM. Sarabon je tipičan primjer kriminalne privatizacije u BiH.\nAsim Vlajčić, predstavnik povjerenika radnika, objašnjava šta se desilo sa imovinom ove fabrike u protekle četiri godine:\n„Pokretna imovina je prodata, da bi ulaskom stečajnog upravnika, znači drugog stečajnog upravnika, proglašena likvidacija, da je tehnologija zastarjela, da nije nizašta, međutim, on je svu tu tehnologiju prodao diljem Republike Srpske, Federacije, u Milanovcu, Kraljevu, čak ima indicija da su dvije naše dobre mašine već u Parizu završile.“\nPedeset i jedan posto dionica fabrike prodat je prije nekoliko godina, ali vlasnik nije ispoštovao dogovorene obaveze koje je preuzeo prilikom privatizacije. Tako je fabrika došla pod stečaj.\nPrvi stečajni upravnik, objašnjava Vlajčić, napravio je program sanacije fabrike, ali je nakon toga bio smijenjen a njegovo mjesto je zauzeo drugi, koji je rasprodao imovinu.\n„Salko Omerbašić je odmah, čim je ušao u aprilu, istjerao i zadnju grupu naših radnika odavde, koji su čuvali. Krajem aprila izgorio je jedan dobar dio fabrike. Malo je grešku u koracima tu napravio – ono što je zapaljeno, znači što je on prouzrokovao samim nečuvanjem fabrike, mi smo to iznijeli. Lijepu arhivu smo iznijeli i sačuvali je“, kaže Vlajčić.\nKomarica Melić 40 godina je radila u Sarabonu. Dužni su joj više od 25.000 KM. Danas ona, muž i sin sa četveročlanom porodicom žive od njene minimalne penzije koja iznosi oko 290 KM (145 eura).\n„Imam dionice svoje, jučer na sudu bili, nemamo nikakvo pravo riječi. Hamdo Duraković opljačkao je sve, stečajni sudije, zapalili da se pokrije kriminal. Šta da vam kažem!?“, kaže Melić.\nRadnici kažu kako im ne preostaje ništa drugo nego da tuže Agenciju za privatizaciju KS i kantonalnu Vladu i tražiti da im namire štetu.\nOba ova primjera pokazuju kojim smjerom je išla privatizacija u BiH. Sindikalci kažu kako je privatizacija opustošila i radna mjesta i radnike.\nRiječ je o sunovratu bh. privrede zbog pogrešne ekonomske politike, kaže ekonomistica Svetlana Cenić.\n„Ono što je najpogubnije za čitavu državu – mi zaista nemamo\nProvoditi privatizaciju i očekivati dobre socijalne efekte tamo gde je totalno ili bezvlašće ili prevlašće, sve zavisi o kom delu govorimo, stvarno je bilo iluzorno, ocjenjuje ekonom\npravnu državu. Nije privatizacija - privatizacija, nego je prvo pravna država - pa pravna država, pa privatizacija. Provoditi privatizaciju i očekivati dobre socijalne efekte tamo gde je totalno ili bezvlašće ili prevlašće, sve zavisi o kom delu govorimo, stvarno je bilo iluzorno“, ocjenjuje Cenić.\nU Savezu samostalnih sindikata podsjećaju kako je čak 85 posto privatiziranih preduzeća opljačkano i rasprodano, a radnici su ostavljeni na ivici egzistencije.\nVlast do danas nije spremna usvojiti Zakon o reviziji privatizacije, ocjenjuje Ismet Bajramović, predsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH.\n„Šta se uradilo i koji su sve promašaji napravljeni kroz privatizaciju, pokazuju evo, i danas slučajevi i Agrokomerca i Sarabona, i mnogih drugih firmi koje su, nažalost, već davno nestale, a da ne govorimo brendovi koji su nekad nešto značili – Ćilimara, Alhos i ne znam više šta smo sve imali. Nažalost, evo i Borac Travnik pokazao se kao nakaradna privatizacija. Mi ćemo istrajati do kraja, da se konačno svemu stane ukraj – od donošenja zakona, revizije privatizacije, povezivanja staža, nadoknade, normalno, ljudima“, navodi Bajramović.\nBajramović se nada da će nova vlast imati dovoljno sluha da usvoji Zakon i nađe rješenje za radnike koji ostali bez osnovnih radničkih prava, dok ekonomistica Cenić podsjeća na staru poslovicu:\n„Ja se uvek držim one Ajnštajnove teorije ludila: ponavljati iste stvari, s istim ljudima i očekivati druge rezultate – to je stvarno ludilo.“


Zbirka pesama "Pođite sa mnom": Iskonski zov povratka u Prizren\nZbirka pesama „Pođite sa mnom“: Iskonski zov povratka u Prizren\nPROMOCIJA KNJIGE NADE HADŽI-PERIĆ\nDruga knjiga poezije Nade Hadži-Perić „Pođite sa mnom“ je jedna velika oda pravoslavlju i oda bračnoj ljubavi. Knjiga u kojoj se slavi život, i ljubav, u kojoj se peva o manastirima, novim venčanjima i krštenjima koja se ipak dešavaju u Prizrenu.\nZbirka poezije „Pođite sa mnom“ svečano je predstavljena u prostranoj kripti crkve Sv. Marka u Beogradu koja je bila pretesna da primi veliki broj gostiju koji su došli i neteremice slušali pesme i sve što je rečeno o novoj poetskoj zbirci Nade Hadži-Perić.\nSuštinska poruka njene poezije je, bez svake sumnje, povratak u carski grad Prizren u koji ona odlazi sve češće sa suprugom, rodbinom, prijateljima i nadom-uzdanicom da će doći svetao dan da se Srbi vrate u svoj grad i nastave život u miru. Prisutne je prvo pozdravio starešina crkve Sv. Marko, protojerej stavrofor Trajan Kojić rekavši da su pesnici nekadašnji proroci da dalje i više vide i zahvalio se prisutnima za radost što su došli u velikom broju. Napomenuo je takođe da Nada Hadži-Perić i nije mogla da odabere prikladnije mesto za predstavljanje svoje poezije.\nTopla i dokumentarna lirika\nČini se kao da je ime Nade Hadži-Perić, sudije Apelacionog suda, rođene u Prizrenu, obeležilo ceo njen život. Ovu zbirku poezije posvetila je suprugu Branislavu, a kako je rekla, dva su razloga nastanka zbirke zato što slavi ljubav i slavi život. Prvo je pročitala „Moju pesmu“, a potom je mr Milica Lilić, pesnikinja, književni kritičar i novinar, recenzent knjige, nadahnuto govorila o njenoj poeziji osvrnuvši se na naslov „Pođite sa mnom“ za koji je rekla da je možda molitva, možda zapovest i poželela da se u Prizrenu rodi njena nova nada da slavi Prizren i da pokaže kako pojedinac na svoj način održava svoje korene.\n„Nada Hadži-Perić je odlazeći u rodni Prizren i pevajući o njemu pokrenula jednu divnu lavinu. Ono što su za vreme zemana radili naši guslari to čini danas Nada… Ona peva o rađanju dece, krštenjima i venčanjima, a njena zbirka je oda i bračnoj ljubavi i divno je imati jedan takav primer ljubavi, poštovanja i međusobnog pomaganja kakav su primer Nada i Branislav. Ova zbirka je jedna divna, topla i dokumentarna lirska knjiga“, rekla je Milica Jeftimijević Lilić.\nPesnikinja Nada Hadži-Perić počela je da piše poeziju onda kada je osetila da u sebi ima nešto što želi da iskaže i ostavi kao trajan zapis o svemu što se tiče njenog života, porodičnog, bračnog, tradicionalnog, duhovnog… jer biti rođen u carskom Prizrenu i obitavati decenijama pored carice tišine – Bogorodice Ljeviške, Svetog Spasa i brojnih drugih manastira i crkava nije obična stvar. Napajanje lepotom Prizrena, pravoslavlja i nekadašnjim zajedničkim skladnim životom u Prizrenu, deo je njenog bića. Sve to što joj je u duši i sve kasnije preživljeno ostavilo je traga u njenom poetskom biću koje se izrazilo prvo pesmama u knjizi „Vraćam se“, a sada i novom zbirkom „Pođite sa mnom“.\nPovratak hramovima se događa\nJasna je i dirljiva nova poetska zbirka Nade Hadži-Perić.\n„Ona ovekovečuje povratak mladenaca (Nede i Ivana iz Bjele) koji se venčavaju u Prizrenu i daju nadu da život kao ni voda ne može biti zaustavljen i da dolaze dani obnove i povratka. Njena knjiga je izvor duhovnosti, duboke vere i ispunjenje njene molitve za spas svoga roda, izraz ljubavi prema bližnjima, svemu što je činilo život u njenom gradu, toliko drugačijem od svih. Slike koje ona unosi u pesme su impresivne sa onim nepobitnim šarmom prizrenske panorame, zvucima zvona sa crkava (i sa minareta jer molitva na bilo kom jeziku je sveta i ne pobuđuje negativne emocije, s tim je uostalom i rasala i to joj je blisko), šuma Bistrice i šadrvana“, napominje Milica Lilić.\nPovratak hramovima, koji se već događa, znak je da ima nade u stvarni povratak i pesnikinja sve to nagoveštava u svojim pesmama. Deo knjige čine pesme posvećene njenoj porodici koja raste novim udajama, ženidbama i rađanjima i te su pesme sigurna i realna nada i ohrabrenje da sve može da bude bolje. Te su pesme i vera u iskonski zov povratka u Prizren. U tim pesmama značajno mesto zauzima njena majka kao stub porodice i postojanja.\nNajlepšu pesmu „Kad se vratim“, ako se najlepša može izdvojiti, Nada Hadži-Perić je ostavila za kraj i sama je dirljivo kazivala što je kod publike izazvalo posebne emocije i poneku suzu.\nSvečanu promociju upotpunili su Hor „Kosovski Božuri“, Gavrilo i Filip Kujundžić, Marija Jakšić iz Novog Sada, Jefimija Đinović… koji su svojim pesmama i recitovanjem oduševili publiku. A sav prihod od prodaje knjiga namenjen je manastiru Sveti Arhangeli kod Prizrena.\n2017-03-01T17:10:15+01:001 марта, 2017|Kultura|


Njemački filmovi / Deutsche Filme – Page 4 – Filmonizirani\n05/12/2018 Drame 2019, Filmovi 2019, Komedije 2019, Njemački filmovi / Deutsche Filme, Traileri\nU kinima od februara 2019. god. Žanr: Komedija / Drama Režija: Anca Miruna Lazarescu Glavne uloge: Martin Wuttke, Ella Frey, Emilia Bernsdorf, Christian Friedel, Tina Ruland, Stephan Grossmann, Sophie Rois … …\n100 Things / 100 stvari U kinima od decembra 2018. god. Žanr: Komedija Režija: Florian David Fitz Glavne uloge: Florian David Fitz, Matthias Schweighöfer, Miriam Stein, Hannelore Elsner, Wolfgang Stumph, …\n20/11/2018 Drame 2019, Filmovi 2019, Njemački filmovi / Deutsche Filme, Traileri\nU kinima od januara 2019. god. Žanr: Drama Režija: Felix Hassenfratz Glavne uloge: Maria-Victoria Dragus, Anna Bachmann, Clemens Schick, Enno Trebs, Meira Durand, Anne Weinknecht … Radnja filma: Maria (Maria …\nU kinima od oktobra 2018. god. Žanr: Avantura / Komedija / Drama Režija: Markus Goller Glavne uloge: Lars Eidinger, Bjarne Mädel, Sandra Hüller, Franka Potente, Alexandra Maria Lara, Jella Haase … Radnja filma: …\nU kinima od novembra 2018. god. Žanr: Drama Režija: Wolfgang Fischer Glavne uloge: Susanne Wolff, Gedion Oduor Wekesa, Felicity Babao, Alexander Beyer, Inga Birkenfeld, Anika Menger … Radnja filma: Rike …\nU kinima od novembra 2018. god. Žanr: Komedija / Drama Režija: Philipp Kadelbach Glavne uloge: Jan Josef Liefers, Jürgen Vogel, Matthias Bundschuh, Richy Müller, Armin Rohde, André Hennicke … Radnja filma: Pet …\nStranica 4 od 33« Prvo...«23456 » 102030...Posljednje »


Norveška vlada ipak finansijski pomaže Norwegian - Aviatica\nNorveška vlada je donela odluku da ipak finansijski pomogne aviokompaniju Norwegian nakon što joj se dopao novi plan restruktuiranja prema kome će ova kompanija ukinuti dugolinijski saobraćaj i fokusirati se na domaće i evropske rute. Prethodni plan iz oktobra je bio odbačen i Norwegian je bez pomoći vlade bio prinuđen da pokrene stečajni postupak. Prema najnovijoj odluci, Norwegian će uz garancije vlade dobiti pristup kreditnim linijama pouzdanih investitora i kreditora u ukupnom iznosu od 530 miliona evra što će prepoloviti dug kompanije.\nfinansijska pomoćkreditNorveškaNorwegianrestruktuiranjestečajni postupakVlada


Podna prostirka Zoo 70-251: Bebi gimnastika i prostirke: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Podna prostirka Zoo 70-251\nU paketu sa prostirkom dolazi i nekoliko figura životinja\nOpis proizvoda: Podna prostirka Zoo 70-251\nZa sate i sate maštovite igre, tu je ova prostirka sa slikom zoološkog vrta uz koju dolaze i figurice životinja, kako bi ugođaj bio još veći! Mekana je, laka za poneti, a obezbeđuje dobru izolaciju od hladnih podova, betona... Veoma praktična za igru na podu koju deca najviše vole, a koja je i najzastupljenija kod najmlađih i obezbeđuje najzdraviji motorički razvoj od detetovih prvih dana. Ova vesela prostirka se može koristiti i kao strunjača za malene gimnastičare. Lako se održava ručnim pranjem na 30 stepeni.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13813\nSifra 13813, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13813, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Više od 11 miliona Brazilaca veruje da je Zemlja ravna – Portal NA VODI\n05. 03. 2020. 05. 03. 2020. milosMALI2001 0 Comment Brodsko zvono, Iza horizonta Brazil, Sujeverje\nDve stvari su sigurne: da ću jednoga dana da umrem i da je Zemlja ravna, kaže Rikardo, vlasnik restorana u Sao Paulu u kojem se okupljaju brazilski “ravnozemljaši”.\nDok sedi pored modela ravne Zemlje, Rikardo priznaje da se ljudi uglavnom smeju kad im kaže da je planeta pljosnata.\nTaj šezdesetogodišnjak je vlasnik restorana koji je postao mesto gde se okupljaju ljudi poput njega, onih koji odbacuju činjenicu da je Zemlja okrugla.\nReč je o neobičnom, ali iznenađujuće velikom klubu. Po ispitivanju javnog mnjenja više od 11 miliona Brazilaca ili oko sedam odsto stanovništva veruje da je Zemlja ravna.\nMeđu njima ima i poznatih osoba. Ali, brazilski “ravnozemljaši” su toliko paranoični da međusobno komuniciraju šifrovanim porukama na Vocapu, zatvorenim Fejsbuk grupama i preko Jutjuba. Tuu mogu slobodno da iznose svoja gledišta bez straha da će da ih ismevaju. Tvrde da su svi drugi dokazi jedna velika zavera.\nBrazilci koji veruju da je Zemlja ravna uglavnom su muškarci, često katolici ili protestanti i relativno niskog nivoa obrazovanja. Kažu da ne bi trebalo brkati obrazovanje sa znanjem, prenosi Hina.\n“Mi smo najpametniji, zapišite to”, tvrdi pedesetogodišnji preduzetnik Anderson Neves. “Maligna pseudonauka zatrovala je obrazovne sisteme u svetu. Okrugla Zemlja najveća je laž ljudskog roda i diktira je globalna elita”, uveren je Neves.\n“Pogledajte samo ka horizontu ili se popnite na planinu i fotografišitee. Nećete da vidite da je Zemlja zaobljena”, objašnjava. Ne veruju fotografijama iz svemira, ne haju za odgovore naučnika o gravitaciji, ne mare za Fukoovo klatno i za dve hiljade godine astronomskih posmatranja.\n“Od Galilejovog vremena, sa sigurnošću znamo da je Zemlja okrugla. A Grci su to shvatili i pre 2.000 godina”, kaže astronom Roberto Kosta sa Univerziteta u Sao Paulu.\n“Čovek nikad nije kročio na Mesec. To je izvedeno u studiju”, uveren je Rikardo.\nKada su u pitanju snimci Zemlje iz svemira, Rikardo ima spremno pitanje: “A gde je iskošen Ajfelov toranj?”.


Cvijanović: Zahvalnost Branabićevoj i Vučiću na podršci - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Cvijanović: Zahvalnost Branabićevoj i Vučiću na podršci\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanovićeva istakla je danas na otvaranju Doma kulture u Novoj Topoli da ovaj objekat predstavlja zajednički napor institucija Srpske i Srbije, Gradiške i svih koji su na njemu predano radili.\n– Svjesni smo da imamo još mnogo izazova, ali ovo je veliki dan, koji treba upisati u istoriju Nove Topole – poručila je Cvijanović.\nZahvalila se predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću i premijerki Brnabić na saradnji i odnosima Srpske i Srbije koji nikada nisu bili bolji.\nOna je navela da je mnogo napora uloženo na razvoju Republike Srpske, da bude bolja i ljepša, ali da je tako dobro znati da Republika Srpska ima Srbiju iza sebe.\n– Tako je dobro znati da imamo oslonac, podršku i to nam daje dodatni podsticaj za sve ono što smo naumili i što radimo. Tu su veliki strateški projeti, hoćemo da budemo vezani komunikacijski na svaki mogući način sa Srbijom, stoga priča o auto-putu, zato smo tako borili za most Bratuljub u Bratuncu, aerodrom u Trebinju koji ćemo imati – rekla je Cvijanovićeva.\nDodala dje a ono što je građanima Republike Srpske jako važno jeste upravo to da u svakoj zajednici ima neki projekat, koji je Republika Srbija finansirala.\n– Na svemu tome smo jako zahvalni, ali smo posebno zahvalni na jedinstvu koje imamo, na dobrom razumijevanju. Mi funkcionišemo kao tim, nastavljamo da radimo timski, jer znamo da je u tome naša zajednička snaga – naglasila je Cvijanovićeva.\nRepublika Srpska, kaže Cvijanovićeva, ima ambiciozne planove za razvoj i sve ono što hoće, želi i može da postane u budućnosti.\n– Želimo da se oslonimo i na Srbiju u ispunjavanju tih naših ciljeva. I u narednim godinama, bez obzira na izazove, nećemo skrenuti sa ovog puta. Znamo šta treba da bude Republika Srpska i sigurni smo da će ona biti očuvana i jaka, mjesto za sve nas i svu našu djecu – istakla je Cvijanovićeva.\nSvečanosti otvaranja Doma kulture prisustvovali su i predsjednik Vlade Srpske Radovan Višković, kao i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nPrethodni članak“Kada jača Srbija, tada jača i Srpska”\nNaredni članakU Nevesinju danas od korone preminule još dvije osobe


EVO KAKO DA IZBACITE VIŠAK VODE IZ TIJELA I RIJEŠITE SE KILOGRAMA I CELULITA: Svi ovo trebaju znati – Minut Znanja\na li ste primjetili duboke tragove od ne tako uskuh čarapa na vašim stopalima uveče? Da li se vaša težina naglo povećla bez razloga? Imate li otoke, celulit ili kesice ispod očiju? Sve ovo mogu biti simptomi prekomjernog zadržavanja vode u vašem tijelu. Najbolje bi bilo da odmah provjerite sa svojim doktorima, kako biste isključili bolesti bubrega, poremećaje metabolizma ili sistema za cirkulaciju.\nOPREZ! AKO OVO DANAS KAŽETE, EVO ŠTA ĆE SE DESITI ZA 10 GODINA: Imamo tužnu vijest!\nBOBAN ZDRAVKOVIĆ JE BIO MILJENIK ŽENA, a danas ne liči na sebe: Jutros se pojavio u emisiji, DUGA KOSA – A TEK DA VIDITE ŠTA JE OBUKAO


SEEbiz.eu / RS / Dinko Novoselec: Fondovi će aktivnije upravljati kompanijama\nDinko Novoselec AZ mirovinski fond AZ OMF mirovinski fondovi mirovinci\nDatum objave: 20.09.2011. - 08:58:00\nZadnja izmjena: 20.09.2011. - 12:17:04\nSPLIT - Na aktualno javno objavljena očekivanja političkih stranka kako će mirovinski fondovi sudjelovati u velikim investicijskim projektima, Dinko Novoselec, predsjednik Uprave AZ mirovinskog fonda, rekao je kako će svaku takvu investiciju mirovinski fondovi ocjenjivati prema koristi koju ona donosi članovoma fondova.\n"Na pitanje hoćemo li podržati najavljene investicije, uvijek odgovaram potvrdno, ali samo ako ta investicija ima smisla za naše članove. Svaku takvu investiciju ocjenjivat ćemo kao i ostale, dakle uzevši u obzir sve moguće rizike", rekao je Novoslec na 5. međunarodnoj konferenciji fondovske industrije u Splitu.\nNovoselec je također najavio aktivniji pristup fondovskim investicijama, odnosno ulazak u vlasničko upravljanje kompanijama u kojima mirovinski fondovi imaju udjele.\n"Kada bismo pokupovali sve hrvatske kompanije izlistane na burzi, dakle cijelu Zagrebačku burzu, što nije realno za očekivati, za 32 posto bi povećali svoju izloženost prema dionicama", rekao je Novoselec objašnjavajući značenje akumuliranih 40 milijardi kuna štednje u mirovinskim fondovima.\nPrema ocjeni Novoselca, zakonska odredba prema kojoj fondovi mogu biti vlasnici najviše 10% u pojedinoj kompaniji dugorčno nije održiva.


Szczecin Challenger Muškarci 2011 raspored - Tenis/Challenger Muškarci - singl\nSzczecin Challenger Muškarci 2011 pregled, Szczecin Challenger Muškarci 2011 raspored, nadolazeće utakmice\nPregledajte raspored utakmica za Szczecin Challenger Muškarci 2011, samo sutrašnje utakmice ili raspored za cijelu sezonu. Rezultati.com stranica nudi sve utakmice, rezultate uživo, konačne rezultate s trenutnim poretkom, međusobni omjer i usporedbu tečajeva kada je Szczecin Challenger Muškarci 2011 u pitanju. Nije tu samo Szczecin Challenger Muškarci 2011, nego možete pratiti više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


Apa(r)tija - Nedeljnik Vreme\nTačno 28. marta 1990, na Dan državnosti, čuveni Brano Lukić, još čuveniji dramaturg rođen u Virovitici, sklon raznom burgijanju, u historijskom Valjevu, u tadanjem Domu omladine osnovao je "Apartiju". Demokratija na naš način je tek počela da buja, od Miloševića pa sve do Ravne gore, i to je bio originalan putokaz za sva naša bespuća.\nU pisanom dokumentu (postoji sumnja da je to prepisano od postojećih partija) rečeno je da je "Apartija" bez programa i jasnih ciljeva, i da joj je izborni slogan "Mi ne znamo šta hoćemo i kako to da ostvarimo". Još je pisalo – "Ko nije nizašta, taj je za ‘Apartiju'", te da se pristalice imaju da hvataju na poruku "Organizujte svoju neodlučnost ako nećete da ona organizuje vas".\nI tako je došla jb sam te kad te stignem, što će reći nikad, demokratija u Srbiju. Na demokratiji se radilo sve u šesnaest, pa je demokratska vlast donela odluku da većinski izborni sistem, čovek na čoveka, po kome radikali, tako bi verovatno bilo i sa novoradikalima, nisu mogli ni da prismrde vlasti, zameni proporcionalnim, gde su partije sve i svja.\nUbrzo se došlo do novog pravila, koje je definisao ministar iz ešalona nezamenjivih ministara – "Piši kao što je napisano, čitaj kao što se kaže!" Što će reći, podešavanja su vraćena na testament Arčibalda Rajsa i njegovo Čujte, Srbi. Kome se to više sviđa u poeziji, evo Disa i pesme Naši dani – Razvilo se crno seme opadanja/ Nabujali šljam i razvrat i poroci/ Podigo se truli zadah propadanja/ Razvilo se crno vreme opadanja… Progledale sve jazbine i kanali/ Na visoko podigli se sutereni/ Svi podmukli, svi prokleti i svi mali/ Postali su danas naši suvereni…\nDok si reko bolbona, uz pomoć Partije, od proročanske Apartije se stiglo do Apatije, što će reći da niko normalan neće da ima posla s partijskim ujdurmama, koje se predstavljaju kao briga o državi i građanima. Kad su otvorene kapije, i Na visoko podigli se sutereni, na red došlo afirmisanje gluposti, što reče kolega Stupar – "Ovo je nešto najdžukačkije što je viđeno!" A Vikipedija kaže da je džukac sinonim za seljačinu i džudžu!\nKakav je materijal u pitanju, kakva je to nova pamet – da se izuzmu stari provereni kadrovi kao ministrica za Evropske integracije, koja u prethodni mandat bila urednik "Velike Srbije", na liniji Kavlobag-Kavlovac- Vivovitica – kazuje primer gospodina poslanika Kebare, ili će biti Lebare. Dotični se našao na naslovnici moje poslednje knjige Kilometar od 800 metara, na kojoj je fotografija iz Orašca, gde masa iza ograde pljeska Precedniku. Drugi su mi skrenuli pažnju da je dominantan lik na fotografiji, istovaren iz autobusa podrške, gospodin Lebara, koji je na terenu doktorirao Akademiju mladih lidera. Sedneš u autobus podrške, izađeš, staneš u prvi red, pljeskaš sa sve četiri, vičeš – "Precedniče, Srbine", i eto tebe na mestu poslanika, ministra, ambasadora, vođe navijača, rukovaoca mašinom za mlevenje mesa… A tek ako imaš "smisao" za biznis i suradnju sa državnim organima, praviš vetroparkove, gradiš mini hidoelektrane, mećeš novogodišnju rasvetu, organizuješ nastupe Ace Lukasa, zidaš na vodi i u nebesa.\nSve Kebara do Lebare, gospodo, na svoje, i po svoje, došli oni koji vezu milje, imaju lavove na kapiji, bacaju smeće kroz prozor višespratnica i ostali koji se krste sa četiri prsta. I sve to, na ponos precednika, "legalno", i sa pečatom, ne samo da imaju lažne diplome, nego su im i biografije kao o drugima. Primera, odozdo na gore, uzduž i popreko, u gradu koji se ponosio kulturom većnik za kulturu je sa "diplomu" da im’o autorsku emisiju na radiju, iako je tamo služio da donese burek, a u biografiji mu piše i da je bio menager prilikom koncerta Madone u Crnoj Gori!!!\nNije im dovoljno muljanje sa parama, prešli na "duhovnost", oće priznanja, nagrade, ordenje. Poznat je slučaj predsednika Pokrajinske vlade, koji je, je l te, pjesnik, pa je u to ime, samo za njega, ustanovljena nagrada za Najbolju nenagrađenu zbirku pesama. Neće više biti tako, nagradu "Vuk Karadžić" ima dobiju svi oni koji pišu Neznam sastavljeno, za toleranciju će laureati budu oni koji najbolje biju i maltretiraju građanske aktiviste, novinare i opoziciju.\nI sve nagrade će se zvati Precednikova budža. Najveću Budžu među nagradama dobijaće oni koji u javnim nastupima najviše pomenu ime precednika, a veću budžu od najveće budže dobijaće podvižnici koji imaju najviše organizovanih poseta govorima presednika, tom prilikom najbolje udaraju u dlanove i iz sveg grla viču – "Precedniče, Srbine!" Pošto će konkurencija za nagrade, sva je prilika, biti velika, lično Precednik će, na Dan Precednika, preko sve televizije, izvlačiti imena dobitnika.\nNaravno da izgradnja neće biti zapostavljena, ta toliko je puteva, pruga i fabrika, no, već sada je favorit za oblast ifrastrukture Grad Valjevo, odakle javljeno da su "asvaltirane nove ulice na Gradskom groblju u dužini od 760 metara, što je 2.160 kvadrata". Samo da to preračunaju u kvadratne centimetre, i budža im ne gine. Jedino ako ih ne pretekne gospodin iz istog grada koji je pred kapiju postavio saobraćajni znak "Zabranjeno pišanje", jer čim omrkne, svi trče u kapiju da se olakšaju.\nPa šta da se radi, sve da se radi, samo Apa(r)tija da se ne radi!


"Što to bješe ljubav" autori namenili Čoli, Huljić "zakuvao" pa završila kod Olivera\nNaslovna POD LUPOM “Što to bješe ljubav” autori namenili Čoli, Huljić “zakuvao” pa završila kod...\nVeliki hit i jednu od najlepših ljubavnih pesama sa ovih prostora kompozitor i tekstopisac su prvobitno namenili drugom pevaču.\n“Što bješe ljubav” Olivera Dragojevića spada u evergrin pesme. Emotivne rime napisala je Marina Tucaković, nekrunisana kraljica među tekstopiscima Balkana ili kako je brojni srpski mediji nazivaju – “mama estrade”. Njen suprug Aleksandar Futa Radulović je komponovao muziku. Bračni par je ovu pesmu namenio Zdravku Čoliću. Ali, sudbina je umešala svoje prste, tačnije Tonči Huljić, i numera je “otputovala” u Split.\nOliver Dragojević, Tonči Huljić, Foto: Facebook\nOvo je nedavno ispričao Huljić, koji će prisetio svoje saradnje sa Oliverom Dragojevićem. Tonči će, inače, 3. maja u Lisinskom sa Zagrebačkom filharmonijom premijerno izvesti pesmu “Dva put san umra” u novom aranžmanu.\n– Zdenko Runjić je bio Oliverov najbliži saradnik i moj otac u muzičkom smislu. I kad je prvi put, 1988, postao direktor Splitskog festivala, trebala mu je pesma za Olivera. Nije bilo zgodno da je on kao direktor napiše. Od Marine Tucaković i njenog supruga Fute doneo sam “Što to bješe ljubav”. Napisali su je za Zdravka Čolića. Čuo sam je i tražio da mi daju tu pesmu da je pokažem Runjiću. Dve godine kasnije Zdenko je i dalje bio direktor, i zamolio me da napišem za Olivera jednu numeru, pa sam stvorio “Neka se drugi raduju”. Oliver je s tom pesmom pobedio. A posle sam za njega uradio i “Dva put san umra” – rekao je Huljić za 24sata.hr.\nAleksandar Futa Radulović, Marina Tucaković, Foto: Facebook\nPoznati hrvatski muzičar i kompozitor dodao je “da se sada pesme vraćaju autoru”.\n– I bavim se u poslednje vreme time da objedinim sve što sam radio dosad, da podvučem crtu i mirno krenem dalje – izjavio je Tonči.\nE. A. / Izvor: 24sata.hr)\nPrethodni članakPreminuo ugledni filmski radnik i publicista Miloš Paramentić\nSledeći članak“Kraljevi frule” u Kombank dvorani 23. maja\nistinomdomufa 30/06/2020 At 12:18 am\nTekst je vrhunski, a za glazbu je bilo dovoljno poznavati note (I Pooh – Tanta Voglia Di Lei)!!!


Naddušeci - sapin\nNaddušeci Pronađeno je 3 proizvoda.\nImate dušek i niste zadovoljni komforom koji vam pruža, a još nije vreme da ga zamenite novim, možete značajno da poboljšate njegova svojstva izuzetnim naddušecima Morpheus. Mogu biti idealan dodatak za obične i pomoćne krevete, kao i sofe i kaučeve na razvlačenje. Takođe ih preporučujemo i u slučaju da u bračnom krevetu imate dva dušeka, koja v...\nImate dušek i niste zadovoljni komforom koji vam pruža, a još nije vreme da ga zamenite novim, možete značajno da poboljšate njegova svojstva izuzetnim naddušecima Morpheus. Mogu biti idealan dodatak za obične i pomoćne krevete, kao i sofe i kaučeve na razvlačenje. Takođe ih preporučujemo i u slučaju da u bračnom krevetu imate dva dušeka, koja vam na spoju smetaju. Naddušek Morpheus se prilagođava krivinama vašeg tela i daje vam osećaj lakoće. Telo nije pod pritiskom, pa se cirkulacija poboljšava, što osigurava kvalitetniji san bez beskonačnog okretanja u krevetu u potrazi za udobnim položajem. Zahvaljujući navlakama sa antialergijskom i antibakterijskom zaštitom, naddušeci sem komfora pružaju i dodatnu zaštitu.


Tanjug 9. septembra 2021. 06:25\nBRISEL, 9. septembra ( Tanjug) – „Radni dokument“ koji je 7. septembra podeljen ucesnicima Međupartijskog dijaloga u Srbiji je dokument za diskusiju koju ukazuje na moguće opcije, a na samim učesnicima je da postignu dogovor, poručili su sinoć posrednici Evropskog parlamenta.\nVladimir Bilčik, Tanja Fajon, Eduard Kukan i Knut Flekenštajn u zajedničkom saopštenju napominju da radni dokument koji su oni predstavili nije „politički sporazum“ već da daje „moguce orjentacije“ učesnicima u Međustranačkom dijalogu.\n„Na samim učesnicima je da dođu do međusobnog dogovora. Naša uloga je da pomažemo na putu ka postizanju sporazuma. Želimo najbolje za Srbiju i nismo ovde da namećemo neke posebne stavove ili unapred pripremljena rešenja“, navodi se u saopštenju posrednika EP.\n„Cilj je imati smislene i konstruktivne diskusije orijentisane na rezultate u Beogradu i, ako je moguće, postići politički dogovor“, zaključuje se u pisanom saopštenju objavljenom koji je objavio EP.


Živjeti slobodno: U čast obilježavanja Međunarodnog dana pobjede nad fašizmom | Rockomotiva\nPočetna Fresh Vesti Živjeti slobodno: U čast obilježavanja Međunarodnog dana pobjede nad fašizmom\nŽivjeti slobodno: U čast obilježavanja Međunarodnog dana pobjede nad fašizmom\nFoto: Dejan Škipina\nČetvrti put zaredom, krozbrojnesadržaje i bogat program festivala “Živjeti slobodno” u Banjaluci će biti obilježen Međunarodni dan pobjede nad fašizmom.\nBanjalučka publika 5. maja na Aquani, biće u prilici da uživa u odličnim nastupima poznatih regionalnih bendova: Zoster, Zabranjeno pušenje i Goran Bare & Majke. Ulaznice za ovaj događaj već su dostupne i to po cijeni od 7 KM u pretprodaji i 10 KM na dan koncerta. Prodajna mjesta su: KSB, Cafe bar Šestica i Peckham pub.\nU Narodnom pozorištu Republike Srpske, 7. maja od 20:00, biće odigrana predstava “Beton mahala” u režiji Branislava Trifunovića i Rifata Rifatovića, a u izvođenju grupe mladih glumaca iz Novog Pazara. Predstava se bavi problemima mladih, ali istovremeno otvara politička, religijska i druga društvena pitanja. Od svog prvog izvođenja u Novom Pazaru, nakog čega je odmah i zabranjena u ovom gradu, igrana je u gradovima širom regiona i privukla veliku pažnju i simpatije publike. Ulaznice za ovu predstavu po cijeni od 5 KM mogu se kupiti na blagajni pozorišta.\nFestival “Živjetislobodno” koji se četvrtu godinu za redom održava u Banjaluci, u organizaciji UG Sloboda, a u partnerstvu sa Unijom studenata RS, ima za cilj da realizacijom programskih sadržaja kod svih mladih ljudi na ovim prostorima razvije svijest i vrijednosti za poštovanje i njegovanje tradicije antifašizma, te da se 9. maj i u budućnosti obilježava i proslavlja kao važan datum u kreiranju današnjih prava i sloboda.\nOznake: živjeti slobodno\nMortal kombat: Osmi „Antievrovizijski koncert“\nJudette ft. John (M.O.R.T.) – U mrak


PGA Grand Slam of Golf leaderboard, rezultati uživo, Golf PGA Tour - Rezultati.com\nPGA Grand Slam of Golf rezultati, leaderboard\nPOMOĆ: Nalazite se na PGA Grand Slam of Golf rezultati stranici u Golf/PGA Tour sekciji. Rezultati.com nudi PGA Grand Slam of Golf leaderboard, konačne i parcijalne rezultate, PGA Grand Slam of Golf stanje i detalje susreta. Pratite PGA Grand Slam of Golf na ovoj stranici ili golf rezultati uživo za sve turnire koji su u tijeku na www.rezultati.com/golf/. Osim PGA Grand Slam of Golf rezultata možete pratiti preko 5000 natjecanja iz više od 30 sportova širom čitavog svijeta na Rezultati.com. Samo kliknite na naziv sporta ili ime države u lijevom meniju i izaberite vaše natjecanje. PGA Grand Slam of Golf servis rezultata je u stvarnom vremenu, osvježava se uživo.


Bobi u epizodi "profesor srpskog": Naterao saigrače da "polome jezik" VIDEO | Košarka\nBobi u epizodi "profesor srpskog": Naterao saigrače da "polome jezik" VIDEO | Mondo Portal\n7. mart, 09:01\nBobi u epizodi "profesor srpskog": Naterao saigrače da "polome jezik" VIDEO 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.04.2020. / 10:22\nBobi u epizodi "profesor srpskog": Naterao saigrače da "polome jezik" VIDEO\nAutor Mirjana Šegan 03.04.2020. / 10:22\nBoban Marjanović obožava da se šali, a njegove kolege iz Dalasa uvek su spremne da prihvate izazov\nIzvor: Tanjug/AP/Brandon Wade\nSrpski centar Boban Marjanović voli da zbija šale i po tome je već nadaleko čuven ne samo u NBA ligi nego i šire.\nKošarkaš Dalasa ovoga puta dobro se zabavio kada je probao da nauči svoje saigrače srpski.\nZadao im je nekoliko ne baš lakih pojmova za izgovor - jaja, konj, olovka, poljubac, a oni su pokušali da što bolje odgovore na izazov.\nSvi su se svojski potrudili i "lomili jezik". Neki poput Seta Karija i Dvajta Pauela bili su uspešni, dok drugi, kao Kortnii Li nisu baš uspeli da pravilno izgovore reči.\nZanimljivo je i da su bili poprilično iznenađeni kada su saznali šta te reči ustvari znače.\n "Say WHAAAT?" with Boban @BobanMarjanovictakes the boys to school when they try to guess what these Serbian words mean#MFFLpic.twitter.com/C5M60tyaUA\n— Dallas Mavericks (@dallasmavs)April 2, 2020\nBoban Marjanović nba dalas maveriks srpski jezik\nBobinator duhovit, kao i uvek\n03.04.2020. / 12:12\nSvaka njemu čast ali njegov humor nije u duhu srpskog naroda. Ono što on radi su obične naivne šale i posalice. Mi Srbi volimo smekerski i nekorektni humor. Hvala bogu da je bar iskren i konstantan, nije izvestacen kao Djokovic.\n03.04.2020. / 11:56\nШта каже боби, јел су 'заслужили', јел 'тако треба', јел 'имају тимски дух'??? А чекај боби није црно бели корона југословен, онда ништа...


Fond za zdravstveno osiguranje i UPCG: Nulta stopa tolerancije za zloupotrebu bolovanja | onogošt.me\nUčesnici sastanka, održanog u prostorijama Fonda, složili su se da svi relevantni subjekti u Crnoj Gori moraju pokazati nultu stopu tolerancije na ovu pojavu, jer predstavlja značajan sistemski problem sa izraženim negativnim efektima za poslodavce, državni budžet i same zaposlene. Ocijenjeno je da suzbijanju problema zloupotrebe bolovanja mora prethoditi uspostavljanje odgovarajuće pravne i tehničke infrastrukture, na kojoj će Fond i UPCG zajednički raditi u narednom periodu.\n"Tema o kojoj se diskutovalo bili su i problemi s kojima se privrednici suočavaju po pitanju nemogućnosti ostvarivanja prava na refundaciju naknade zarade u slučajevima kada koriste mjeru podrške kroz odlaganje plaćanja poreskih potraživanja. Tim povodom, predstavnici UPCG su predložili da se pristupi pronalaženju prelaznog rješenja koje bi omogućilo privrednicima da nesmetano ostvaruju pravo na refundaciju zarade", navodi se u saopštenju.


Рубрика: Актуелно, Религија, Свет Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 18.05.2009 Одштампај\nMogući raskol u telu Srpske pravoslavne crkve pojavio se 2008. godine povodom Ustava SPC za Severnu i Južnu Ameriku, kojim se formalno-pravno odvaja američki deo naše Crkve\nPiše Kosta Čavoški, „PEČAT“\nVelike nevolje obično imaju na svom početku male povode, čiji značaj i dalekosežnost retko ko može blagovremeno da uoči, kao što iz male pukotine vremenom, ako se ne preduzmu odgovarajuće mere predohrane, može da nastane velika i duboka raselina. Upravo takav nagoveštaj novih muka, a možda i raskola u telu naše Bogom dane Srpske pravoslavne crkve pojavio se 2008. godine. Reč je o Ustavu Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi sa sprovedenim odredbama, koji je obnarodovao njen četvoročlani Episkopski savet u nameri da predstavlja njen konstitutivni akt.\nNAZIV KONSTITUTIVNOG AKTA\nOno što najpre izaziva podozrenje to je sam naziv ovog konstitutivnog akta. U Srpskoj pravoslavnoj crkvi od 1931. godine reč „ustav“ u savremenom značenju tog izraza isključivo se koristi za oznaku konstitutivnog akta Srpske pravoslavne crkve kao nerazlučive celine i njime se izražava Bogom dana punoća srpskog pravoslavnog naroda. Ranije u srednjem veku reč ustav u crkvenoj terminologiji imala je unekoliko šire i neodređenije značenje. Prvobitno se koristila za oznaku prototipa, to jest uzora manastirskih tipika (konstitutivnih akata), pa se u tom smislu govorilo o studitskom (carigradskom) i jerusalimskom ustavu. Potom je značenje reči „ustav“ prošireno, pa se i za mnoge druge manastirske konstitutivne akte govorilo da su ustavi. U tom smislu izrazi tipik (tipikon) i ustav korišćeni su kao sinonimi.\nDo bitnog sužavanja značenja izraza „ustav“ došlo je u nas tridesetih godina devetnaestog veka kada je ta reč ušla u svetovni pravnički jezik. Do tada su Srbi za reč „ustav“ koristili izraz „konštitucija“, da bi početkom tridesetih godina uoči donošenja našeg prvog Sretenjskog ustava od 1835. godine ta reč počela da se koristi za oznaku konstitutivnog akta države. Tako smo, za razliku od Rusa, umesto latinske, odnosno romanske dobili svoju reč za oznaku osnovnog akta države.\nU samoj Crkvi, zbog rasutosti njenih mitropolija i eparhija, odnosno srpskog pravoslavnog naroda, u okvirima različitih država (Srbije, Austrije, odnosno od 1867. Austro-Ugarske, Crne Gore i Turske), njen jedinstveni konstitutivni akt nije se mogao doneti, pa se nije ni postavljalo pitanje njegovog naziva. No, kada se po okončanju Prvog svetskog rata i uspostavljanju Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca srpski pravoslavni narod posle tolikih vekova iznova našao u jednoj državi, ujedinjena je i vascela Srpska pravoslavna crkva, zahvaljujući sabornom umu i odluci ondašnjih episkopa pokrajinskih crkava nekadašnje Pećke Patrijaršije (ukinute godine), Tomosu Carigradske patrijaršije o obnavljanju autokefalnosti (1922. ne), kao i nastojanju i potvrdi od strane Kralja Aleksandra Prvog. Završni čin tog sabiranja bilo je donošenje Ustava Srpske pravoslavne crkve 1931. godine pod Patrijarhom Varnavom, a uz izuzetno zalaganje Mitropolita i potonjeg Patrijarha Gavrila Dožića.\nOd tada, a trebalo bi to da bude i za svagda, reč „ustav“ se isključivo koristila za jedan jedini konstitutivi akt Srpske pravoslavne crkve kao nerazlučive celine. Otuda u važećem Ustavu Srpske pravoslavne crkve nema ni pomena o tome da bi neka eparhija ili više eparhija u jednoj državi mogle da se vlastitim ustavom konstituišu kao posebna izdvojena celina i pravno lice.\nČEMU POSEBAN USTAV SPC U AMERICI\nU tom pogledu član 5 Ustava Srpske pravoslavne crkve je izričit. Pravna lica jedino mogu biti: „Patrijaršija, eparhije, crkvene opštine, manastiri, zadužbine, samostalne ustanove ili takvi fondovi i prema crkvenoj nameni, pojedini hramovi“. Iz ovoga sledi da dve, tri, četiri ili pet eparhija ne mogu obrazovati celinu koja bi imala pravni subjektivitet, to jest status pravnog lica i svoj konstitutivni akt. Još manje bi bilo dopušteno da se unutar Srpske pravoslavne crkve konstituiše nova Crkva, pa makar to bila i Srpska pravoslavna crkva u Severnoj i Južnoj Americi. Jer, kao što se u Srbiji ne sme stvarati država u državi, što se u ovom času pokušava sa nekakvom državnošću Vojvodine, tako se i u okviru Srpske pravoslavne crkve ni po koju cenu ne sme stvarati nova Srpska Crkva.\nDa bi se bolje shvatilo do čega bi to moglo dovesti uzećemo, kao hipotetički, primer Crne Gore, Republike Srpske i Hrvatske. Šta bi, recimo, dogodilo kada bi tri episkopa u Crnoj Gori, odnosno pet episkopa u Republici Srpskoj od svojih eparhija konstituisali – ne daj Bože! – Srpsku pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori, odnosno Srpsku pravoslavnu crkvu u Bosni i Hercegovini. Tada bi i poslednji srpski pastir odmah shvatio da je ne samo reč o crkvenom raskolu, ugrožavanju kanonskog jedinstva svepravoslavno priznate Srpske Crkve, nego i o razbijanju srpskog pravoslavnog naroda. U Hrvatskoj to, nažalost, nije bila samo hipotetička mogućnost, nego i stvarnost pod Antom Pavelićem, kada je konstitutivna nekakva Hrvatska pravoslavna crkva sa Hermogenom kao poglavarem.\nNi na pamet nam ne pada da tvorcima Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi pripisujemo nečasne, a kamoli neke opakije i dalekosežnije namere. Verujemo da je po sredi puka nesmotrenost, a možda i mala nepromišljenost. No, kako naši arhijereji, klirici i mirjani u SAD i Kanadi veoma dobro poznaju tamošnji precedentni pravni sistem, valja ih ipak opomenuti da bi konstituisanje posebne Crkve za Severnu i Južnu Ameriku mogao biti neugodan, pa i opasan presedan za Zapadnu Evropu i Australiju; o Hrvatskoj, Republici Srpskoj i Crnoj Gori i da ne govorimo.\nNESPORAZUMI OKO AUTONOMIJE\nČlanom 3 stavom 2 Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi utvrđuje se da „Srpska pravoslavna patrijaršija priznaje administrativnu autonomiju“ ovoj Crkvi „u svim pitanjima koja se tiču upravljanja spoljašnjim poslovima: vlasništva, kontrole, posedovanja, rukovođenja i upravljanja pokretnom i nepokretnom imovinom eparhija, manastira, crkveno-školskih opština i drugih organa Srpske Pravoslavne Crkve u Severnoj i Južnoj Americi“. Ovo je zaista pravnički nevešta i neumesna odredba, jer se njome, kao nižim aktom, utvrđuje akt priznanja koji je jedino mogao doneti viši organ; kao kad bi se Statutom Vojvodine utvrđivalo ono što jedino može da se učini Ustavom – da Srbija Vojvodini priznaje autonomiju. Ni sam izraz autonomija nije najpogodniji, jer on potiče od grčke reči autonomos (sam sebi zakonodavac), dok se ovde nema na umu zakonodavna autonomija nego administrativna samouprava.\nNo, ako se ostave po strani ova pravnička zakeranja, odmah se postavlja pitanje zašto bi administrativna samouprava naših eparhija u Severnoj Americi mogla biti razlog za konstituisanje posebne Crkve i donošenje njenog Ustava. Bilo je dovoljno da se prouče članovi 141 i 153 Ustava SPC, pa da se ustanovi da svaka eparhija putem svog saveta i upravnog odbora samostalno upravlja svojom celokupnom pokretnom i nepokretnom imovinom, bez ikakvog uplitanja Patrijaršije.\nSPORNE CRKVENE VLASTI\nOno što, međutim, izaziva velike nedoumice i što bi moglo biti izvor grdnih nevolja u budućnosti jeste član 7 stav 4 Ustava SPC u Severnoj i Južnoj Americi, kojim se, pored ostalih, utvrđuju sledeće crkveno-jerarhijske upravne vlasti ove Crkve:\n„(1) Sveti Arhijerejski Sabor;\n(2) Sveti Arhijerejski Sinod;\n(3) Episkopski savet;…“\nKako se u daljem tekstu (član 13) određuje nadležnost samo Episkopskog saveta, odmah se postavlja pitanje zašto su uopšte navedeni Sveti arhijerejski sabor i Sveti arhijerejski sinod. Moguće je da se imala na umu vrhovna vlast cele Srpske pravoslavne crkve, što baš nije logično, jer se aktom dela te Crkve ne mogu određivati organi cele Crkve. Druga je mogućnost da su smišljeno navedeni Sveti arhijerejski sabor i Sveti arhijerejski sinod SPC u Severnoj i Južnoj Americi da bi ona pre ili posle stekla potpunu autonomiju u odnosu na našu Crkvu, poput one koju Američka pravoslavna crkva već ima u odnosu na Rusku pravoslavnu crkvu.\nKada je reč o Episkopskom savetu, najsporniji je stav 1 člana 8 Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi kojim se utvrđuje da on „održava dogmatsko i kanonsko jedinstvo sa Srpskom patrijaršijom“, tako da ispada da četiri episkopa u Severnoj Americi na ravnoj nozi sa središnjim organima cele Crkve tumače pravoslavno crkveno učenje, što je apsolutno nedopustivo. Naime, po članu 69 stavu 1 Ustava Srpske pravoslavne crkve, Sveti arhijerejski sabor, kao najviše jerarhijsko predstavništvo i vrhovni autoritet, „tumači pravoslavno crkveno učenje, držeći se pri tome odredbi koje je sveta Crkva na osnovu Svetog pisma i Svetog predanja utvrdila“. Ukoliko bi, pak, dva organa sa podjednakim autoritetom tumačili Sveto pismo i Sveto predanje, to bi pre ili posle moglo dovesti do šizme i raskola, poput onog koji se u krilu Rimokatoličke crkve već odigrao početkom šesnaestog veka. Daleko smo od toga da takvu grdnu nevolju u krilu naše Crkve uopšte nagoveštavamo, ali razboritost nalaže da se unapred preduprede bilo kakve institucionalne osnove koje bi do takve nevolje mogle dovesti.\nJedini valjan razlog zbog kojeg bi u Sjedinjenim Američkim Državama, u kojima se nalaze tri naše eparhije, mogao da postoji Episkopski savet jeste činjenica da tamošnji episkopi treba da vode usaglašenu politiku prema svetovnim centralnim i lokalnim državnim vlastima. Za takvu delatnost nije, međutim, potrebno da se konstituiše posebna Crkva niti je celishodno da četvrti član tog Saveta bude episkop u Torontu, pošto je njegova eparhija u drugoj nezavisnoj državi. Još je necelishodnije da se takva vrsta administrativne samouprave uređuje ustavom a ne, eventualno, nekom vrstom statuta.\nIŠČEZAVANjE NOVOGRAČANIČKE MITROPOLIJE\nČlanom 8 stavom 1 Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi predviđeno je postojanje samo četiri eparhije, dok je peta, koja je do tada postojala, jednostavno iščeznula, što prvobitno nije bilo predviđeno niti dogovoreno. Na to upućuje i sledeća izjava Patrijarha srpskog gospodina Pavla od 8. septembra 1996. godine: „Ja i kao Patrijarh i kao administrator Mitropolije novogračaničke, kako na sednicama zakonodavnog odbora, tako i sada ostajem na stavu da se mora raspravljati o arondaciji pet eparhija, a ne o ukidanju bilo koje od njih!’ To je uostalom bilo predviđeno i članom 4 stavom 2 prelaznih uredbi za upravljanje između Srpske pravoslavne crkve u SAD-u i Kanadi i Novogračaničke mitropolije, kojima je, shodno svetim kanonima, bila predviđena arondacija svih tada postojećih eparhija, to jest mitropolija navedenih u članu 3.\nTako je, po slovu ovog Ustava, episkop Longin ostao bez svoje eparhije, što je njegove klirike i mirjane navelo da izjave da su „za sporazumno i bratsko ujedinjenje, a ne nasilno i jednostrano otimanje“. Ako su, dakle, ovim Ustavom položene institucionalne osnove za neke buduće veće nevolje i – ne daj Bože! – raskol u našoj Crkvi, u Severnoj Americi njime su već sada, umesto sloge, proizvedeni nesloga i razdor.\nIznenađenje za Srbe i u Srbiji i u Americi predstavlja član 5 ovog spornog Ustava koji glasi:\n„Zvanični jezik Srpske Pravoslavne Crkve u Severnoj i Južnoj Americi su engleski i srpski, sa pismom ćirilicom, i jezik zemlje u kojoj se Crkva nalazi“.\nTako je, dakle, engleski prvi zvanični jezik u Srpskoj Crkvi, a srpski jezik je tek na drugom mestu. Ova odredba je izričito protivna članu 4 stavu 1 Ustava Srpske pravoslavne crkve koji propisuje: „Službeni jezik Srpske pravo slavne crkve je srpski sa pismom ćirilicom. U izuzetnim, opravdanim slučajevima može se odstupiti ove odredbe u pogledu jezika za unutrašnju upotrebu, u kojim sučajevima donosi specijalnu odluku Sveti arhijerejski sinod na osnovu ove odredbe. To znači da je srpski jezik uvek jedini službeni jezik, a da se samo u izuzetnim prilikama može dozvoliti upotreba nekog drugog jezika prilikom vršenja Službe Božje, propovedi obavljanja obreda, recimo krštenja i venčanja kao i u prepisci. Kako se važenje pomenute sporne odredbe prostire na sve države Severne i Južne Amerike, odmah se postavlja pitanje zašto bi engleski jezik bio službeni jezik u Kvibeku gde se govori francuski ili u Argentini u kojoj se govori španski. No, pitanje jezika je svakako dalekosežnije. Ako je Srpska pravoslavna crkva ne samo u zemlji nego i u inostranstvu najpouzdaniji čuvar srpskog nacionalnog identiteta, čiji je bitan element, pored pravoslavlja (uključujući i svetosavlje) i kosovskog zaveta, i sam srpski jezik, onda bi taj jezik uvek morao biti na prvom mestu kao službeni jezik, pa tek onda neki drugi jezik.\nPa i ako među našim vernicima u inostranstvu ima i onih koji su srpski jezik zaboravili ili ga, kao potomci naših iseljenika, još nisu naučili, upravo bi naša Crkva trebalo da se pobrine da se tom jeziku svojih predaka vrate i ostanu Srbi, baš kao što to rade Grci u Americi.\nDaleko bi nas odvelo ako bismo dalje navodili i druge manjkavosti, uključujući i pravnotehničke, pomenutog Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi. Prvi i najsporniji element je sam izraz „ustav“ kojim navodno treba da se konstituiše neka nova crkva. Pa ako Američka pravoslavna crkva, koja je 1970. godine dobila od Moskovske patrijaršije autokefalnost, nema ustav nego statut kao svoj konstitutivni akt, tako je izgleda bilo i u Ruskoj pravoslavnoj zagraničnoj crkvi, zašto bi se naše eparhije u Americi ili, recimo sutra u Australiji, uopšte konstituisale posebnim ustavom, kada je svaka njih ponaosob već konstituisana Ustavom Srpske pravoslavne crkve?\nIzvor: „Pečat“, br. 63, 15. maj 2009.\nPreuzeto sa: Borba za veru\n« « Претходне вести: Završen sastanak Bilderberg grupe, “svetske vlade” u senci\nНаредне вести: Globalne obmane i uloga pojedinih episkopa SPC » »\n4 коментара у вези “Nove nevolje u Crkvi”\nКуда воде српски православни народ Америке?, 13.09.2019, 15:31\n[…] ако се Вранић позива на критику Косте Чавошког из 2009., како може да брани било који дио устава који Чавошки […]\nКуда воде српски православни народ Америке? - Балканска геополитика, 13.09.2019, 19:04\nВладан Ивковић: Тројица контроверзних епископа руше СПЦ у Америци по , 13.09.2019, 19:35\n[…] ако се Вранић позива на критику Косте Чавошког из 2009, како може да брани било који део устава који Чавошки […]\nВ. Ивковић: Куда воде српски православни народ Америке? | Патриот, 18.09.2019, 15:59


SPORTSKA SARADNjA ZRENJANINA I BEOGRADA: Besplatne edukacije i zajednički projekti – Zrenjanin\nSPORTSKA SARADNjA ZRENJANINA I BEOGRADA: Besplatne edukacije i zajednički projekti\nU četvrtak je u gradskoj kući u Zrenjaninu boravila delagacija Sportskog saveza Beograda na čelu sa predsednikom saveza Draganom Tomaševićem. Tom prilikom potpisan je sporazum o saradnji sportskih saveza Zrenjanina i Beograda. To podrazumeva zajedničke projekte i razmenu iskustava, kao i programe edukacije.\nSporazum su potpisali generalna sekretarka SSGZ Vukosava Đapić Atanacković i Dragan Tomašević. Domaćin potpisivanju u Gradskoj kući bio je pomoćnik gradonačelnika Simo Salapura. Tomašević je istakao da je Zrenjanin jedna od najsportskijih sredina u Srbiji i da ovaj sporazum pruža puno mogućnosti u različitim oblicima saradnje, počev od besplatnih edukacija namenjenih sportskim stručnjacima pa do zajedničkih projekata.\n– Ovo je veoma značajno za naš Savez, edukacija naših stručnjaka u sportu je bitna za još bolje sportske rezultate. Planiramo niz sportskih aktivnosti i zajedničkih projekata koje ovaj sporazum podržava – istakla je Vukosava Đapić Atanacković.\nSimo Salapura je naglasio da je sporazum potpisan u godini kada sportski Zrenjanin obeležva 160 godina od rođenja dr Ferenca Kemenjija koji je rođen i školovao se u našem gradu i jedan je od osnivača modernih Olimpijskih igara. Gosti i domaćini posetili su i Muzej sporta.\nSPORTSKA SARADNjA ZRENjAnINA I BEOGRADA\nSPORTISTI ZRENJANINA IGRAJU JEDNU OD NAJVAŽNIJIH UTAKMICA\n← NAJAVLJENI RADOVI NA CENTRALNOJ PIJACI: Biće obezbeđen izlaz na Makedonsku ulicu\nOBAVEŠTENJE: Delovi grada sutra bez struje →


KK ZDRAVLJE – RAD NA DUŽE STAZE – NOVA NAŠA REČ\nKK ZDRAVLJE – RAD NA DUŽE STAZE\n9 Maja, 2015 Nova Naša Reč Intervju 0\nKošarkaški klub Zdravlje završio je drugoligašku sezonu 2014/15 na sedmom mestu sa skorom\n14 pobeda i 12 poraza. Kako je izgledala sezona i šta se planira za Novu Našu reč govori direktor\nkluba Igor Stojanović.\nNNR: Završena je sezona. Jeste li zadovoljni postignutim?\nIS: Prezadovoljan sam! To što smo planirali smo i ostvarili. Na početku sezone je priča bila da budemo\nu sredini tabele, da opravdamo sredstva uložena u nas. Ipak smo klub koji staje na noge, koji pokušava\nda vrati neki svoj renome. To što smo ušli u drugu ligu nije značilo da treba da se borimo za opstanak, da\nse mučimo, pa ćemo preko noći sledeće godine da se borimo za viši rang. Hteli smo priliku da upoznamo ligu, protivnike, sudije, sistem, da vidimo gde smo i šta nam treba za sledeću sezonu. To smo i uradili. Vraćamo\nse polako na košarkašku mapu Srbije, priča se o nama sve više…\nNNR: Ekipa je tokom sezone imala oscilacije. Jedini ste uz Aleksinčane dobili kod kuće dve prvoplasirane\nekipe, ali ste gubili od na papiru znatno slabijih protivnika…\nIS: Oscilacije su vrlo bitne u svakom timu. Ako se to pozitivno reši, tim može da konkuriše za osvajanje\nprvog mesta u bilo kom rangu takmičenja. Mi smo pokazali da imamo kvalitet, ali što nismo imali poverenja\nu nas same je posledica neuigranosti. Čitav tim su činili Leskovčani koji godinama nisu igrali kući, nisu se\ndovoljno znali međusobno, možda i sumnjali jedni u druge. To se najbolje videlo kad je na početku sezone\notišao Radivojević, pitali smo se kako ćemo uopšte da preživimo, a onda smo prvu sledeću utakmicu\nizgubili zbog nekih diskutabilnih sudijskih odluka… Pokazalo se da možemo da igramo i iz utakmice u utakmicu,\npočeli da verujemo u sebe i shvatili da mi u tehničkom i košarkaškom kvalitetu nismo slabiji od ostalih, da je\nproblem samo ta motivacija. Problem je bilo samo gostovanje i ako odemo sa ubeđenjem da dobijamo uglavnom\nse to i dešavalo.\nNNR: Kakvi su planovi za sledeću sezonu? Hoće li opet osnova biti domaći igrači?\nIS: Mi imamo taj kvalitet. Dovoljno je da vratimo te naše igrače koji su prošle godine igrali ovu ligu u drugim klubovima, pa otišli u Francusku i da jurimo plasman koji obezbeđuje viši rang. Govorim o Nemanji Stankoviću, Perici Mitiću, braći Andrejević i Grujiću iz Hana koji ima veliku želju da zaigra za Zdravlje. Ako bi oni pristali da\nigraju i vrate se sigurno bi bili favoriti. Ali, sport je to, naši igrači idu negde da igraju, neki drugi dolaze kod nas…\nJa sam uvek bio za te neke naše, mada, opet kad smo prošle sezone ušli u ligu bili su teški pregovori sa našim igračima. Nekako sam odustajao, pa se vraćao, pa opet odustajao i vraćao se, na kraju smo napravili ekipu od\nnaših igrača kojoj se priključio Nišlija Nikola Stanojević koji je hteo da bude leskovački zet, ali mu nije uspelo u\ntome (smeh)… U suštini, razgovori su u toku, dogovaramo, pokušavamo da nađemo zajednički jezik i sa nekim novim, ali i sa nekim od igrača koje želimo da zadržimo i koji su izneli ovu sezonu.\nNNR: Koliko je finansijski klub stabilan, ako uopšte možemo govoriti o nekoj stabilnosti s obzirom na situaciju\nu kojoj se nalazi čitava država…\nIS: Lokalnu samoupravu mogu samo da pohvalim ne samo za podršku Zdravlju, nego i za čitav sport.\nSve što je obećano i dogovoreno je ispunjeno. Nije se desilo da mi dobijemo pare, a da nisu dobili i ostali klubovi.\nTo znači da možemo da planiramo i ostvarujemo planirano. Nisu to neka sredstva koja omogućavaju lagodno baškarenje, ali je najvažnije to što je lokalna samouprava stala iza sporta i ono što se isplanira to se i odvoji za\nsport, što ranije nije bio slučaj. Očekujem i da se ostali privredni subjekti grada uključe i pomognu.\nNNR: Kakav je status Slobodana Mitića Žuće? On je počeo sezonu kao igrač, na kraju nije bilo potrebe da igrački pomaže. Hoće li biti neke oproštajne utakmice, s obzirom na sve što je učinio za klub do sada?\nIS: Oproštajna utakmica zavisi od njega. Kad on kaže da ne želi više da igra, eto nama oproštajne utakmice.\nProšle godine je dao svoj doprinos ulasku u viši rang, sam je hteo da igra i pomogne i ovu sezonu… On bi trebalo\nda bude menadžer tima, da pomaže ekipi svojim znanjem i iskustvom. Radiće i sa igračima na centarskim\npozicijama, jer on ima šta da im pokaže na osnovu svog iskustva. Još nije sve definisano, još uvek se gradi klub…\nNNR: Publika? Evidentan je porast broja gledalaca u odnosu na ranije sezone.\nIS: Publika je bila fenomenalna. Pored onog cilja o sigurnom ostanku u ligi, drugi cilj nam je bio i povratak\npublike. Krenuli smo marketinški u ceo taj posao, jer mi se ovime bavimo upravo zbog publike. Osećamo\nda smo uspeli, publika nas u svakom slučaju nadahnjuje. U narednom periodu ćemo sigurno još više raditi\nna tome. Mislim da je tome doprinelo i to što su u ekipi Leskovčani, što nam je i cilj. Lako je dovesti strance,\nali dok ih ima u ekipi postojimo, čim odu propadamo.. Naš cilj je ipak rad na duže staze, zdravo poslovanje i\nzdravo odrastanje i mislim da publika to prepoznaje i podržava.\nNNR: Mlađe kategorije?\nIS: U prvom timu smo imali dvojicu igrača rođenih 1997. Đorđa Dimitrijevića i Nikolu Miletića. Dimitrijević\nje imao sasvim solidnu minutažu za kadeta… Ali, mi imamo problem što nismo univerzitetski grad i čim se\nprođe srednja škola, mi služimo kao odskočna daska da bi oni prešli u neki klub u Beogradu ili Nišu. Prošle\ngodine smo igrali kadetsku ligu, generacija 1998. Ekipa je bila u nekoj zlatnoj sredini i pobedili smo sve što je\nbilo van Beograda, što znači da smo najbolji u provinciji. Iz te generacije imamo trojicu koji su se izdvojili,\nStefana Đorđevića je već tražila Zvezda, a tu su i Strahinja Stojković i Đorđe Zejak. Planiramo da igramo\njedinstvenu juniorsku i kadetsku ligu Srbije, što je uz prvi tim, nešto što traži veliku organizacija i velike\ntroškove, ali ulaganje u mlade generalno nikad nije skupo. Kadete će voditi Ivan Zdravković, a juniore Nikola Pavlović.\nLESKOVAČKI ODBOR SNP-A OBELEŽIO DAN OSLOBOĐENJA OD FAŠIZMA\nROMI PROSLAVILI ĐURĐEVDANSKI URANAK


Iran obećao da će odustati od tužbe protiv Rusije nakon isporuke sustava S-300 - Russia Beyond Croatia\nIran obećao da će odustati od tužbe protiv Rusije nakon isporuke sustava S-300\nIran će odustati od tužbe protiv Rusije čim sustavi S-300 budu isporučeni, priopćio je tajnik Vijeća sigurnosti Irana Ali Šamhani. "Nadam se da će protuzračni raketni sustavi biti isporučeni krajem ove godine", izjavio je Šamhani u Moskvi u okviru 10. susreta tajnika vijeća sigurnosti zemalja Šangajske organizacije za suradnju.\n"Naravno da će postupak biti obustavljen nakon što sustavi budu isporučeni Iranu", istaknuo je Šamhani, a prenosi RIA Novosti.\nU ponedjeljak, 13. travnja, predsjednik Rusije Vladimir Putin je potpisao rješenj kojim je skinuo zabranu s isporuke protuzračnih raketnih sustava S-300 Iranu. Kasnije je glasnogovornik Dmitrij Peskov izjavio da bi isporuke raketnog sustava S-300 Iranu mogle početi u svakom trenutku.\nSAD i Izrael su se izjasnili protiv ove odluke Rusije. Ministar obrane Irana je skidanje zabrane s isporuke S-300 nazvao znakom političke volje Moskve, dok je glasnogovornica State Departmenta SAD-a Marie Harf priznala kako moguće isporuke ruskih protuzračnih raketnih sustava S-300 Iranu neće značiti kršenje sankcija koje je protiv Irana uvelo Vijeće sigurnosti UN-a.


Najviši drveni toranj sa kog se pruža neverovatan pogled - 92putovanja\nNajviši drveni toranj sa kog se pruža neverovatan pogled\n/\t èetvrtak, 7.12.2017. / 08:35 /\tZanimljivosti / Komentara: 3\tIzvor: punkufer.hr\nZaštitni znak austrijske pokrajine Koruške definitivno je vidikovac na planini Piramidenkogel, koji se nalazi tik uz slovenaèku granicu.\nIako obilazak po ovo kraju i uspon do vidikovca u svako godišnje doba pruža posebno iskustvo, najbolje je ipak vreme božiænih i novogodišnjih praznika.\nDrveni toranj na Piramidenkogelu visok je 100 metara. Kada se popnete na njega naæi æete se na više od 900 metara nadmorske visine i imati jedinstveni pogled na zimsku "jezersku" okolinu pokrajine Koruške.\nU podnožju tornja svetlucaæe se božiæni sajam na kom lokalne zanatlije izlažu i prodaju svoje rukotvorine, božiænu atmosferu upotpuniæe i posebne muzièke grupe. Kada se spustite uživaæete u pogledu na toranj koji poprima èaroban izgled u vreme Božiæa.\nCena ulaznica za odrasle je 21,90 evra, za decu iznad 6 godina 10,90, a za decu do 6 godina je besplatno. Ako idete u grupi veæoj od 20 ljudi, može se uæi za 9 evra.\nDo Piramidenkogela možete doæi autobusom i brodom iz Klagenfurta.\nIdealna jesenja destinacija za sve koji vole prirodu i Grèku\nOni su vlasnici najjaèeg pasoša na svetu, Srbija napredovala na listi\nBeograd za turiste novi Berlin sa slovenskom dušom\nnedelja, 31.12.2017. | 10:55 / Komentara: 41\t/ ZanimljivostiZanimljivosti\nFrancuski tur-operater "Vojažer du mond" (Voyageurs du Monde), pozicionirao je Srbiju kao treæu najpoželjniju destinaciju u 2018. godini, navodeæi da je Beograd ozbiljan kandidat u trci za novi Berlin "sa dodatkom slovenske duše kao plusom".\nRim dobija novi adut koji æe se dopasti i turistima\nnedelja, 31.12.2017. | 08:25 / Komentara: 3\t/ Zanimljivosti\nU Rimu se od leta neæe samo razgledati muzeji, zabavljati se u èetvrti Trastevere i piti makijato. Uz sve to, u Veènom gradu moæi æete da se opustite u hladu pešèane plaže.\nStranci "okupirali" dve srpske banje: "Gosti traže..." VIDEO\nsubota, 30.12.2017. | 18:54 / Komentara: 30\t/ Zanimljivosti\nDve najtraženije i najpopularnije banje u Srbiji - Prolom i Lukovska banja, kod Kuršumlije, za doèek Nove godine, rasprodate su još pre godinu dana.\nPutnika od smrti u avionu spasla žena koja se plaši letenja\nsubota, 30.12.2017. | 13:55 / Komentara: 1\t/ Zanimljivosti\nPutnik koji je sredinom decembra putovao avionom kompanije Delta, spasen je zahvaljujuæi pomoæi dveju medicinskih sestara - majke i æerke.\nPodrumi manastira Tvrdoš: "Manastirske izbe ispunjene vinom"\nsubota, 30.12.2017. | 11:24 -> 08:30 / Komentara: 7\t/ Zanimljivosti\nNa stenama u mestu Tvrdoš uz samu obalu Trebišnjice, u XVI veku podignut je manastir Tvrdoš. Prema nekim predanjima ovo zdanje impresivnog izgleda bilo je tu dosta ranije, u vreme cara Konstantina.\nNajbolje klasiène destinacije za provod u "najluðoj noæi"\npetak, 29.12.2017. | 21:00 / Komentara: 3\t/ Zanimljivosti\nBritanski izdavaè "Lonli planet" (Lonely Planet), koji skoro pet decenija izdaje poznate turistièke vodièa za ceo svet, napravio je svoju listu najboljih klasiènih destinacija širom sveta, idealnih za doèek Nove godine.\nCNN: Srbija druga turistièka destinacija na svetu u 2018.\npetak, 29.12.2017. | 18:15 / Komentara: 13\t/ Zanimljivosti\nAmerièka TV mreža Si-En-En (CNN) proglasila je Srbiju drugom turistièkom destinacijom na svetu koju treba posetiti u 2018. godini, saopštila je Turistièka organizacija Srbije (TOS).\n“Srbija, CG i Albanija – privlaèna egzotika za Amerikance“\npetak, 29.12.2017. | 14:49 / Komentara: 9\t/ Zanimljivosti\nGde æe Amerikanci putovati u 2018. godini, pitanje je koje mnoge turistièke agencije u ovoj zemlji postavljaju. A kako stiže nova sezona vreme je da se ubaci i nekoliko novih destinacija.\nKoje sedište najviše volite u avionu?\nVeliki korak za Grèku: Evo šta više turistima neæe biti dozvoljeno\nLista najlepših grèkih plaža koje su dobile "plavu zastavicu"\nOgromni murali Èe Gevare novi su zaštitni znak ovog evropskog grada\nU ovim zemljama turisti ostavljaju najviše novca\nTokio - grad snova koji morate da posetite VIDEO\nProšla je sezona! Idealno vreme da posetite ove èetiri plaže\nSvi naèini na koje bi tehnologija trebalo da olakša putovanja


Grožđe za bebe - Uvođenje grožđa u bebinu ishrani & Recepti za bebe sa grožđem\nGrožđe za bebe – Uvođenje grožđa u bebinu ishranu & Recepti za bebe sa grožđem\nUvođenje grožđa u bebinu ishranu – Saznajte sve o grožđu za bebe\nUvođenje grožđa u bebinu ishranu je između 8 i 10 ( neki pedijatri kažu da može i od 6 meseci)\nGrožđe sadrži flavanoide koji su odgovorni za zdravlje srca i štiti od lošeg holesterola. Grožđe za bebe je, takođe, puno antioksidanata. Smatra se da grožđe sadrži antibiotik, kao i sposobnost sprečavanja arterijskih zapaljenja i doprinosi zdravlju srca. Na veliku žalost mališana, ova lekovita i zdrava svojstva su puštena najviše kada se grožđe pretvori u vino, a vino definitivno nije dobar izbor za vašu bebu.\nGrožđe (100 grama)\nVitamin A – 92 IU Kalijum – 176 mg\nVitamin C – 3.7 mg Fosfor – 9 mg\nVitamin B1 (tiamin) – .08 mg Magnezijum – 5 g\nVitamin B2 (riboflavin) – .05 mg Kalcijum – 13 mg\nNiacin – .27 mg Natrijum – 2 mg\nFolna kiselina –4 mcg Gvožđe – .27 mg\nKako da izaberete i čuvate grožđe za bebe?\nGrožđe je jedno od namirnica koje je u najvećoj meri kontaminirano pesticidima. Tako da, kada god je to moguće, kupujte organsko grožđe. Kao i mnogo drugo voće, grožđe je veoma delikatno zbog tanke kože. Trebalo bi da ga kupujete za upotrebu u roku nekoliko dana od kupovine. Prilikom odabira grožđa za vašu bebu, uvek birajte ono bez koštica. Izaberite grožđe koje nije mekano. Ako grožđe pada sa loze, znaćete da je loše i da mu nije preostalo još mnogo roka trajanja. Pokušajte da izbegnete grožđe koje je uvezeno iz Latinske i Južne Amerike, jer je u tim zemljama dozvoljeno korišćenje pesticida koje su mnoge zemlje zabranile.\nSvi roditelji se pitaju kada je pravo vreme da dodaju grožđe u ishanu svoje bebe. Kod grožđa ne postoji rizik od alergije, ali postoji opasnost od gušenja zbog okruglog oblik i sitnog zrna grožđa. Možete uvesti grožđe već sa 6 meseci života, i tada je najbolje da ga ljuštite i pasirate. Negativne strane ljušćenja grožđa je taj da su smnogi antioksidansi i zdrava svojstva u njihovoj kožici. Grožđe se divno slaže uz piletinu, batat i jabuku. Preporučujemo seckanje grožđa na sitne kockice, za decu staru oko 10 meseci. Upotreba ispasiranog grožđa u ranijem dobu je u redu.\nPreporučujemo da stavljate grožđe u mljackalicu, kako bi dete žvakalo, bez bojazni od gušenja. Zamrzavanje grožđa pre nego što ga dodate u kašu deluje umirujuće za bebine desni.\nRecepti sa grožđem\nKašica od grožđa\nOljuštite grožđe i ispasirajte ga. Možete da preskočite ljuštenje, ukoliko ste u mogućnosti da ga ispasirate ili izblendirate tako da ne postoji opasnost od gušenja.\nImajte u vidu da se, prilikom pasiranja, grožđe često pretvara u tečni sok od grožđa, tako da biste verovatno hteli da ga seckate, umesto da ga pasirate.\nKuskus sa grožđem i piletinom\n400ml pilećeg ili vegetarijanskog bujona\n100g ispasiranog grožđa\n100g iseckane i kuvane piletine\nSkuvajte kuskus (po uputstvu sa pakovanja) u bujonu, umesto u vodi. Ukoliko želite možete da koristite i vodu. Kada je kuskus kuvan, iscedite tečnost. Ukoliko je potrebno još tečnosti za kuvanje kuskusa, po malo dodavajte vodu. Stavite kusus u činiju. Dodajte ulje i limunov sok. dobro promešajte, i dodajte piletinu i grožđe. Promešajte sve sastojke, i ukoliko je to potrebno – ispasirajte.Servirajte toplo ili hladno.\nHrana za bebe koja ide uz grožđe:\nUkoliko vaša beba jede grožđe sa kožicom, verovatno ćete pronaći neke ostatke kožice grožđa u bebinoj peleni.


Ekosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark | Lexmark Srbija\nEkosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark\nPremostite papirne i digitalne (nestrukturirane i strukturirane) informacije pomoću uređaja i veza koje pokreću vaše poslovanje.\nU ekosistemu stvari rade usaglašeno da bi se obezbedili efikasni procesi. U poslovnom okruženju ljudi, tehnologija i informacije takođe čine ekosistem u kojem informacije postoje u strukturiranim i nestrukturiranim oblicima. A centar tog ekosistema je pametni multifunkcijski uređaj, tačka veze između digitalnih i odštampanih informacija.\nEkosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark spaja hardver, softver, alatke i usluge koji pokreću vaše poslovanje.\nEkosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark nije proizvod, već skup tehnologija i mogućnosti koje su aktivirane na svakom multifunkcijskom uređaju kompanije Lexmark – čak i na uređaju koji već posedujete. Zajedno sa vašom IT infrastrukturom i aplikacijama, on poboljšava rad svakodnevnih zadataka i procesa pomoću pametnih mogućnosti. On takođe pojednostavljuje izazov koji pruža upravljanje poslovnim i tehničkim okruženjem koje ste stalno menja.\nPoboljšava rad svakodnevnih zadataka i procesa\nMogu da se koriste na praktično svakom jeziku, sa svakog uređaja ili spoljnog sistema uz minimalnu obuku\nOmogućava produktivnost zaposlenih tako što optimizuje brzinu štampanja i skeniranja, smanjuje broj ručnih koraka i obrađuje različite tipove i veličine medija\nOdržava ujednačen kvalitet štampanja i autentičnost boje, obezbeđuje tačan unos podatka i njihov prenos\nPodržava najviše standarde bezbednosti, poverljivosti podataka, potrošnje energije i usaglašenosti sa propisima\nUpravljanje poslovnim i tehničkim okruženjem koje ste stalno menja\nPomoću otvorenih standarda i konektora koji su spremni za integraciju zadovoljava potrebe koje se menjaju zajedno sa razvojem vaših poslovnih ciljeva i IT sistema preduzeća\nPodržava upravljanje velikom, distribuiranom mrežom sa centralne lokacije\nUnapređuje bezbednost vaših važnih podataka i kritične mrežne infrastrukture\nPodržavaju ih stručnjaci, što omogućava IT/poslovnom osoblju da se fokusira na aktivnosti viših vrednosti\nPremošćavanje papirnog i digitalnog sveta\nPapir neće otići – on je ključan element mnogih procesa, a često je i skladište poslovne istorije. Ipak možete neprimetno da povežete nestrukturirane informacije iz fizičkog sveta papira sa digitalnim svetom strukturiranih informacija.\nEkosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark snima i premešta dokumente direktno u elektronsko skladište, tokove posla ili druge aplikacije da bi završio proces. A u mnogim slučajevima on može potpuno da eliminiše papir.\nU zavisnosti od vaših potreba, ta rešenja mogu biti implementirana u oblaku, na serveru ili kroz aplikacije „bez servera“ koje su ugrađene na pametnom multifunkcijskom uređaju.\nRešenja za vaše poslovno okruženje\nKako ekosistem pametnih multifunkcijskih uređaja kompanije Lexmark može da transformiše živo, promenljivo okruženje vašeg poslovanja? Kontaktirajte nas da biste saznali.


Republika / Nestašica Intelovih procesora može da se nastavi i iduće godine\nponedeljak, 28. 10. 2019.| 04:30\nNestašica Intel-ovih čipova za PC trajaće duže nego što je prvobitno planirano, pošto su objavili da očekuju da će se ono nastaviti u četvrtom kvartalu ove godine, a vrlo verovatno i početkom sledeće godine.\nManjak čipova počeo je da se oseća još prošle godine, a Intel je to pokušao da reši investiranjem u nove kapacitete za proizvodnju. Rezultat je bilo povećanje proizvodnje 14-nm i 10-nm čipova, ali ni to nije bilo dovoljno da se zadovolje potrebe tržišta.\nLifestyle Hi tech Intel Procesor Čip Nestašica Tržište Windows\nNAJGORI MEĐU NAJGORIMA! Ovo su procesori koji se raspadaju