Beograd, 23. avgust 2021. godine – Muzej žrtava genocida i Udruženje logoraša Jasenovca priređuju susret sa preživelim zatočenicima tog po mnogo čemu najmonstruoznijeg i najbrutalnijeg sistema koncentracionog logora smrti u čitavoj Evropi tokom Drugog svetskog rata.\nNavedeni događaj biće priređen 25. avgusta 2021. godine sa početkom u 13 časova u amfiteatru Narodne biblioteke Srbije, a povodom obeležavanja tužne 80. godišnjice uspostavljanja sistema koncentracionog logora smrti koji je funkcionisao u okvirima Nezavisne Države Hrvatske.\nSvoja svedočenja o zatočeništvu u Jasenovcu tom prilikom izneće gospođa Gordana Radojičić, kao i gospoda Slavko Milanović i Milinko Čekić\nUvodne reči daće istoričari Dejan Ristić, v.d. direktora Muzeja žrtava genocida, i dr Dragan Cvetković, muzejski savetnik u Muzeju žrtava genocida. Ovaj događaj se realizuje na osnovu nedavno potpisanog Protokola o saradnji Muzeja žrtava genocida i Narodne biblioteke Srbije.\nRetke su situacije kada pripadnici savremenih generacija mogu da ostvare neposredan kontakt sa sve malobrojnijim preživelim zatočenicima sistema koncentracionog logora smrti u Jasenovcu i da iz njihovih potresnih iskaza obogate i objektivizuju svoja znanja o tragičnim i dramatičnim događajima koji su se odigrali na jasenovačkim stratištima. Želeći da svim zainteresovanima omogući neposredan susret sa prošlošću, Muzej žrtava genocida ovim događajem otpočinje ciklus tribinskih programa pod zajedničkim nazivom ,,Susret sa istorijom – Kada prošlost progovoriʼʼ.\nCilj organizovanja tribinskih programa pod ovim zajedničkim nazivom nalazi se u potrebi i obavezi svih nas da svoja znanja o prošlosti crpimo isključivo na osnovu naučnih saznanja, istorijskih i drugih materijalnih izvora, kao i iz svedočanstava učesnika i/ili savremenika značajnih istorijskih događaja i procesa. Muzej žrtava genocida, stoga, izražava nadu da će održavanje ovako koncipiranih tribinskih programa uistinu doprineti obogaćivanju i objektivizaciji naših znanja o nacionalnoj i opštoj prošlosti.


Vizija elektronske infrastrukture i e-nauke - Klix.ba\nOkrugli sto Vizija elektronske infrastrukture i e-nauke\nVizija elektronske infrastrukture i e-nauke\n18.11.2007. u 13:26\nU srijedu 21. novembra sa početkom u 9:00 časova u hotelu Radon Plaza u Sarajevu, održaće se okrugli sto na temu predstavljanja evropske i regionalne elektronske infrastrukture i e-nauke.\nOkrugli sto će se održati u okviru projekta SEE-GRID-2 sponzorisanog od strane Evropske komisije u saradnji sa univerzitetima u Sarajevu i Banjaluci i odjeljenjem za istraživačku infrastrukturu Evropske Komisije.\nPored predstavljanja evropske i regionalne vizije infrastrukture i e-nauke na okruglom stolu će se diskutovati i o načinima na koji bi ove oblasti trebale da napreduju u BiH. Biće predstavljena i najveća panevropska i regionalna dostignuća, kao i viđenja iz ugla industrije, iza čega će uslijediti diskusija o trenutnom stanju u BiH i dugoročnim planovima za održivu elektronsku infrastrukturu u zemlji.\nOkrugli sto će okupiti predstavnike panevropskih inicijativa iz ove oblasti, zainteresovane stranke iz oblasti industrije i oblasti infrastrukture istraživanja i najviše političare iz zemlje. Među predavačima su Bernhard Fabianek, Evropska Komisija, dr Fabrizzio Gagliardi, direktor EMEA za tehničko računarstvo Microsofta, dr Ognjen Prnjat, evropski i regionalni grid menadžer GRNET-a i brojni stručnjaci iz oblasti infrastrukture iz Grčke, Turske, Rumunije, Mađarske, BiH i Srbije.\nprije 2h 38m 222


2018 novembar |\n22. novembra 2018. No comments\n21. novembra 2018. No comments\n20. novembra 2018. No comments\n19. novembra 2018. No comments\n15. novembra 2018. No comments\n8. novembra 2018. No comments\n6. novembra 2018. No comments


Čestitike povodom Dana državnosti Dačiću stigle iz Rusije, Slovačke, Azerbejdžana i Irana – Srbija NAŠA Zemlja\nČestitike povodom Dana državnosti Dačiću stigle iz Rusije, Slovačke, Azerbejdžana i Irana\nby admin February 14, 2021, 3:37 pm 1.1k Views\nČestitku je Dačiću uputio predsednik Slovačke Boris Kolar koji je u svoje i ime narodnih poslanika te zemlje čestitao državni praznik i izrazio uverenje da će prijateljski odnosi i dosadašnja saradnja između Slovačke i Srbije i nadalje razvijati.\n“Slovačka dugo godina podržava Srbiju u njenom procesu transformacije i evrointegracija. Verujem da će napori koje Srbija ulaže doprineti daljem razvoju i daljem približavanju Srbije EU i u tom pogledu Slovačka je i dalje spremna da nastavi da deli autentično iskustvo sa Srbijom”, naveo je Kolar u čestitki.\nU ime Saveta Federacije Federalne Skupštine Rusije i u lično ime Dan državnosti je Dačiću čestitala Valentina Matvijenko.\nOna je navela da je za građane Rusije narod Srbije uzor širine rodbinske duše, vernosti svojim idealima i nepokolebljivosti u zaštiti suvereniteta svoje zemlje i dostojanstvenog očuvanja nacionalnih tradicija.\n“Sa zadovoljstvom ističemo visoki nivo poverenja i uzajamnog razumevanja koja su postala temelj rusko-srpskih odnosa koji se razvijaju u duhu strateškog partnerstva, prijateljstva i savezništva”, navela je Matvijenko.\nMatvijenko je poručila da su u Savetu Federacije Federalne Skupštine Rusije zaintresovani za razvoj konstruktivnog parlamentarnog dijaloga sa Narodnom skupštinom Srbije i opredeljeni za dalje jačanje saradnje na bilateralnoj osnovi, kao i u multilateralnim formatima na dobrobit naroda.\nDačiću je poželela uspeh u odgovornoj zakonodavnoj delatnosti, a narodu, kako je navela, bratske Srbije procvat i blagostanje\nPredsednik Mili Medželisa, parlamenta Azerbejdžana, Sahiba Gafarova poželela je stabilan napredak i prosperitet prijateljskom narodu Srbije, kao i dalji procvat toplih odnosa između dve zemlje. Čestitka je stigla i od predsednika Islamske Konsultativne skupštine Irana Mohameda Bagher Ghalibafa.\n“Nadam se da ćemo zahvaljujući političkoj volji visokih zvaničnika i parlamentarnoj saradnji dve zemlje, biti svedoci sve većeg jačanja i produbljivanja bilateralnih odnosa”, napisao je on i poželeo sreću i prosperitet prijateljskom narodu Srbije.


Klužova potvrda kvaliteta, Krajovi 'visi' postolje\nDerbi 8. runde plej-ofa prvenstva Rumunije na programu je danas\nPosle šokantnog poraza od Šepšija, Kluž više nema pravo na grešku ukoliko želi da ostane na liderskom mestu i domogne se sedme šampionske titule u svojoj istoriji. Ekipa Edvarda Jordaneskua u Krajovu putuje pod velikim imperativom, a dobra stvar za goste je to što je domaćin u lošoj formi. Vezao je tri poraza i ostao bez samopouzdanja, pa bi to u samom finišu plej-ofa moglo da ga košta i pozicije koja vodi u Ligu konferencije.\nIpak, da ovo neće biti nimalo lagan zadatak za Kluž pokazuje i podatak da gosti nisu dobili nijedan od dosadašnja tri međusobna meča u ovoj sezoni. Dva puta je bilo 0:0, dok je prvi meč plej-ofa u Klužu...


Sindikat će zahtevati stroge kazne za rad na crno i neadekvatne uslove rada - Ozon Media\nSindikat će zahtevati stroge kazne za rad na crno i neadekvatne uslove rada\nDan građevinara Srbije obeležava se danas (8. avgust 2021.), u znak sećanja na trodnevni štrajk građevinskih radnika koji je okončan 8. avgusta 1940. godine, a usledio je posle neuspešnih pregovora sindikata i poslodavaca o promeni kolektivnog ugovora i povećanju nadnica.\nIsti izvor navodi da je u istom periodu vrednost završenih radova u građevinskom sektoru Srbije bila veća od 451,5 milijarde dinara, odnosno nešto više od 3,8 mlrd EUR, a samo u putnu infarastrukturu je uloženo 138,5 milijardi dinara.\nSavez samostalnih sindikata Srbije upozorio je nedavno da u našoj zemlji godišnje na radnom mestu život izgubi od 50 do 60 radnika, najčešće na gradilištima, a da se povećava broj radnika koji odlaze na bolovanje i u invalidsku penziju.\nMinistar građevinarstva Tomislav Momirović čestitao je građevinarima njihov praznik i istakao da je to vodeća grana privrede, dok je predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisav Orbović napomenuo da je mnogo onih koji u ovom sektoru rade na crno, zarade su manje od prosečne i nedovoljne za dostojanstven život.


Ovo je privatna poruka od Milice\npost objavio/la djavoliceST prije 12 godina 5 mjeseci na blogu Zoka Radosavljevic\nda znaju da jesam picka...kad ne smem da kazem bratu sta mi sve govore...a znate zasto ne smem zato sto ih mi je zao..jer znam da ce ih moj brat pretuci...ali bukvalno...ili ce unajmiti nekoga.....njihovi roditelji nece moci 2 meseca da izadju iz kuce....jednostavno bice polomljeni...a one to jako dobro znaju i znaju iz prica ko je moj brat....a ipak me izazivaju......kad shvate da su preterale.......onda ce biti kasno\nObjavio/la lakitheking prije 12 godina 5 mjeseci #\nObjavio/la djavoliceST prije 12 godina 5 mjeseci #\nLazo bas nas briga,znamo da si to ti!!!Mi tvog brata ne znamo,i sa njim nista nemamo,neg' sa tobom,sto bi on nas "lomio" kako ti kazes???Ti se branis pricom da ces zvati svog brata,ma zovi ga ,pa da pred njim to raspravimo???oces???Jbg,picka si ,jjer ne smes sam da se branis neg' zoves svog brata,imamo i mi bracu,i sestre,i striceve,babe,dede,mame,tate,pa jel ih neko od nas spomenuo tokom ove svadje ??? am??? niko!!!Dobro je nama Djudja govorio da si ti LAZA-ISTINA,pa mu niko nije verovao,al' samo da znas da mu sad verujemo! Slobodno zovi brata,zvacemo i mi naseg,brata,zeta,itd...Sto bi se on kacio sa decom???am???Ma mani nas tih prica!!!Mi smo zavrsili za svagda!!!I mozes da zoves koga kod oces,briga nas,mi bismo pre rekle da Mima ima razlog da zove nekog posle onog sto si joj uradio!!!E pa bas zbog toga,sto si joj ono uradio(znas sam sta) i zbog toga sto stalno petljas brata u nase svadje,ona je zvala svog brata,i rekao je kad te vidimo na bazenu on stize do tebe,jer si ti njoj uradio nesto 100 x gore od ove svadje!!!Ma jadan si!!!Ne zanima nas ni ti a ni tvoj brat,kog ni ne znamo!!!Milana,Milica,Zoka,Tina!!!\nObjavio/la machkice95 prije 12 godina 5 mjeseci #\nNe dirajte Lazu...\nLaza je stvarno dobar drug...\nJa kada nesto kazem ne lazem..\nJa vidim kakve ste vi devojcice...\nMesto da se druzite sa njim..vi ga izbegavate...\nja nism rekao da ce moj brat da lomi vas..nego ce da unajmi nekoga da polomi sve koje ste nabrojali da vi ne mesate u svadju...a milanin burazer je najebao i to strasno...njega mogu i sam da tucem...a ako ne mogu zvacu abrela...on ce doneti simens i gotova stvar..a ja u u ponedeljak doci na bazen...nek me ceka...\ni vasi pomenuti rodjaci su picke naspram moga brata....a bas zato sto ima tako puno tih vasih rodjaka on ce da unajmi nekoga......a on kad bi hteo nekoga da tuce...tj. kad bi mu ja to rekao taj ne bi ostao ziv.....jer je on budala kakvu vi jos niste upoznali..i to ona prava....ne kao ove picke sto ih vi nazivate budalama....ajde mi recite ko jos sme da stane pred legiju i da ga nokautira pred celom jedinicom i da ga boli kurac sto ce ga tuci tri dana i tri noci na smenu....niko misevi...niko sem njega\na tvoj brat je kao smeo?\nObjavio/la Djudja prije 12 godina 5 mjeseci #\nlazo a jel znas kako on izgleda,njen brat\na koje jebote ove djavolicest\ndjavolice ST su Stefana i Tasa...


Februar u školi odbojke Play Off centar - Škola odbojke odbojkaškog kluba Lucky Star\nPoštovana deco i roditelji, pošto neki članovi putuju za vreme raspusta, pogotovo prve nedelje, predstavljamo Vam plan rada po kome ćemo izaći u susret i njima i onima koji su tu i nestrpljivo čekaju prvi sledeći trening. Poslednji trening pre pauze je u petak 1. februara, a prvi sledeći je u ponedeljak 11. februara.\nTako radimo, Ugovorima predviđeni broj sati. U februaru će redovni članovi (oni koji u članskoj karti imaju overen februar) dobiti poklon majice od kluba. Rok za uplate članarine sa popustom je do 10. februara. Ukoliko se desi da neko ne stiže na neki od treninga, poželjno je da ih nadokadi u nekoj od naših škola na drugim lokacijama, za šta se možete raspitati kod prvog trenera (063 273649).\nPlan rada za februar\n1. grupa 2.grupa\n1.2. 20-21h 21-22h\n11.2. 20-21h 21-22h\n12.2. 17-18h 18-19h\n13.2. 20-21h 21-22h\n14.2. 17-18h 18-19h\n15.2. 20-21h 21-22h\n18.2. 20-21h 21-22h\n20.2. 20-21h 21-22h\n22.2. 20-21h 21-22h\n25.2. 20-21h 21-22h\n27.2 20-21h 21-22h\nCategory Oglasna tabla škole odbojke Play Off centarOpšta oglasna tabla\nPoštovani roditelji, draga deco Obaveštavamo Vas da od nedelje 28.4.2019. do subote 04.5.2019. nećemo imati treninge zbog praznika i raspusta. Prvi trening je u nedelju 5.5.2019. Podsećamo Vas i da\nOglasna tabla ŠO Vladislav Petković Dis\tKompenzacija članarina za mart i letnja škola odbojke


Kalinjingradsko vrijeme Info. About. What's This?\nⓘ Kalinjingradsko vrijeme\nKaliningrad jest lučki grad i glavni grad Kalinjingradske oblasti, ruske eksklave izmedu Poljske i Litvanije, s pristupom Baltičkom moru. Pod njemačkim imenom, bio je glavni grad njemačke pokrajine Istočne Pruske, bivšeg poljskog posjeda Pruske kneževine i prije toga, Države Teutonskog viteškog reda.\nTur je vrsta izumrlog goveda koje je naseljavalo Evropu, Aziju i Sjevernu Afriku, i predak je sadašnjeg domaćeg goveda. Zadnji primjerak je umro u Poljskoj 1627. godine. Porijeklo imena je od praslavenske riječi turъ) ← od riječi táwros iz indoevropskog prajezika.\nPoljska, službeno Republika Poljska, jest srednjoevropska država koja graniči s Njemačkom na zapadu, Češkom i Slovačkom na jugu, Ukrajinom i Bjelorusijom na istoku, te Litvanijom, Rusijom i Baltičkim morem na sjeveru. S ukupnom površinom od 312.696 km 2, 69. je najveća država na svijetu i 9. najveća u Evropi. Prema podacima iz 2008. godine, u Poljskoj je živjelo nešto više od 38.5 miliona stanovnika po čemu je 34. država svijeta, 8. najmnogoljudnija država Evrope. Unitarna je država, podijeljena na 16 administrativnih jedinica prvog nivoa, tj. vojvodstava. Od početka tranzicije ka tržišnoj ...\nStadion "Kalinjingrad" nogometni je stadion u ruskom gradu Kalinjingradu. Izgradnja stadiona započela je 2015, a ceremonija svečanog otvorenja održana je 12. maja 2018. godine. Jedan je od 12 stadiona domaćina Svjetskog prvenstva u nogometu 2018. Nakon prvenstva stadion će za domaće utakmice koristiti lokalni klub FK Baltika Kalinjingrad, umjesto dotadašnjeg stadiona Baltika. To je dvostepeni stadion, opremljen ultramodernim sigurnosnim sistemima i video nadzorom. Projekat je zasnovan na konceptu Allianz Arene, minhenskog stadiona koji je bio domaćin utakmicama Svjetskog prvenstva održanog ...\nKalinjingradsko vrijeme je vremenska zona koja je pomjerena za dva sata unaprijed u odnosu na koordinirano svjetsko vrijeme, odnosno jedan sat unazad u odnosu na Moskovsko vrijeme.\nDo 2011. godine, Kalinjingradsko vrijeme je bilo identično s istočnoevropskim vremenom. 27. marta 2011. Rusija je za područje Kalinjingradske oblasti uvela vremensku zonu po kojoj je ljetno vrijeme vrijedilo tokom čitave godine, tj. koristila se vremenska zona UTC+3. 26. oktobra 2014. ovaj zakon je ukinut ali računanje ljetnog vremena nije vraćeno tako da je ova vremenska zona tokom čitave godine dva sata unaprijed u odnosu na koordirano svjetsko vrijeme, što znači da vrijedi vremenska zona UTC+2.\nWikipedia: Kalinjingradsko vrijeme


Bivša direktorica “Plantaža” potpisala izjavu o tome da im je odgovarala prikazana niža vrijednost nekretnina da bi platili manji iznos poreza. Krivični zakonik za to dijelo predviđa zatvorsku kaznu do tri godine\n65267 pregleda\t652 reakcija\t84 komentar(a)\nBivša direktorica “Plantaža” Verica Maraš je u izjavi sa usmene rasprave o poreskom dugu Opštini Tuzi priznala da svjesno godinama nijesu ispravljali nepravilnost u procjeni vrijednosti nekretnina jer im je tako odgovaralo da plate manji iznos poreza do prošle godine jedinstvenoj Opštini Podgorici, a sada Glavnom gradu i Opštini Tuzi.\nTo se vidi iz potpisanog zapisnika sa ovog sastanka od 12. juna ove godine, ali i u obrazloženju poreskog rješenja kojeg je Uprava lokalnih javnih prihoda Tuzi napisala 4. novembra, a u koje su “Vijesti” imali uvid.\nPotpis Verice Maraš ispod sporne izjavefoto: Vijesti\nDostavljanje netačnih podataka poreskoj upravi da bi se platio manji iznos poreza je krivično djelo.\nPredsjednik Opštine Tuzi Nik Đeljošaj je prije dva dana “Vijestima” kazao da je pokrenuta procedura prinudne naplate duga za porez od “Plantaža” u iznosu od 524 hiljade eura, kao i da su “Plantaže” u poreskoj prijavi dostavile netačne podatke kako bi platile oko 50 hiljada eura umjesto utvrđenih 624 hiljade. On je kazao i da je u toku usmene rasprave predstavnik kompanije kazao da nijesu ispravljali nepravilnosti u procjeni imovina da bi platili niži iznos poreza, ali nije naveo o kome je riječ.\nU zapisniku se precizira da je na pitanje predstavnika Tuzi zašto su u poreskoj prijavi naveli nižu vrijednost poljoprivrednog zemljišta, uslijedio odgovor tadašnje direktorice koja je bila i jedini predstavnik kompanije na sastanku:\n’’Vrijednost imovine se tako prikazuje godinama, u knjigama stoji procijenjena vrijednost od 1992. godine, kad je urađena i posljednja procjena imovine. Na navedenu nepravilnost, odnosno neusaglašenost procijenjene vrijednosti osnovnice sa važećim standardima nam ukazuje i revizija u svakom izvještaju. Međutim, takva odgovara ‘Plantažama’, jer plaćamo mnogo manji porez na imovinu. Najbolje rješenje je da se angažuje stručno lice koje bi uradilo novu procjenu imovine, i da se obje strane usaglase sa novom cijenom tokom 2020. godine ili ubuduće”.\nU članu 264 Krivičnog zakonika je precizirano:\n“Ko, u namjeri da on ili neko drugo fizičko ili pravno lice potpuno ili djelimično izbjegne plaćanje poreza, doprinosa ili drugih propisanih dažbina, daje lažne podatke o zakonito stečenim prihodima, o predmetima ili drugim činjenicama koje su od uticaja na utvrđivanje ovakvih obaveza ili ko u istoj namjeri, u slučaju obavezne prijave, ne prijavi zakonito stečeni prihod, odnosno predmete ili druge činjenice koje su od uticaja na utvrđivanje ovakvih obaveza ili ko u istoj namjeri na drugi način prikriva podatke koji se odnose na utvrđivanje navedenih obaveza, a iznos obaveze čije se plaćanje izbjegava prelazi hiljadu eura, kazniće se zatvorom do tri godine i novčanom kaznom”.\nKoliko vrijedi imovina\nZa porez na nepokretnost osnovica je vrijednost nekretnina. U poreskom rješenju piše da su “Plantaže” podnijele prijavu 21. aprila ove godine u kojoj su naveli da njihovo poljoprivredno zemljište u Tuzima od 15,1 milion kvadrata vrijedi 8,65 miliona eura ili 57 centi po kvadratu. Za ovu vrstu imovine je navedena poreska stopa od 0,232 odsto, što znači da bi na ovaj prijavljeni iznos platili 20 hiljada eura poreza.\nOpština Tuzi je posumnjala u tačnost podataka pa su od Monstata tražili podatke o kupoprodajnim ugovorima za poljoprivredno zemljište u ovoj zoni, što i zakon predviđa za utvrđivanje tržišne vrijednosti. Na osnovu toga, izračunali su da ukupna površina vrijedi 258 miliona eura, na što treba platiti porez od 599.369 eura, a za ostalo još 25.008 eura.\nKrajnji rok plaćanja, nakon odlaganja zbog pandemije, bio je 30. novembar. “Plantaže” su od ukupno 624 hiljade eura duga platile 100 hiljada, pa je za preostali iznos 1. decembra pokrenuta prinudna naplata.\nIz “Plantaža” ćute\nIz kompanije “Plantaže” nijesu odgovorili na pitanja “Vijesti” o ovom poreskom dugu, kao ni koji je njihov predstavnik dao spornu izjavu, da li je do sada poreska služba Glavnog grada, prije izdvajanja Tuzi, osporavala poreske prijave kompanije i kolike su iznose poreza do sada plaćali Podgorici. Utvrđivanje poreske obaveze zastarjeva nakon pet godina, što znači da bi se poreske prijave “Plantaža” za taj period mogle ispraviti.\nVerica MarašPlantažeNik ĐeljošajTuzi


Muzički Hit SP2010 - Tip lige, fantasy football, JAR 2010 kladionica i igraonica, sličice - Parapsihopatologija™\n32 reprezentacije - 32 muzičke scene.Voleo bih da odigramo nalik igrama kakve već postoje na ovom podforumu (Battle, Izbor Naj...).Verovatno prvo izbor po reprezentacijama, pa onda i izbor hita samog prvenstva.Na prvenstvu prvo po grupama, pa dalje u nokaut fazu onako kako je to fudbalski žreb već zacrtao.Donekle inspirisano listom koju je Gilles Peterson objavio nedavno.Ako vodjenje igre želi da preuzme neko od forumaša iskusnijih po tom pitanju - rad sam da prepustim, plus ja s vremenom tradicionalno ne stojim najbolje kad mi najviše treba i čim nešto obećam.Sastavi grupa:Group ASouth AfricaMexicoUruguayFranceGroup BArgentinaNigeriaKoreaGreeceGroup CEnglandUSAAlgeriaSloveniaGroup DGermanyAustraliaSerbiaGhanaGroup ENetherlandsDenmarkJapanCameroonGroup FItalyParaguayNew ZealandSlovakiaGroup GBrazilKorea DPRCôte d'IvoirePortugalGroup HSpainSwitzerlandHondurasChile\nAjd i ja da počnem s nominacijama:Nigeriaveteran: Femi Kuti - Beng bengi nova nada: Nneka - Hartbeathttp://www.youtube.com/watch?v=CKpTYLQ5K9whttp://www.youtube.com/watch?v=-lulJdMKaZwDenmarkKashmir - Mouthful Of Wasps"naturalizovani igrači": Enur feat. Natasja - Calabria (sad već pokojnu Natasju sam 2006 il 07 gledao u SKC-u)Trentemöller ima dobrih pesama, ali su sve krajnje "nestadionske" :)http://www.youtube.com/watch?v=3eU70pDaNrEhttp://www.youtube.com/watch?v=WL1hlzLsUaU&feature=fvst\novo je Balkan, hop, hop ( nisam mogla da se uzdržim )\nSuper tema, a i pesme, rado ću je pratiti, a možda i dam neki pametniji doprinos od ovog ;) .\nEdited April 19, 2010 by Krotka\nPazi, ovakvim nominovanjem otvaraš mogućnost za dolaženje u nedoumicu u osmini finala: "Da li da glasam za Tom Waitsa (Pepperse, il neke treće Amere) ko što mi zdrav razum nalaže il za Milana Stankovića jer je naš?".Još bolje - taj isti Milan Stanković bi mogao da u osmini finala naleti na Laibach. E, to bih voleo da vidim\nevo hita Juzne Afrike http://www.youtube.com/watch?v=bgFyCVaSDwc&feature=relatedi jos jedna iz grupe A, Urugvaj u kome je rodjena http://www.youtube.com/watch?v=ZHh8kIEV5H4\nEdited April 19, 2010 by aram\nko što mi zdrav razum nalaže il za Milana Stankovića jer je naš?".\nTo ti je kao ono : "Razum i osećajnost" , hajde neću više da trolujem, vidim stižu konkretni predlozi, srećno sa temom ;).\nGrupa B:Grcka http://www.youtube.com/watch?v=YDjd-ER3Z48&feature=relatedArgentina http://www.youtube.com/watch?v=XqUKg1qUoNE&feature=related\nA evo i mojih omiljenih italijana :) http://www.youtube.com/watch?v=cEUPEEGwGv8&feature=related\nodlični predlozi. još uvek preslušavam, jer većinu nisam znao od ranije.nadam se da će se i drugi forumaši uključiti uskoro.što se mene tiče, već se može preći na glasanje po principu like/dislike. pa da i brojimo usput periodično.novi predlozi:SpainMano Negra - PatchankaTonino Carotone - Me cago en el amorhttp://www.youtube.com/watch?v=ULAwd1U5whEhttp://www.youtube.com/watch?v=7tkLc2npBZg\nA evo ti i francuza, ako se tako mogu nazvati :D http://www.youtube.com/watch?v=bWKkFiGFq-0&feature=related\nevo kako je to uradio i dzajls. pustili celu eimisiju jedno dva puta na radiju b92http://www.bbc.co.uk/programmes/b00r2dvxovde mozete da poslusate emisiju http://www.giantstep.net/index.php/2010/03/gilles-petersons-prepares-for-the-world-cup/============mogo bi da vidis da ti ovo prebace na neki drugi pdf (muzika, svetsko prvenstvo)\nEdited April 19, 2010 by Hustler\nSensei Đajls je spomenut u prvom postu ;)No njegov ukus je isuviše istančan, ovde je od interesa mišljenje širokih narodnih forumaških masa (Milan Stanković, Manu Chao, Laibach, Kylie, Sepultura...).Što se tiče premeštanja: nemam pojma gde je najprirodnije stanište ovakvom topiku. Ako admini hoće neka premeste, a mogu i linkovi da se ostave na drugim podforumima ako se smatra da ova tema zaslužuje pažnju.\nback on track:Brazilijateže je odabrati reprezentativnu pesmu iz Brazila nego im sastavitih najboljih 11 u fudbalu. šareniš, ludilo, kvalitet...evo moja dva favorita, u pitanju je teška klasika:Sepultura - Roots bloody rootsSergio Mendes - Magalenhahttp://www.youtube.com/watch?v=9j8OF4cZnjghttp://www.youtube.com/watch?v=lzhRr4PWD-Q\nSensei Đajls je spomenut u prvom postu ;)\nuf :isuse:moj doprinos u pesmi. repke koje ce se sresti u 1/8 ako mi dobijemo grupuhttp://www.youtube.com/watch?v=fZWE4thApfE Edited April 19, 2010 by Hustler


OVO JE IDEALNO VREME ZA SVAKI OBROK U TOKU DANA! Evo kako da SMRŠATE - Informer\nZdrava i izbalansirana ishrana nije dovoljna za dobru liniju, već je važno i vreme kada jedemo, napominju nutricionisti\n- Mnogi nisu ni svesni grešaka koje prave. Neki jedu kad su gladni, pa čak i kad nisu, ali im je hrana pred očima, a neki se čude kako to da ne mršave ako imaju samo jedan obrok dnevno. Svaki od tri obroka bi trebalo uzimati u određeno vreme, naročito ako želimo da održimo kilažu. Idealan razmak između obroka je tri i po do četiri sata - piše magazina "Nutrišen".\nDoručak do 10\nBilo bi idealno da doručkujete oko pola sata posle buđenja. Ako na to niste navikli, važno je da doručkujete do 10 sati i da taj prvi obrok bude bogat proteinima.\nNe zanemarujte tečnost\nPored redukovane ishrane, važan je i unos tečnost. Oko 250 ml detoks čaja (zeleni, kopriva, rastavić, kukuruzna svila, breza), jedna ceđena voćka u litar vode, kao i litar i po obične vode je idealan unos tečnosti u toku jednog dana. Naravno, i ovo zavisi od stanja organizma, jer ni previše vode nije dobro za telo.\nRučak do 16\nPrema mišljenju nutricionista, pravo vreme za ručak je 12.45. Pokušajte da napravite razmak od četiri sata između doručka i ručka ili da ručate do 16 sati.\nIdealno vreme za obrok na 4 sata\nVečera do 22\nVreme kada bi trebalo da imate poslednji obrok u toku dana je sedam uveče a najkasnije do 22 sata. Važno je da između večere i odlaska na spavanje prođe bar tri sata. Ako odmah posle večere odete u krevet, nećete odmah zaspati, a rizikujete da vam se jave gorušica i mučnina.\nŽena Zdravlje Ishrana Obrok


RAZBIJENA PROSTORIJA SNS-A NA PALILULI: Oglasio se GRADSKI ODBOR - mediji.net\nDivljačko i nasilničko ponašanje je odlika Đilasovih sledbenika\n''Divljačko i nasilničko ponašanje je odlika Đilasovih sledbenika, koji svakodnevno vode kampanju protiv predsednika Vučića i Srpske napredne stranke i svakoga ko misli drugačije. Đilasovim dežurnim mrziteljima poručujemo da nas nisu uplašili i da ćemo nastaviti još marljivije da radimo u interesu svih građana i Beograda i...\nponašanjePreko 200 vesti\nrazbijanjePročitajte još na ovu temu\nJurišnik Vuka Jeremića, Dimitrije Petković zvani Mita Fotograf, kamenovao je prostorije Srpske radikalne stranke, tvrdi lider radikala Vojislav Šešelj.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu rasvetlili su 11 teških krađa i uhapsili I. B. (38), koji se tereti da je izvršio ova krivična dela.Sumnja se da je on, od avgusta 2020. do aprila ove godine, provaljivao u stanove i kuće na teritoriji ...\nPolicija u Velikom Gradištu, brzom i efikasnom akcijom, uhapsila su D. M. (42) iz okoline ovog mesta neposredno nakon što je, kako se sumnja, nožem ubo u ruku muškarca (77).


Komentari: ASUS ROG Strix SCAR II GL504G - 144Hz displej na laptopu\nASUS je napravio fantastičan posao. ROG Strix SCAR II GL504G je izuzetan uređaj u svakom pogledu. Fantastična unapređenja osnovnih činilaca hardverskog skupa su dobila nadgradnju u vidu fenomenalnog…


Izdvojeno dodatnih šest miliona evra za električnu energiju na severu Kosova do kraja godine GracanicaOnline.Info\nIzdvojeno dodatnih šest miliona evra za električnu energiju na severu Kosova do kraja godine\n6. novembra 2021. 2 min read\nPosle najava da danas ističe rok do kada će operator Kosovskog elektroenergetskog sistema, prenosa i tržišta, KOSTT, platiti troškove potrošnje električne energije za građane na severu kosova koji ne plaćaju utrošenu struju kosovskim institucijama, danas se u pisanom odgovoru za prištinski portal Kosova Press, oglasila portparolka Kostt-a, Zana Bajrami Rama, istakavši da je taj rok produžen do kraja godine.\n„Nakon preporuka koje je usvojila Skupština Kosova u maju 2021. godine kojima je KOSTT ovlašćen da koristi sopstveni budžet za pokrivanje gubitaka od utrošene ali neplaćene električne energije u severnom delu Kosova, KOSTT je izdvojio budžet u ukupnom iznosu od 17,7 miliona evra da pokrije gubitke za sever do 31. decembra 2021.“, navodi se u pisanom odgovoru KosovaPres-u Zane Bajrami-Rame.\nPodsećamo da je Skupština Kosova 6. maja ove godine usvojila preporuke Komisije za privredu povodom zahteva JP KOSTT da obezbedi 11 miliona evra da pokrije gubitake na severnom delu Kosova. Među preporukama je bilo da se Vlada Kosova obavezuje da u roku od šest meseci pronađe rešenje za uspostavljanje sistema naplate u severnim opštinama.\nPoslednjih dana od strane predstavnika Vlade Srbije i predsednika Aleksandra Vučića su se čule najave da bi Vlada Kosova mogla danas ili narednih dana da na sever Kosova pošalje specijalne jedinice policije kako bi zauzeli trafostanicu Valač u koju električna energija stiže iz hidrocentrale Gazivode i termoelektrane Obilić i odakle se vrši distribucija električne energije za sever Kosova.\nTags: rok produžen do kraja godine Trafostanica Valač šest miliona evra za električnu energiju na severu Kosova\nPrevious Produžen jesenji raspust\nNext Kosovo Polje: Tokom obeležavanja Zadušnica meštani zatekli oskrnavljene spomenike i deponiju\n9. decembra 2021., 04:21


RADNO OBELEŽILI DAN MLADIH | Prokuplje na dlanu\nRADNO OBELEŽILI DAN MLADIH\nОбјављено: 13.08.2016 u 06:30 | Аутор: Biljana Roganović 1 коментар(a)\nVolonteri u akciji! Foto: Volonterski centar Prokuplje\nAkcijom uređenja staze I postavljanjem putokaza do crkve Svetog cara Konstantina i carice Jelene u Pločniku, Volonterski centar Prokuplje obeležio je Dan mladih. Kako kažu u ovom centru, cilj je bio da se ličnim primerom pokaže koliko je malo potrebno da se ulepša krajolik.\nOvom prilikom volonteri su brali pečurke, a nakon toga organizovane su kreativne i muzičke radionice.\n- Volonterski centar je imao čast da ugosti volontera iz Bosne i Hercegovine koji je učestvovao u aktivnostima i delio iskustva sa volonterima volonterskog centra Prokuplje- kažu u VCP.\nOvo je samo jedan od kalendarskih dana u godini tokom kojih oni sprovode aktivnosti, koje su različitog karaktera.\n15.08.2016 u 07:50 Milan bajcince рече:\nDajte na decuneku paru


Kontrola kvalitete na Stomatološkom fakultetu u Zagrebu - Sustav kvalitete - Web Stomatološkog fakulteta\nKontrola kvalitete na Stomatološkom fakultetu u Zagrebu\nCilj je sustava za osiguravanje kvalitete i ispunjenje zahtjeva iz vizije, misije i politike kvalitete Stomatološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Promicanje kulture osiguravanja kvalitete provodi se u područjima djelovanja Stomatološkog fakulteta i ugrađena je u normativne akte. Svi sudionici (studenti, nastavnici, administrativno i tehničko osoblje, uprava) smatraju se korisnicima sustava za osiguravanjem kvalitete Fakulteta. U provjeru valjanosti, svrhovitosti i kvalitete rada Fakulteta, kao izvor podataka za vrednovanje uključeni su i vanjski korisnici (ustanove ostalih razina sustava obrazovanja, gospodarstveni subjekti, lokalna i državna uprava, ustanove iz djelatnosti kulture, zdravstva).\nPodručja vrednovanja sustava za osiguravanje kvalitete jesu:\n1. Pravila i postupci osiguravanja i unaprjeđenja sustava kvalitete Fakulteta\n2. Periodično vrednovanje studijskih programa\n3. Vrednovanje studentskoga rada\n4. Resursi za učenje i potpora studentima\n5. Osiguravanje kvalitete nastavnika\n6. Znanstveno-istraživačka djelatnost\n7. Stručna djelatnost\n8. Mobilnost i međunarodna suradnja\nU svrhu osiguravanja kvalitete Stomatološkog fakulteta, Fakultetsko vijeće osniva Povjerenstvo za upravljanje kvalitetom koje je savjetodavno tijelo dekana i Fakultetskog vijeća te osigurava provođenje zahtjeva za kvalitetom propisanih Pravilnicima o osiguranju kvalitete Stomatološkog fakulteta te Sveučlišta u Zagrebu.\nObjavljeno: 1. 10. 2013. u 09:35


Petooktobarski parastos - Ozonpress :: internet portal\nDanas petnaest godina kasnije čak i nepopravljivim optimistima savršeno je jasno da se petooktobarska demokratizacija Srbije na volšeban način preobratila u opštu aboliciju i legalizaciju kreatora ratnohuškačke politike, i partijsko-burazersko-mafijaške ekonomije\nNije mnogo vremena proteklo od onog 5. oktobra, kada smo naivno poverovali da smo posle svega šta smo preživeli tokom devedesetih najzad našli na korak od nečega što se naziva uređenom demokratskom državom, u kojoj su vladavina zakona i odgovornost nešto što se podrazumeva, a već smo bili u prilici da se uverimo da su snovi i nadanja jedno a stvarnost nešto sasvim drugo. Da je mikronski tanka linija koja deli demokratske, o kojima decenijama sanjali, od pukih personalnih promena svedenih na Kurtu i Murtu. Nije prošlo mnogo vremena a euforiju, entuzijazam i optimizam smenili su neverica, rezignacija i razočarenje. Koliko god da smo sebe tešili time da je put od kvazi do uređene države, dug i posut trnjem. Nije prošlo dugo a oni kojima smo oprostili ideološka lutanja, otvorena i tajna paktiranja sa Miloševićem i njegovima, poverovaši da su kadri i voljni da obećanja zaista pretoče u dela, su nam nedvosmisleno, bez da trepnu i pocrvene stavili do znanja da je odgovornost pelcer koji se ne prima u Srbiji i da je dovoljno da naši zamene njihove pa da stvar bude rešena.\nDanas, petnaest godina kasnije, čak i nepopravljivim optimistima savršeno je jasno da se petooktobarska demokratizacija Srbije na volšeban način preobratila u opštu aboliciju i legalizaciju kreatora ratnohuškačke politike, i partijsko-burazersko-mafijaške ekonomije. Čime je njima i svima koji dolaze, jasno stavljeno do znanja da nema razloga da strahuju. Da je u zemlji Srbiji za navek ukinuta institucija odgovornosti. Pa otkud onda čuđenje što su ne samo na broju već ničim izazvani i na vlasti oni isti što nas devedesetih gurnuše u ratno ludilo i debelo profitiraše na našem beznađu, jadu i bedi. Jedino su bajke o povjesnim granicama Karlobag-Karlovac-Ogulin-Virovitica zamenili bajkama o Evropi, borbi protiv kriminala i korupcije i Beogradu na vodi.\nA mi smo podjednako bedni i poniženi kao i u predvečerje onog 5. oktobra.\nDanas petnaest godina posle onog 5. oktobra, kada su se poput prašine na vetru raspršile naše nade da je ipak moguće da se Srbija iz azijatske despotije preobrati, uprkos opštenarodnom kratkom pamćenju, odsustvu građanske hrabrosti, svesti i dostojanstva, u uređenu državu ostaje nam samo da žalimo. Da ovog i svakog narednog 5. oktobra zapalimo sveću, pa makar bili i ateisti.\nŠto u znak žaljenja za izneverenim i prodanim nadama, što u znak žalosti za godinama koje su nam straćili paraziti koje smo sami iznedrili i uzdigli onog 5. oktobra pre decenije i po.\npulsar 05/10/2015 u 17:32 Odgovorite\nLopovi otisli,lopovi dosli.\nглупа теза 06/10/2015 u 08:16 Odgovorite\nПетог октобра је дошао ДОС и сви демократски ликови, и ово је њихов резултат, њихове владавине, све је уништено, економија, друштво… и сад опет кукати на данашњу власт.\nизгубљен компас и морална начела.\nNeobavesten 06/10/2015 u 11:40 Odgovorite\nDa bas tako, zapusili smo nos i glasali za DOS. Kostunicu, Perisica, Covica, Dusana Mihajlovica, Velja… svi od loseg oca i jos gore majke. Ali da je Djindjic imao petlju da pocisti sljam, umesto da sa njime paktira, koji se natalozio devedesetih. Da su kao u Nemackoj 1945. polozili racune Seselj, Vucic, Nikolic, Vulin, Dacic, Percevic, Ivan Markovic, Goran Matic, KJertes, Bojic, Karici, Miskovic… da je neko omastio konopac, a neko zaglavio debelu robiju onda bi svako ko bi dosao na vlast dobro pazio sta radi i znao sta ga ceka. Ovako truli kompromisi i taljenje onih iz DOS su nas doveli tu gde smo. Hajde samo zamislite da je recimo tamo negde sezdeset i neke, da Nemacka nije imala Nirnberg, Ajhman osnovao NVO ili neku naprednu ili liberalnu partiju i istrazivao holokaust, kao sto sada Vucic, koji je bio ministar informisanja u vreme kada je ubijen Curuvija, istrazuje ubistvo Curuvije. Ili da se Gebels bavi slobodom medija. Apsurdno i komicno.\nObavešten 06/10/2015 u 13:14 Odgovorite\nPa Djindjić je bio kljuični igrač i on je kumovao ovom staju, on je koketirao sa mafijom i nastradao.\nOn je isporučio ranieg predsednika Slobodana MIloševića na Vodpvdan.\nTo su jasne stvari, revolucija jede svoju decu.\nNeobavesten 06/10/2015 u 14:47 Odgovorite\nE Milosevica mi najzalije u celoj prici. Ne bih da budem surov ali da sam se ja pitao…


Druga OŠ: Vrijedni bibliotekari | Zivinice.ba\nPočetna » Arhiva » Druga OŠ: Vrijedni bibliotekari\tZivinice.ba12.06.2013 13:03\nDruga OŠ: Vrijedni bibliotekari\nMeđu uspješnijim sekcijama Druge osnovne škole u Živinicama ubraja se i aktivnost mladih bibliotekara, predvođenih nastavnicom Hasnijom Nukić. Svakodnevno su prostorije biblioteke posjećene članovima sekcije, koji vrijedno rade. Vole da čitaju knjige, pa su zajedno sa nastavnicom uradili Stablo čitalaca sa odabranim citatima najljepših književnih djela.\n"Članovi sekcije su vrijedni, ne samo da čitaju već i da obavljaju razne aktivnosti vezane uz knjigu. Tako smo povodom aprila-mjeseca knjige, organizovali književne susreta sa Šimom Ešićem i spisateljicom naše škole Fikretom Selimović, nastavnicom maternjeg jezika. Interesovanje djece za knjigom prevazilazi naše mogućnosti u biblioteci, jer imamo starih izdanja i iz 1963.godine. Tokom ove godine biblioteka je obogaćena sa svega 41 knjigom, što je nedovoljno. Primorani smo da lijepimo listove starih i pocijepanih knjiga, samo da im produžimo vijek i zadovoljimo interes naših đaka", kaže bibliotekarka Hasnija Nukić.\nMeđu rekorderima po broju pročitanih knjiga je Azra Iamović iz III razreda sa pročitanmoih 36 knjiga, blizu su joj još Amila Nukić, Alma Mujčinović, Alma Nukić, Ajla Hallilović, Dženita Husić, Alema Avdibašić, Irma Jašarević, Aldina Muhić, Vanesa Ahmetović,Sabrina Šišić, Alena Mešić i Nela Karić./Š.G./\nMladi čitaoci svakodnevno u svojoj biblioteci\nIz čitaonice školske biblioteke


BRUTALNI SIMON! Micićev saigrač postigao 42 poena za pola sata! | MeridianBetSport\nNaslovna Košarka BRUTALNI SIMON! Micićev saigrač postigao 42 poena za pola sata!\nBRUTALNI SIMON! Micićev saigrač postigao 42 poena za pola sata!\nKošarkaš Eefesa, Krunoslav Simon, odigrao je fantastičnu utakmicu u sedmom kolu turskog prvenstva.\nHrvatski košarkaš koji igra na poziciji beka, predvodio je ekipu iz Istanbula do pobede na gostovanju Beledijesporu rezultatom 90:84.\nSimon je ubedljivo najaslužniji za trijumf Efesa, a partija kakvu je prikazao, ne viđa se često u evropskoj košarci.\nOn je utakmicu završio sa 42 poena za nešto više od 32 minuta na parketu!\nGotovo bez greške je šutirao iz igre – za dva poena 11 od 12, za tri poena četiri od sedam. Slobodna bacanja je šutirao osam puta i svakog je bio precizan.\nZabeležio je još i šest skokova i pet asistencija, pa je stigao do indeksa korisnosti od čak 48!\nUz 14 poena Tunčera, te osam Vasilija Micića i Adriena Moermana koji je zabeležio i 11 skokova, domaćin nije imao šanse.\nTridesetpetogodišnji Simon je oborio rekord karijere kada je reč o poenima na jednoj utakmici, a pitanje je da li će neko u evropskoj košarci uspeti da ponovi sličnu utakmicu čitave sezone.\nPrethodni tekstNOVI REMI: Ajntraht ne ume bez Kostića!\nSledeći tekstKristal Palas bez Milivojevića deklasirao Lids!\nPoppy 7 novembra, 2020 At 23:29\nKada bi ponovio ovo jos koji put, verujem da bi dobio poziv u NBA ligu\nTeemo 7 novembra, 2020 At 23:28\nAuuu 42 poena za pola sata. Pa odigrao je kao u u NBA ligi. Kakva klasa je ovaj covek!!\nFlaki 7 novembra, 2020 At 23:09\nAuuu kakva igra Keunoslava Simona…postigao je bas mnogo poena zapoka sata.Majstorija.\nfalkao 7 novembra, 2020 At 18:49\nja se ne secam da je skoro neko postigao toliko poena u evropi,nema toga ni u NBA toliko,tako da je ovo vanserijski ucinak,svaka mu cast,i jos bio gust reziltat na kraju,civek postiga pola koliko svi na kraju\nPOKAZAO NEZADOVOLJSTVO Ronaldo vikao u svlačionici Juventusa\nFudbal Đorđe Jokić - 9 oktobra, 2020 17\nKAČANOV U NALETU BESA Ljubitelji tenisa ne pamte ovakvu reakciju!\nATP Aleksandar Golubović - 23 oktobra, 2020 2\nUnija igrača, Adria Tour, linijske sudije… Đoković potpuno iskreno o svemu!\nATP Meridian - 22 oktobra, 2020 8\nNIKOLIĆ OBEĆAVA: Borićemo se za Evroligu kroz ABA i Evrokup\nKošarka Aleksandar Knežević - 2 juna, 2020 20\nZVEZDA PROPUSTILA ŠANSU: Crveno-beli pali u drugom poluvremenu, Stanković “pocrveneo”!\nFudbal Dušan Nikolić - 22 oktobra, 2020 2\nMeridian - 16 juna, 2019 0


Foto: Srna | Pašalić: Dodatna sredstva za proizvođače mesa i voća\nSrna 07.06.2021 17:20\nBIJELJINA - Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić izjavio je danas u Bijeljini da će resorno ministarstvo obezbijediti još sredstava za pomoć proizvođačima mesa i voća, pored 75 miliona KM agrarnog budžeta i šest miliona KM koje je već angažovano iz Kompenzacionog fonda za kapitalne investicije.\nOn je rekao da je dodatna pomoć ranije dogovorena na sastanku u Gradišci, te da će prva prva mjera biti za proizvođače, utovljivače svinja.\n"Mi ćemo sada obuhvatiti period od 1. marta do 1. juna, kada ćemo vršiti presjek i isplatićemo po 50 KM po grlu", rekao je Pašalić.\nOn je podsjetio da je utovljivačima svinja, koji su ovaj posao obavili od 1. janura do 1. marta, novac isplaćen.\n"Naredna mjera će biti podrška uzgajivačima prasića i junadi, sve u onoj vremenskoj dinamici koja je dogovorena sa proizvođačima", naveo je on.\nPašalić je dodao da će prva 2,3 miliona KM za ove namjena biti odobrena na prvoj sjednici Kompenzacionog fonda, za uzgajivače svinja i voćare, koji su imali štetu od mraza.\nOn je rekao da ukoliko i ove godine bude potrebe Ministarstvo i Vlada Srpske će reagovati na vrijeme.\nPašalić je danas tokom posjete preduzeću "Sava Semberija" naveo da je prehrambena industrija u ovoj firmi u potpunosti bazirana na domaćoj sirovini, što je veoma važno jer pored toga što je dobar prerađivač, ona otkupljuje domaće proizvode, sirovinu.\nPašalić je rekao da je Ministarstvo prošle godine zajedno sa "Savom" radilo na rješavanju tržišnih viškova, kada je otkupljeno i prerađeno oko 8.000 tona sirovina, uz "Savinu" količinu.\nOn je najavio da će se i ove godine resorno ministarstvo uključiti u takav angažman, jer kroz svoje redovne mjere podrške ima sredstva za podršku domaćim poljoprivrednim proizvođačima.\nPašalić je izrazio zadovoljstvo preradom proizvoda u ovoj preduzeću jer sama činjenica da se neki proizvodi, kao sok od paradajza, zasnivaju isključivo na domaćoj sirovini, što je rijetkost, a to samo potvrđuje da su kvalitetni i zdravi.\nOn je naglasio da porizvodi "Save" nalaze svoje tržište u zahtjevnim zemljama koje vrše rigorozne kontrole, a činjenica da nema reklamacije i vraćanja robe govori sve o ovim proizvodima.\nPašalić je istakao da, kada je riječ o ratarima, Gradska uprava i Ministarstvo bi trebalo zajedno da rade na pitanju raspoloživog zemljišta.\n"Ovdje u Semberiji imamo zemljište koje je u svojini Republike Srpske koje mi dajemo kroz koncesiju pravnim licima, ali ima i zemljišta kojim upravlja grad, a koje se može dati proizvođačima kroz zakup", rekao je Pašalić podsjećajući da se danas susreo i sa poljoprivrednim proizvođačima Semberije.\nDirektor preduzeća "Sava Semberija" Stevo Filipović rekao je da se zahvaljujući mjerama Ministarstva i Vlade Republike Srpske umnogome uspjelo prevazići sve na što se nailazilo u teškoj godini pandemije virusa korona.\n"Otkupili smo tako sve ponuđene količine domaće proizvodnje, sve ih preradili i četiri mjeseca prije ugovorenog roka platili. Naš strateški partner su domaći poljoprivredni proizvođači i očekujem da ćemo i ove godine zajedno sa Vladom Srpske doći u situaciju da sve količine otkupimo i preradimo", rekao je Filipović.\nOn je izrazio nadu da će konačno doći do popuštanja mjera za izvoz na strana tržišta, koja su devet mjeseci u kontinuitetu bila zatvorena, a "Sava Semberija" izvozi oko 90 odsto proizvodnje širom svijeta.


Česte promene diktiraju tempo i zahtevaju konstantno prilagođavanje zarad ostvarivanja zadatih ciljeva. Kompanije se svakodnevno susreću sa ogromnim problemima u pronalaženju, regrutovanju, motivisanju i zadržavanju kandidata.\nNajveći deficit se javlja među visokostručnim IT kadrovima koji su od neprocenjivog značaja za kompaniju i koji koriste svoj status kako bi zahtevali posebne benefite što se loše odražava na odnos sa ostalim zaposlenima, stoga je HR pred velikim izazovima.\nDa bi se izbegle neprijatnosti koje mogu vrlo loše uticati na rad i imidž kompanije, a koji je od izuzetne važnosti ne samo za IT kadrove već i za ostale zaposlene, neophodan je detaljan plan i pristup HR tima kreiranju i davanju odgovarajućeg oglasa, uključivanje tima ili tim lidera u proces selekcije, pregovaranja sa kandidatima, specifičnog zaključenja ugovora uz posebne klauzule za zaštitu prava poslodavca, kontrola rada, praćenje i merenje rezultata.\nPredavač je Olivera Bugarinović, HR manager u kompaniji TeleTrader\nOvaj seminar ima za cilj da kandidate iz IT sektora približi regruterima i time omogući bolje sagledavanje potreba i očekivanja kandidata čime će se olakšati proces bržeg, boljeg i efikasnijeg zapošljavanje kadrova.\nPolaznici će imati priliku da se upoznaju sa različitim generacijama kandidata koji nose svoje specifičnosti, a čijim razumevanjem mogu da privuku ali i zadrže željene kandidate.\nPoslovna iskustva HR-a u IT sektoru ali i iskustva programera, omogućiće polaznicima jasnije sagledavanje HR\nprocesa i time doprineti boljem procesu regrutacije i selekcije.\nZašto motivisanje ljudi ne funkcioniše?


Vinograd - važnost izbora položaja, način obrade\nHome » Vinogradarstvo » Vinograd – važnost izbora položaja, način obrade\nVinograd – važnost izbora položaja – SADA JE PRAVO VREME ZA ODLUKE. Prilikom podizanja novog zasada vinove loze kao i pri podizanju svakog višegodišnjeg zasada treba mnogo više voditi ra?una o raznim ?iniocima, obzirom da se radi o kulturama koje ?e se na odabranoj lokaciji i zemljištu dugo godina nalaziti i plodonositi.Utoliko je ve?a odgovornost vinogra- dara pri planiranju budu?eg zasada i proizvodnje kako ne bi bili dovedeni u situaciju da ve? u startu naprave greške koje ?e ih pratiti ?itavog veka ekploatacije zasada.\nZasade vinove loze treba podizati na takvim položajima koji omogu?avaju uspešno gajenje vinove loze. U Srbiji se zna da su teritorije vinogradarskih rejona pogodne za vinovu lozu, me?utim rejoni su široki geografski pojam da bi se mogli u konkretnim slu?ajevima izbora položaja, sorte i podloge osloniti isklju?ivo na njihove ekološke i druge karakteristike. Treba uzeti u obzir i karakteristike same lokacije ili potesa na kome se zasad podiže, pri tom mislim na nadmorsku visinu, ekspoziciju, reljefne karakteristike i sl.\nVinograd je najbolje podizati na brežuljkastim terenima sa južnom, jugozapadnom ili jugoisto?nom ekspozicijom koje obezbe?uju dobru osun?anost vinove loze, a vezano za to i ve?i sadržaj še?era i aromati?nih materija u širi, ve?i sadržaj alkohola, bolja obojenost grož?a i vina. Redosled pogodnosti ostalih ekspozicija je slede?i: zapadna, isto?na i najmanje povoljne severozapadana, seve – roisto?na i na kraju severna. Na severnim ekspozicijama gajiti otpornije sorte prema niskim temperaturama i sorte sa kra?im periodom vegetacije. Na brežuljkastiim terenima javlja se i još jedan bitan faktor – nagib ili inklinacija terena.\nNa položajima gde je nagib ve?i od 10? obavezno je terasiranje terena (što je dosta skupa mera). Što je nagib ve?i terase su uže i ve?i ih je broj i obrnuto. U zavisnosti od širine terase na platou terase može se na?i 1 – 4 redova vinove loze. Plato terase treba da ima kontra pad 1-2% i blagi pad po dužini od 0,5% ?ime se omogu?uje oticanje vode i spre?ava erozija zemljišta. Kosi delovi terasa se zatravljuju. Najpovoljniji pravac redova je sever – jug jer je pri tom pravcu ravnomerno osun?avanje redova u vinogradu.\nOptimalna nadmorska visina se kre?e oko 100-300 metara, ali se može uspešno gajiti u našoj zemlji i na nižim, ali i na nešto višim nadm.visinama. Tako se u severnim delovima naše zemlje vinogradi nalaze na nešto manjim nadm.visinama 80-150 m, dok se u južnim delovima nadmorske visine pove?avaju do 500 m pa i više. Sa porastom nadmorske visine menjaju se i temperaturni uslovi. Tako se na svakih 100m nadm. visine srednja godišnja temperature smanjuje za 0,5-1 °C, a vegetacioni period za 7-10 dana (to treba imati u vidu pri izboru sorti). Ove promene uti?u i na grož?e – smanjuje se sadržaj še?era. Nakon izbora položaja pristupa se privo?enja zemljišta vinogradarskoj kulturi. Ovaj posao uveliko zavisi od toga kako je zemljište bilo koriš?eno ranije.\nVinograd – važnost izbora položaja, na?in obrade\nNajpre treba izvršiti regulacione radove: kr?enje, ravnanje, odvodnjavanje itd. Nije poželjno zasnivanje zasada na zemljištu gde su prethodno bile neke višegodišnje drvenaste biljke, kao na pr. stari vinograd, vo?njak, šuma, razno šiblje i sl. Nakon njihovog kr?enja takve parcele treba „odmoriti“ 2-5 godina, odnosno ne treba odmah saditi lozu, ve? nekoliko godina primeniti tzv. „aktivni odmor“ što podrazumeva intenzivnu obradu uz gajenje ratarskih kultura (najbolje je gajiti neke leguminoze ?ime bi se zemljište obogatilo azotom). Nakon kr?enja ostaju manje ili ve?e neravnine i rupe, dakle sledi ravnanje terena.\nVinova loza ne podnosi zemljišta koja imaju visok nivo podzemne vode i gde dolazi do zabarivanja, a ako pak želimo da iskoristimo takve terene potrebno je obavezno odvodnjavanje (izgradnja odvodnih kanala).\nNakon regulacionih radova pristupa se popravci fizi?kih i hemijskih osobina zemljišta. To zna?i: rigolovanje, humifikacija (pove?anje sadržaja humusa), fosfatizacija (pove?anje sadržaja fosfora), kalizacija (pove?anje sadržaja kalijuma), kalcifikacija (regulisanje pH vrednosti zemljišta).\nRadi popravke plodnosti zemljišta potrebno je uraditi analizu zemljišta jer samo tako možete znati kakvo je zemljište i koliko kog ?ubriva vam treba. Obzirom da je analiza zemljišta besplatna za registrovana poljoprivredna gazdinstva i može se uraditi u Poljoprivrednim savetodavnim i stru?nim službama to ovu pogodnost treba iskoristiti.\nVinograd – važnost izbora položaja, na?in obradeinogradHumifikacija predstavlja meru pove?anja organske materije u zemljištu koja ?e se pretvoriti u humus. Za normalno razvi?e i plodonošenje vinove loze u zemljištu treba da je 3% humusa. U praksi je naj?eš?e taj procenat manji pa je stoga potrebno unošenje organskog ?ubriva. Najuspešnije je koristiti stajsko ?ubrivo, zatim kompost, glistenjak, zelenišno ?ubrivo ili neko drugo organsko ?ubrivo. Stajnjak (ili neko drugo org. ?ubrivo) rastura se po celoj površini, a potom zaorava rigolovanjem. Zavisno od analize zemljišta obi?no se koli?ine kre?u od 20-60t/ha. To zna?i da su potrebne velike koli?ine stajnjaka, a ovo ?ubrivo je sve teže na?i u dovoljnim koli?inama za ?ubrenje ve?ih površina. Stajnjak se može dodavati i pri samoj sadnji u jami?e (oko 5kg) ?ime se postiže ušteda u koli?ini utrošenog ?ubriva. Vrlo je bitno da se unosi dobro zgoreo stajnjak i da se po rasturanju stajnjaka na parcelu ne ostavlja da stoji dugo, ve? ga treba što pre zaorati, kako bi stajnjak sa?uvao svoja svojstva. U današnjoj praksi ?esto vinogradari izostavljaju ovo ?ubrivo, primenjuju?i samo mineralna ?ubriva. To je pogrešno jer korist od stajnjaka je višestruka, tj. sem unošenja hranjivih elemenata stajnjakom se poboljšava struktura zemljišta, vodno-vazdušne osobine, mikrobiološka aktivnost zemljišta. Ona su izvor razne mikroflore zna?ajne za popravku biloških osobina zemljišta.\nFosfatizacija – u našim zemljištima fosfor je elemenat koji ?esto nedostaje. Optimalan sadržaj fosfora u zemljištu je 15-20 mg P2O5/100g vazdušno suve zemlje. Zemljišta u Srbiji (pogotovo „uža Srbija“) naj?eš?e imaju manje od toga. Za pove?anje sadržaja fosfora za 1mg potrebno 30 kg ?istog fosfora u obliku P2O5 po jednom hektaru. Fosforna ?ubriva treba uneti u dublje slojeve zemljišta tj. nakon rasturanja po površini zaorati ih, jer je fosfor slabo mobilan element u zemljištu pa ako ga unesemo po površini ne?e biti dostupan za koren loznih kalemova koji se nalazi dublje u zemljištu.\nKalizacija – vinova loza je „kalijumova biljka“ što zna?i da ima znatne potrebe za ovim elementom. Za razliku od fosfora, u našim zemljištima znatno je re?i nedostatak kalijuma. Optimalan sadržaj kalijuma u zemljištu je 25-40 mg K2O/100g vazdušno suve zemlje. Primena kalijumovih ?ubriva je ista kao i kod fosfornih (treba ih zaorati). Da bi se pove?ao sadržaj kalijuma za 1mg potrebno je 15-20mg ?istog kalijuma u obliku K2O po jednom hektaru.\nKalcifikacija predstavlja regulisanje pH vrednosti zemljišta. Za gajenje vinove loze odgovaraju zemljišta sa pH vrednoš?u od 6,0-6,5. U užoj Srbiji velika je zastupljenost zemljišta sa niskom pH vrednoš?u tj. kiselih zemljišta, dok je u Vojvodini sasvim druga?ija situacija. Ako je pH vrednost zemljišta manja od 5,0 obavezna je mera kalcifikacije odnosno unošenja kre?a radi podizanja nivoa pH vrednosti. I ovde treba spomenuti da je za takva zemljišta registrovanim polj.gazdinstvima omogu?eno da izvrše besplatnu kalcifikaciju koja se tako?e obavlja preko Poljoprivrednih savetodavnih i stru?nih službi i Ministarstva poljoprivrede. Za kalcifikaciju se mogu koristiti razli?iti materijali koji sadrže veliki % CaCO3, kao što su kre?njak (70-90% CaCO3), Živi – pe?eni kre? (90-95% CaCO3), saturacioni mulj (dobija se kao sporedni proizvod pri proizvodnji še?era 42-45% vode, 20-25% CaCO3 i oko 15% organske materije). U poslednje vreme ?esto se za kalcifikaciju koristi „Njival“.\nVinograd – Unošenje fosfora i kalijuma se vrši u jesen mineralnim ?ubrivima koja mogu biti isklju?ivo fosforna, isklju?ivo kalijumova ili razli?ite kombinacije azota (N), fosfora (P) i kalijuma (K) u vidu kompleksnih ?ubriva, prema preporuci stru?njaka a na osnovu izvršene analize zemljišta – superfosfat 16-18% P2O5, kalijum-hlorid 40% K2O , kalijum-sulfat 52% K2O, razli?ite formulacije NPK, NP, PK). Mineralno azotno ?ubrivo se ne unosi u zemljište pre sa?enja loze jer je azot lako rastvorljiv i pokretljiv pa bi moglo do?i do njegovog ispiranja i gubitka. Oboga?ivanje zemljišta azotom postiže se humifikacijom.\nRigolovanje predstavlja duboku obradu zemljišta 60cm i više, zavisno od tipa zemljišta i klimatskih uslova (u suvljim krajevima i na suvljem zemljištu dublje nego u vlažnijim uslovima i plodnijim zemljištima). Pri tom se vrši i prevrtanje zemljišta pri ?emu donji manje plodni sloj zemljišta prelazi na površinu a gornji plodniji sloj zemljišta dospeva u dublje slojeve gde ?e se razvijati koren vinove loze. Ujedno se razbija donji nepropusljivi sloj zemljišta. Za rigolovanje se koriste jaki traktori koji vuku veoma veliki plug rigoler. Može se rigolovati cela površina (bolje ali skuplje) ili samo pojasevi širine 1-2m gde ?e se saditi loza. Tako?e umesto rigolovanja može se raditi i podrivanje zemljišta sa podriva?ima sa aktivnim radnim telom (vibracioni podriva?i) i pasivnim radnim telom (obi?ni podriva?i), ?ime se zemljište ne prevr?e, ve? se samo rastresa i eventualno razbija donji nepropusni horizont. Rigolovanje treba izvršiti bar nekoliko meseca pre sadnje. Za jesenju sadnju jun-jul mesec, a za prole?nu sadnju avgust-novembar k?k? bi s? z?ml?išt? d? sadnje d?v?l?n? usitnil? i sl?gl?. Poželjno je da se pred rigolovanje aplicira fosforno i kalijumovo ?ubrivo, ?ime ?e se ova dva elementa uneti dublje u zemljište. U p?ri?du p?sl? ?b?vl??n?g rig?l?v?nj? ili podrivanja, d?l?zi d? sitnj?nj? i sl?g?nj? z?ml?išt?, p?d utic???m kiš?, sn?g? i zimskih mr?z?v?.\nPred samu sadnju loze vrši se neposredna priprema zemljišta pomo?u tanjira?a, drlja?a, rotofreza ?ime se vrši dodatno sitnjenje i ravnjanje zemljišta.\nVinograd – važnost izbora položaja, na?in obrade vinograda,\nHumifikacija predstavlja meru pove?anja organske materije u zemljištu inograd – Pre nabavke kalemova moramo utvrditi razmak sadnje vinove loze pa prema tome odre?ujemo broj loznih kalemova. Rastojanje na kome se sadi vinova loza zavisi od više ?inilaca me?u kojima su najvažniji slede?i: uzgojni oblik ?okota, na?in obrade i održavanje zemljišta, reljef i ekspozicija terena. Da bismo obeležili mesta za sadnju potrebna je kopija kataskarskog plana parcele. A od pribora je potrebna pantljika, kol?i?i, žice i geodetske zna?ke. Od vremena nabavke kalemova do njihove sadnje, oni moraju biti zašti?eni od mrazeva, napada plesni i šteto?ina, pa se ?uvaju u trapovima i skladištima.\nSadnja se može vršiti u jesen ili prole?e, ali u našim klimatskim uslovima naj?eš?a je prole?na sadnja. Za sadnju koristiti sertifikovane bezvirusne kalemove pouzdanog proizvo?a?a. Sadnju treba vršiti po umereno vlažnom zemljištu, a možemo razlikovati dve grupe:\nPri sadnji mogu se koristiti parafinisani ili neparafinisani kalemovi. Kod sadnje neparafinisanim kalemovima obavezno je pravljenje humke od zemljišta, a kod parafinisanih humka s\ne ne pravi. I humka i parafin imaju slede?e zadatke: da uspore kretanje okaca, da do?e do kasnijeg kretanja okaca jer s\nve dok se koren ne primi lastari koji se formiraju iz okaca vioke rastu samo na ra?un rezervnih hranjivih materija, što može iscrpiti kalem.\nKalemovi se pre sadnje potapaju u ?istu vodu u trajanju od 24h da bi se osveži i pripremili za dalju obradu. Kalemove pre sadnje treba pregledati, prekontrolisati spojno mesto da li je dobro sraslo. Ako se pri tom primeti neka pukotina izme?u plemke i podloge takvo spojno mesto nije dobro sraslo i kalemove treba uništiti. Zatim, koren treba da ima dobro razvijene žile. Ako se sadi klasi?nim na?inom osnovne korenove prekratiti na 8-12cm, a ako se sadi hidroburom skra?uju se na 3-5cm. Sve ostale žilice, koje su izbile dužinom cele podloge, uklanjaju se u potpunosti. Lastari , koji su izbili iz vijoke, tako?e se prekrate i to: jedan od najja?ih lastara oreže se na 1-2 najniža, ja\nsno vidljiva zimska okca, a ostali lastari (ako ih ima) uklone se. Na bujnim sortama i bolje razvijenim kalemovima ostavljaju se dva okca, a na slabijim jedno.\nPre sadnje poželjno je da se koren kalemova umo?i u žitku kašu spremljenu od gove?e balege, ilova?e i vode. Cilj ovoga je ?uvanje vlage u njima i bolje priljubljivanje ?estica zemlje za koren. Naro?ito je pogodno za prole?nu sadnju. Koren se može tretirati i fitohormonima koji podsti?u razvoj korena i pove?ava % prijema kalema.\nSadnja u jami?ima – jami?i su dubine 35-45cm i pre?nika 40cm. ??mi? s? ?tv?r? p?m??u ?š?v? p?r?d sv?k?g m?rk?r?, uv?k s? iste str?n? markera, v?d??i r??un? d? svi ??mi?i budu usm?r?ni u ist?m pr?vcu u ??dn?m r?du. Dubina sadnje direktno zavisi od klimatskih uslova. U na?elu lozu treba saditi tako da spojno mesto na loznom kalemu bude u nivou površine zemljišta. Ukoliko postoji ve?i nagib zemljišta na gornjim delovima parcele dolazi do spiranja, a na donjem do zasipanja usled erozije zemljišta, pa tako spojna mesta kalemova na višim delovima ostaju ogoljena, i izložena mehani?kim povredama, a na nižim delovima parcele zbog zatrpavanja iz njih ?e se obrazovati plitki korenovi.\nZato se na višim delovima parcele kalemovi sade tako da im spojno mesto bude 3-4cm iznad površine zemlje. Ovakav na?in sadnje se vrši ako nisu preduzete mere zaštite zemljišta od erozije. Z? d?zinf?kci?u ??mi?? k?rist? s? ins?kticidi koji s? p?sip??u p? dnu i zid?vim? ??mi??, k?? i p? p?vršini z?ml?išt? ?k? p?s???n?g k?l?m? i pr??niku ?d 20-30 cm. Time se pr?dupr??u?? p???v? i r?zv?? ži?nj?k?, gr?ic? i s?vic?. ?v? št?t??in? se hr?n? k?r?n?vim? i n?dz?mnim izd?ncim? bil??k? i m?gu d? ?št?t? i vin?vu l?zu. Tehnika sadnje je slede?a. Na dno se ubaci manji sloj trošne zemlje; orezani bazalni korenovi se radijalno postave na zemlju na dno jami?a; preko korenova se stavi sloj trošne zemlje visine 15-20cm; rukom se sadnica pridržava u odgovaraju?em položaju i dubini te se nogom ugazi dobro zemlja oko nje; zatim se jami? zalije sa 3-5 litara vode; kada zemljište upije vodu jami? se puni pripremljenom smešom zemlje i ?ubriva uz blago sabijanje gaženjem; zatim se nabaca malo zemlje do mesta kalemljenja i nagazi. Pravi se humka od zemljišta ili ako se koriste parafinisani kalemovi humka se ne pravi ve? se preko kalemova navu?e plasti?na cevka i blago potisne u zemlju radi zaštite kalemova.\nPoljoprivredni proizvo?a?i prilikom podizanja vinograda sve ?eš?e koriste sadnju hidroburom (hidrosonda), napuštaju?i tako klasi?an na?in sadnje u jami?e. Sadnja vinove loze koriš?enjem hidrobura ili tzv. “vodene sadiljke“ je veoma pogodan za sadnju na ve?im površinama obzirom na dobru produktivnost rada (i do 7-8 puta u odnosu na klasi?an na?in). Ovaj na?in sadnje podrazumeva ograni?enu mogu?nost ?ubrenja zemljišta prilikom sadnje odnosno sveden je na upotrebu vodorastvorljivih ?ubriva koja ?e se istovremeno sa vodom dodati u otvor napravljen hidroburom. Stoga, naro?itu pažnju obratiti na utvr?ivanje i popravku plodnosti zemljišta pre sadnje, a posebno kada je u pitanju sadržaj humusa. Tako?e treba voditi ra?una o dobroj pripremljenosti zemljišta tj. primeni blagovremenog rigolovanja ili podrivanja, naro?ito kod zemljišta nešto težeg mehani?kog sastava.\nVeoma efikasna sadnja se može vršiti upotrebom mašine za sadnju kalemova ?iji se u?inak kre?e 3-4 ha na dan. Ovaj na?in odlikuje lasersko navo?enje i brza i percizna sadnja (gotovo idealni razmak kalemova izme?u redova i u redu). Nakon mašinske sadnje obavezno je zalivanje posa?enih kalemova sa 5-10 litara vode po sadnom mestu, kako bi se istisnuo vazduh i omogu?ilo bolje prijanjanje ?estica zemlje uz koren, a samim tim i bolji prijem kalemova.\nPo z?vrš?tku s?dnj? izvršiti p?vršinsku ?br?du ?ime se r?str?s? z?ml?ište koje je tokom sadnje ugaženo. Z? to k?ristiti kultiv?t?re, t?njir??? ili r?t?ci?n? sitnilic?. Ako je zemljište dosta zbijeno n??pr? ?b?viti plitk? ?r?nj?, ? z?tim t?njir?nj?.\nP?r?d sv?k?g ??k?t? tr?b? p?biti p? jedan k?l?c koji ?? služiti z? z?štitu ml?dih p?s???nih k?l?m?v? i k?? n?sl?n z? v?ziv?nj? l?st?r? t?kom prvih g?dina.\nNa kraju, ali ništa manje bitan, je i izbor sortimenta u budu?em zasadu. Ako se radi o „vinogradarima hobistima“ koji podižu mali zasad za sopstvene potrebe odabir sorte predstavlje?e li?ni izbor i preferencija samog vinogradara (subjektivan izbor). Me?utim za profesionalno bavljenje vinogradarstvom potrebno je uzeti mnogo ?inioca u obzir kako bi odabrali sorte koje ?e u konkretnim agroekološkim uslovima u potpunosti ispolji svoja biološka svojstva u pogledu prinosa i kvaliteta, a narovno pri tom doneti i ekonomsku dobit.\nDejan Stefanovi?, dipl.ing.polj.\nvinograd Vinograd - način obrade Vinograd - važnost izbora položaja\t2015-10-02\nPirsova bolest – Xylella fastidiosa na vinovoj lozi\nSmederevka autohtona, rodna sorta grožđa\nArchives Select Month June 2018 (161) May 2018 (201) April 2018 (127) March 2018 (6) December 2017 (27) November 2017 (179) October 2017 (153) September 2017 (137) August 2017 (112) July 2017 (66) June 2017 (61) May 2017 (73) April 2017 (71) March 2017 (70) February 2017 (100) January 2017 (27) December 2016 (63) November 2016 (64) October 2016 (71) September 2016 (59) August 2016 (88) July 2016 (80) June 2016 (31) May 2016 (42) April 2016 (44) March 2016 (60) February 2016 (65) January 2016 (40) December 2015 (25) November 2015 (16) October 2015 (16) September 2015 (23) August 2015 (25) July 2015 (16) June 2015 (24) May 2015 (12) April 2015 (28) March 2015 (33) February 2015 (11) January 2015 (4) December 2014 (7) December 2013 (1) July 2013 (1)


Hijaluronski fileri – Laserska Epilacija, Epilacija Beograd, Tretmani lica – Beograd – LDI.rs\nDelovanje hijaluronskih filera\nHijaluronski fileri su preparati hijaluronske kiseline koja se prirodno nalazi u našem organizmu. To je supstanca u obliku gela koja ima ulogu potpore kolagenim vlaknima I koja se nažalost vremenom tokom prirodnog procesa starenja resorbuje.\nSuština tretmana filerima je da tokom ubrizgavanja u kozu nadoknadimo hijaluronsku kiselinu koja se izgubila tokom godina.\nNešto o tretmanu\nHijaluronski fileri se ubrizgavaju direktno u kozu u malim kolicinama, pri cemu se koriste tanke iglice. Uz primenu lokalne anestezije tretman je jednostavan,bezbedan i bezbolan. Traje od 10 do 30 minuta.\nRezultati se vide odmah nakon tretmana. Postize se efekat zategnutosti,jedrine i hidratacije.Filerom se popunjava volumen koznog nabora tako da bore potpuno nestaju a kao rezultat koza postaje glatka, vraca se mladalacka struktura lica, sto cini da se osecate mladje i prijatnije.\nNeki pacijenti imaju nelagodan osecaj na mestu uboda sto traje par dana nakon punjenja bora. Nakon tretmana moze se pojaviti crvenilo ili blag otok koji traje manje od 7 dana. U tom periodu treba izbegavati suncanje i izlaganje jako hladnom vazduhu.\nHijaluronski fileri mogu :\n- poboljsati marionete\n- povecati jagodice\n- ukloniti bore oko ociju i korenu nosa\n- ukloniti bore oko usana (pusacke bore)\n- korekcija konture i volumena usana...\nPon,Sre,Pet: 10.00 - 18.00\nUto,Čet: 10:00 - 20:00\nSubota: 10.00 - 16.00


Idea Akcija Extra experience Novi Beograd 26.06.-29.06.2014. - Super Popust - SUPER POPUSTI, AKCIJE, KUPOVINA, PRODAJA !!!\nakcija traje od 26. 06. - 29. 06. 2014.


Јokićev tripl-dabl za ovjeru trijumfa protiv Bostona (VIDEO)\n23/11/2019 | 08:14 | Izvor: RTS\nSrpski internacionalac Nikola Јokić ostvario je treći trostruki dvocifren učinak u ovoj sezoni u pobedi Denvera nad Bostonom sa 96:92.\nNikola Јokić (foto: AP Photo / David Zalubowski)\nMeč u "Pepsi centru" obilježila je i povreda Kembe Vokera pred kraj prvog poluvremena kada se sudario sa saigračem i povredio vrat, ali na sreću sve se dobro završilo jer nije bilo ozbiljnije povrede.\nDenver je na svom terenu na startu preuzeo inicijativu, došao do dvocifrene prednosti koja ih je vodila do pobjede, jer je Boston uprkos svim nastojanjima uspio samo da u nekoliko navrata smanji prednost samo na minimum.\nNikola Јokić je ostvario 31. tripl dabl učinak u karijeri ubacivši 18 poena uz 16 skokova, 10 asistencije i tri ukradene lopte tokom utakmice.\nNajefikasniji strijelac je bio Džamal Marej sa 22 poena uz šest skokova i pet asistencija.\nNa drugoj strani Džejlen Braun je meč završio sa 22 poena, a imao je i 10 skokova i četiri asistencije.\nMeč je obilježio i incident u finišu prvog poluvremena kada se Kemba Voker sudario sa jednim saigračem i ostao da leži na parketu.\nSve je izgledalo vrlo dramatično, jer je upućivalo na povredu glave i vrata, a i iznijet je sa terena kako bi mu se ukazaka adekvatna medicinska pomoć.\nNa sreću, po završetku meča iz ekipe Bostona su saopštili da nije riječ o ozbiljnoj povredi.\nKošarkaši Sakramenta poraženi su na gostovanju od ekipe Bruklina sa 114:95. Bogdan Bogdanović nije izlazio na parket zbog povrede lista, dok je Nemanja Bjelica postigao 13 poena.\nKošarkaši Golden stejta su nastavili niz negativnih rezultata ovoga puta porazom od Јute sa 113:109.\nDomaćini su poveli od starta i uvećali prednost do čak 20 poena. „Ratnici" su u finišu meča uspjeli da smanje razliku na samo 2 poena, ali to je bilo sve.\nDonovan Mičel bio je najefikasniji u pobjedničkoj ekipi sa 30 poena, dok je Bojan Bogdanović imao 17 poena.\nNa drugoj strani Alek Burks je brojao do 20.\nU posljednjoj sinoćnoj utakmicu LA Klipersi su nadigrali Hjuston sa 122:119.\nDenver - Boston 96:92\nЈuta - Golden Stejt 113:109\nLA Klipers - Hjuston 122:119\nTabela Istočne konferencije: Milvoki 12-3, Majami 11-3, Boston 11-4, Toronto 10-4, Filadelfija 10-5, Indijana 8-6, Bruklin 7-8, Orlando 6-8, Vašington 5-8, Šarlot 6-10, Detroit 5-10, Čikago 5-11, Njujork 4-11, Klivlend 4-11, Atlanta 4-11.\nTabela Zapadne konferencije: Lejkers 13-2, Denver 11-3, Klipers 11-5, Hjuston 11-5, Dalas 10-5, Јuta 10-5, Minesota 8-7, Finiks 7-7, Sakramento 6-8, Nju Orleans 6-9, Memfis 5-9, Oklahoma 5-10, San Antonio 5-11, Portland 5-11, Golden Stejt 3-14.\nBorac u Antaliji krenuo slavljenički\n16:32 > Simonović MVP 17. kola ABA lige (VIDEO)\n14:06 > Novak zaplakao: Kobi je uvijek bio tu za mene... (FOTO/VIDEO)\n12:41 > Đoković ekspresno zakazao klasik sa Federerom!\n12:16 > Pankov: Ne zamjeram ništa Milojeviću, ali mi je krivo


U BERANSKOM UDRUŽENJU DRVOPRERAĐIVAČA NE MIRE SE SA ODLUKOM DRŽAVE\ndrvoprerađivači, Foto: Screenshot (YouTube)\n24.08.2017. 18:37h Ažurirano: 03.02.2019. 23:37h\nU beranskom udruženju drvoprerađivača ne mire se sa odlukom države da koncesije u dijelu gazdinske jedinice Kaludarsko-dapsićke šume na granici sa Kosovom dodijeli preduzeću DOO Nikola iz Berana.\nTvrde da procedura oko dodjele koncesija nije sprovedena u skladu sa zakonom jer je prvorangirani ponuđač priložio lažnu dokumentaciju.\n"To dokazujemo činjenicom da je poreska uprava izdala uvjerenje koje je 40 radnika prijavljeno kod DOO Nikola a mi tvrdimo i odgovorno znamo da tamo ne radi bez 20 radnika u drvopreradi što imamo za to i dokumentaciju", kaže Radomir Anđić iz Udruženja drvoprerađivača.\nIako su po preporuci nadležnih napravili konzorcijum sastavljen od sedam drvoprerađivačkih firmi, uposlili stotinak radnika, od obećanja Uprave za šume da će za to na tenderu dobiti koncesiju za desetak hiljada kubnih drvne mase nije bilo ništa. I pored bolje ponude na tenderu od 39 eura za svaki posječeni kubik drveta, koncesiju je dobila firma koja je ponudila deset eura nižu cijenu po kubiku čime je oštećen državni budžet,tvrde vlasnici pilana.\n"Za ta odjeljenja tvrdimo da smo dali veću cijenu ,razlika je 70.000 eura samo na ta dva odjeljenja. Doznaka je urađena, mi smo konkurisali, po bodovima, po broju radnika sve smo u prednosti", dodaje Anđić.\nIpak, njihova ponuda je odbijena uz obrazloženje da količina bruto mase koja se na tom području daje pod koncesiju prevazilazi maksimalnu zapreminu sirovine po prosječno zaposlenom radniku ponuđača. U udruženju drvoprerađivača sumnjaju da ih već deceniju namjerno izostavljaju iz raspodjele sirovina zbog određenih lobija koji po pitanju državnih šuma vode glavnu riječ. Te sumnje će kako kažu predočiti državnom tužilaštvu i međunarodnim institucijama u Crnoj Gori.\n"Četiri puta izlazim na koncesije ne mogu da dobijem.Ulažem velike pare u proizvodnju u ovaj posao. Stvarno ne znamo šta da radimo od koga pomoć da tražimo", kaže Nikola Čantrić iz Udruženja drvoprerađivača.\nA dok nadležni ne utvrde da li je na tenderu bilo nedozvoljenih radnji, vlasnici pilana poručuju da neće dozvoliti eksploataciju šume sa ovog područja koje je na osnovu važećih kriterijuma, kako kažu, trebalo da pripadne njima.\n"Neka dolazi inspekcija i policija i tužilaštvo,neka svi oni rade svoj posao odavde neće izaći ni jedan kubik bez velikih problema", zaključuje Anđić.\nUdruženje drvoprerađivačaRadomir Anđić


Odigrana dva meča plej - ofa najjače košarkaške lige\nNBA LIGA Nezadrživi Mičel ruši Malonea, Milvoki se nije predao\nMičel: Prvi igrač od 1988. koji je za Džezere postigao 35+ poena na dvije vezane utakmice plej - ofa\nKasno u ponoć odigrana su dva meča plej - ofa najjače košarkaške lige, a Juta Džezeri su na krilima nezadrživog Mičela (Mitchell) poveli sa 2:0 u seriji protiv Los Anđeles Klipersa (117:111). U drugom susretu Durent (Durant) je promašio šut za produžetke, pa je Milvoki pobijedio Bruklin i smanjio na 2:1 u seriji, bilo je 86:83.\nInače, Mičel je postao prvi igrač od 1988. godine i Karla Malonea koji je za Džezere postigao 35+ poena na dvije vezane utakmice plej - ofa. Naredna utakmica ovih rivala igra se u noći izmedju subote i nedjelje u Los Anđelesu.\nViše o temi Donovan Mitchell\nNBA igrač donirao školi 12 miliona dolara\n06.12.2020 u 11:25\nDonovan Mitchell Utah Jazz Los Angeles Clippers Milwaukee Bucks Brooklyn Nets


Što su muhe gluplje, veća je mogućnost da će duže živjeti - Medžlis Islamske zajednice Sanski Most\n24SI – Što su muhe gluplje, veća je mogućnost da će duže živjeti, ustvrdili su naučnici iz jedne švicarske laboratorije, što navodi na zaključak da povećana aktivnost moždanih stanica utiče na opštu životnu energiju.\nProfesori sa Odjeljenja za ekologiju i evoluciju Univerziteta u Lausannei, Tadeusz Kawecki i Joep Burge ukazuju na “negativnu povezanost između rada na poboljšanju kapaciteta pri sticanju vještina i uslovljenih refleksa muhe te njenog životnog vijeka“, stoji u saopštenju koju je objavila institucija. Naučnici su rezultate istraživanja objavili u stručnom magazinu “Evolucija”.\nMuhe su naučnici podijelili u dvije grupe – jednoj su planirali poboljšati kapacitet sticanja “vještina i učenja” na način da ih nauče povezati miris hrane sa njenim okusom, bez obzira sviđao im se on ili ne. Nakon 30, 40 naraštaja muha, naučnici su “proizveli” insekte koji su, koliko god to nevjerovatno zvučalo, uspjele nešto naučiti i duže pamtiti, za razliku od druge grupe muha koja je živjela uobičajenim načinom života koji traje prosječno između 50 i 60 dana.\nNa kraju su zaključili da su muhe koje su “odgajali i podučavali” postale inteligentije, ali ih je to stajalo životnog vijeka. Zaključili su da je prva grupa “inteligentnijih” muha, uslijed aktivnosti neurona, živjela kraće.\n“To bi moglo objasniti zbog čega muhe, poput većine drugih životinja, nisu gotovo uopšte razvile neuronske kapacitete“, zaključili su naučnici.(Vij.HR)


SHOP :: MAME :: Aria’s Pearls - Playday\nRaspoloživost: 4 proizvod/a\nOd antike do danas - legendi o biserima, tom najstarijem i najneobičnijem dragom kamenu, ima mnogo. Jedna kaže da su stvoreni od smese mesečine, sunčevog sjaja i zvezda. Druga da su oni u stvari suze anđela i sirena. U Kini pak kažu da je oluja oplodila školjku a da je ova rodila dragulj. U Starom Rimu bisere su mogle da nose samo vladajuće klase, a Kleopatra je rastvorila jedan u časi vina i popila ga da bi dokazala Marku Antoniju da može da napravi najskuplju večeru na svetu. A Audrey Hepbern ih je ovekovečila kao Holly Golightly u Doručku kod Tiffanija.\nDo dana današnjeg, biseri opčinjavaju svojim diskretnim sjajem i šarmom. Nošeni uz motorku i farmerke, ili uz Chanel komplet i štikle, oni od svake odevne kombinacije čine toaletu.\nAria’s Pearls je klasična ogrlica sa modernim twistom koja će outfit svake mame učiniti svečanim, a njene oble i meke silikonske perle će poslužiti kao kvalitetna igračka za vašu bebu dok je u naručju ili tokom dojenja.


Jugendštil — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n(preusmereno sa Југендстил)\nUkoliko ste tražili opšti stil, pogledajte članak Secesija.\nNaslovnica časopisa Jugend po kojem je pokret dobio ime\n(hol. Lucerna passage) u Pragu\n(nem. Ernst-Ludwig-House) u Matildenhoeu (Darmštat, Hese); Jozef Marija Olbrih\ni Zgrada za izložbe\n(nem. Ausstellungsgebäude) u Matildenhoeu (Darmštat, Hese)\nJugendštil (nem. Jugendstil), neretko i jugendstil ili stil jugend, uobičajni je naziv za evropski umetnički pravac nastao oko 1900. godine. Nazvan je po časopisu Jugend (nem. Jugend — „mladost”) koji je prvi put izašao 1896. u Minhenu. U Francuskoj se ovaj stil naziva ar nuvo (franc. Art nouveau — „nova umetnost”), u Sjedinjenim Američkim Državama stil Liberti (engl. Stile Liberty), a u Engleskoj moderni stil (engl. Modern style). U Beču se govori o secesionističkom stilu budući da je pre svega reč o antiakademskom stavu secesije koji je podsticao razvoj novog, modernog umetničkog stvaralaštva.\nJugendštil je kao reformsko stremljenje bio usmeren protiv istorizma, koji je tada bio smatran kao neiskren i zastareo. Novi stil je obuhvatao sve oblike vizuelne odnosno likovne umetnosti, uključujući slikarstvo, vajarstvo, grafiku, primenjene umetnosti, arhitekturu, balet, pozorište itd. Bio je u duhovnom srodstvu sa pokretima reformisanja života i drugim stremljenjima koja su kao skučen i ograničavajući odbacivala građanski životni stil.\nPrimenjene umetnosti su sa jugendštilom doživele procvat. Plakat, umetnost opremanja knjiga i grafika predstavljali su omiljene oblasti delovanja mladih umetnika čiji su ciljevi bili prožimanje života umetnošću.\nPostoje zajednički stilski elementi u različitim zemljama kod kojih se mogu uočiti i pojedine regionalne razlike u pogledu protoka floranog elementa (Belgija, Francuska) ili geometrizujućeg oblika (Austrija, Škotska), ali se svuda primećuje težnja ka nečemu novom i modernom. Slikarstvo je u manjoj meri stilski jedinstveno. Ono se često ubraja i u simbolizam ili su barem na ovo slikarstvo ključni uticaj ostvarili slikari simbolizma kao što su Pol Gogen, Vinsent van Gog, Gistav Moro, engleski prerafaeliti ili Arnold Beklin.\nMeđu najznačajnije slikare jugendštila ubrajaju se Gustav Klimt, Egon Šile, Ferdinand Hodler, Đovani Segantini, Edvard Munk, Pjer Pivi de Šavan, Fernan Knopf, Maks Klinger, Franc fon Štuk i Hejnrih Fogler.\nZajednički im je linearno-plošni način slikanja, koji je podstaknut intezivnim uticajima japanskih duboreza (žaponizam) kao modernog sredstva oblikovanja. Uz ovo dolazi i tendencija ka sinkretičnom umetničkom delu. U ovom smislu nastale su mnoge višedelne Hodlerove kompozicije koncipirane za enterijere i okretanje ka spiritualnim (duhovnim) likovnim sadržajima. U slikarstvu jugendštila odigrala se reinterpetracija i preformulacija kako hrišćanskih tako i mitoloških motiva, koji su bili izraz potrage za ’natčulnim’. Čak je i slikarstvo pejzaža uzdignuto pojačanim tonovima boja pretrpelo posledice ove tendencije. Ne treba zanemarivati uticaj koji je ovo novo slikarstvo koje je odbacivalo naturalizam i bilo usmereno ka metafizičkim sadržajima imalo na razvoj apstraktnog slikarstva.\nPosebno upečatljivo delo slikarstva jugendštila je Betovenov friz Gustava Klimta izrađen 1902. godine u bečkoj secesiji, jer ovo delo omogućuje naslućivanje njegove prvobitne integrisanosti u celokupni umetnički projekat zajedno sa Klingerovim spomenikom Betovenu koji se danas nalazi u Lajpcigu: na traci dugačkoj oko 24 metra nižu se jedna za drugom personifikacije i figure koje aludiraju na Betovenove simfonije. One na taj način tkaju gusti, aluzijama bogati preplet niskosti i zlobe — s jedne strane, i povišene radosti življenja i seksualne energije — sdruge strane. Plošno-linearno fresko slikarstvo Klimt povezuje sa umetnutim poludragim kamenjem i pozlatom tako da se tu jasno vidi tendencija ka apstraktno-dekorativnom oblikovanju.\nSa ilustratorima kakvi su bili Anri de Tuluz-Lotrek, Pjer Bonar, Obri Birdsli, Tomas Teodor Hajne i drugi izvanredno bogata umetnost plakata jugendštila postala je priznata vrsta umetnosti. Linearne i ornamentalne forme uspevale su da zajedno sa plošno nanetim, svetlećim bojama postignu željeni efekat dubine prostora a da ipak ostanu dekorativne. Prvenstveno su plakati za izložbe bili bili na visokom umetničkom nivou i postali su ubrzo predmet interesovanja kolekcionara. I oblikovanje ekslibrisa, časopisa i knjiga učinili su jugendštil široko rasprostranjenim i omiljenim jer je pružao umetnicima dobre mogućnosti za zaradu.\nJugendštil je, međutim, uspeo da svojim jedinstveno modernim sredstvima izražavanja — koja su, doduše, bila ornamentalna ali ipak izbegavala svaki istorijski ili eklitički prizvuk — zaista postane stil širokih masa.\nGizmonda (češ. Gismonda), plakat češkog slikara Alfonsa Muhe (1894)\nPlakat nemačkog slikara Ota Fišera za drezdensku izložbu (1896)\nPlakat slikara Franca fon Štuka za 7. Minhensku secesiju (1897)\nPlakat slikara J. R. Vicela za Nemačku umetnost i dekoraciju (1898)\nPlakat austrijskog slikara Gustava Klimta, dobar primer jugendštila (1898)\nMuzički salon u Kući Berens (nem. Haus Behrens) u Darmštatu (1901)\nSpoljašnjost Kuće Petera Berensa koja je u stilu jugend (2005)\nVrata Banke „Enšilda” (šved. Enskilda Bank) u Norćepingu (2005)\n↑ Sembach, Klaus-Jürgen (2007). Jugendstil. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8228-2971-4.\n↑ Hirth, Georg (1903). Wege zur Freiheit. München: Jugend.\n↑ De Fusco, Renato (2003). L'idea di architettura. Storia della critica da Viollet-Le-Duc a Persico. Milano: FrancoAngeli. ISBN 978-88-464-5004-3.\nGispert, Marie (2006). Utopie et révolte : La gravure allemande du Jugendstil au Bauhaus dans les collections publiques françaises. Éditions des Musées de Strasbourg. Strasbourg. ISBN 978-2-35125-037-2.\nGraham-Dixon, Andrew (2012). Arte, o guia visual definitivo. Publifolha. ISBN 978-85-7914-221-5.\nHofstätter, Hans H. (1985). Jugendstil et Art Nouveau - Œuvres graphiques. Albin Michel. Paris. ISBN 978-2-226-02475-6.\nJugendštil na Vikimedijinoj ostavi.\nThe European Belle Epoque (na jeziku: engleski)(na jeziku: nemački)(na jeziku: francuski)\nWhat is Art Nouveau (na jeziku: engleski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Југендштил&oldid=12039736“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 18. septembar 2016. u 09:36 č.


Hybrid - Svaka kap je važna : VOLVO TRUCKS Loading rampTrucks Portal Pretraživanje\nDynafleet I-Shift Komplet usmerivača vazduha Saveti za gorivo I-See Naša filozofija Geometrija točka Volvo Trucks i Volvo Ocean Race Najsnažnije vozilo na hibridni pogon stiglo je bez velike pompe Kada će dizel motor biti glavna tema kada je reč o tehnologiji korišćenja metan gasa? Ovog leta, kada na tri tržišta prevoznici počnu da koriste prve serijski proizvedene kamione FM na MethaneDiesel. Od samog početka, novi Volvo kamioni će biti jedinstveni po tome što koriste gas kao gorivo u dugolinijskom transportu, što će povećati ekonomičnost i smanjiti emisiju ugljen-dioksida na otvorenom putu.\nTerenske probe se diskretno obavljaju u Francuskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu i Holandiji od 2008. Prvih 100 proizvedenih teških kamiona na hibridni pogon planirano je za tržišta u sledećim državama: Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, Danskoj, Britaniji, Francuskoj, Nemačkoj, Austriji, Švajcarskoj, Italiji, Holandiji, Belgiji i Luksemburgu.\nOn je idealno rešenje za distribuciju i odnošenje otpada u gradskim sredinama. Upravo u tim sredinama, gde se vozila najviše pokreću i zaustavljaju pri malim brzinama, tehnologija primene elektromotora može da uštedi najviše goriva. Čak i usmerivači vazduha doprinose manjoj potrošnji goriva. S obzirom na to da ukupna težina kamiona iznosi 26 tona, konačna ušteda će biti primetna.\n. “Vozači koji su učestvovali na terenskim probama potvrdili su nam da se hibridna tehnologija savršeno uklapa u gradsku vožnju – Volvo FE na hibridni pogon se brzo i tiho kreće po gradu, što je neočekivana prednost jer se istovremeno postiže značajna ušteda goriva i smanjenje emisije ugljen-dioksida.’’ Lars Mårtensson, direktor odeljenja za ekološka pitanja firme Volvo Trucks\nPogonski sistem motora sadrži elektropokretač, elektropogonski motor i generator. INTELIGENTNA TEHNOLOGIJA\nElektromotor, ili pogonski sistem motora (MDS), nalazi se između 7-litarskog dizel motora i automatskog I-Shift menjača. Na taj način, dizel motor se neosetno uključuje kada elektromotor velikog obrtnog momenta poveća brzinu, posle čega nastavljaju da rade istovremeno. Pomoću generatora, pojačana kočiona energija se koristi i za pogon elektromotora i za punjenje litijum-jonskih akumulatora, tako da dodatno punjenje nije potrebno.\nMANJA EMISIJA UGLJEN-DIOKSIDA, POTROŠNJA GORIVA I GRADSKA BUKA\nU poređenju sa standardnim kamionom na dizel gorivo, kod distributivnog kamiona potrošnja goriva može da opadne do 20%. Kod kamiona za prevoz otpada, potrošnja goriva može da opadne do 20%, odnosno do 30% kada se, umesto pogonske grupe vozila, koristi presa sa sopstvenim napajanjem. Emisija ugljen-dioksida može da opadne do 30%. Buka vozila može da bude dvostruko manja prilikom početnog ubrzavanja. volvotrucks.comIzjava o kolačićima mapa


UBILA NAS JE TVOJA PROŠLOST\nUbila nas tvoja prošlost\nI ja sam ostao živ\nI ti si živa ostala\nI ništa nije umrlo\nNebo nije proplakalo\nI postelja je preživela\nI zidovi su ostali beli\nI devojke su požurile da te uteše\nI žene su požurile da ti se osvete\nI meni su cipele odvele tamo gde treba\nI gde se mora\nI ostala si živa\nJer nije ni postojalo!\nZVEZDE SU SVE DALJE, NEBO JE SVE BLIŽE\nZvezde su sve dalje\nnebo je sve bliže\nfigure se lelujaju po ulicama\nprezir je seo na tron\nkrivica je sahranjena\npod kačketom je visoki napom\ngledam te i ne vidim te\ngledam te i ne čujem te\nimala sam razlog da posrnem\nniz kaldrmu koju sam gradila\nsada su pogledi zamućeni\nsada su tvoja ramena staračka\nimam sve činjenice na dlanu\npoješću ih kad dođem kod tebe\nda prespavam poslednju noć!\nNEMAM TE NI TOLIKO\na toliko te imam\nI nemam gde više da te stavim\nNe daj im da odu\nČekanje će te pojesti do kraja\nČekanje je provalnik života\nNedaj im da odu\nNemaš me ni toliko\nA toliko me imaš\nDa zaslužuješ da te bacim gladijatorima\nSamo je ljubavi stalo do tebe i mene!\nJELENA SE ZVALA CRNA ZEMLJA\nJelena se zvala bela dojka\nZvala se i ovako i onako\nNa svaki način se zvala\nNije bilo načina da se drugčije zove\nJelena se zvala vaskrnuće\nSvako žensko ime bilo je njeno\nI svako ime muško\nZvala se ozdravljenje\nI razgolićena zvezda se zvala\nNajbolnije božje stvaranje\nI sagrešenje se zvala\nA zvala se i zmijsko jaje\nI hromozom spasa\nNije bilo načina da se drukčije zove\nrasućena i skućena\nVOLIŠ NEKOG I ONDA GA VIŠE NE VOLIŠ\nI ne voliš ga nimalo\nI vidiš da ti ne fali ni na jednom mestu\nNi u jednom krevetu\nNi na plaži\nNi za stolom ti ne fali\nI ne fali ti ni na zidu slika\nNi knjiga ispod jastuka\nNi odeća nekog koga voliš\nA onda ga ne voliš\nI ne fali ti ni u podsvesti\nI shvataš da ti mozak i dalje radi\ni ne fali ti ništa\nI ne odsećaš nikakav nedostatak\nI primetiš da mirno spavaš\nI da se mirno budiš sam\nkao da nikad kraj tebe nije spavao\nTaj neko koga voliš a onda je više ne voliš\nI nije ti više ni žao\nŠto voliš nekog a onda ga više ne voliš\nI ne nosiš ga više u očima\nI ne ljuljaš ga više u rukama\nI nema sile koja će da te primora\nDa opet voliš nekog a onda da ga ne voliš\nA vreme ide kud je pošao\nI ti odeš kud si pošao\nI znaš da ti ništa ne fali\nOd onoga što bi trebalo da ti fali\nKad voliš nekog i onda ga više ne voliš\nI ne voliš ga više uopšte\nI čuješ da ti srce i dalje kuca\nI kuca i kuca i kuca\nI gledaš kako se nada sakrila u ćošak\ni ne sme da proviri\ni ne sme da ti da nadu\nti i nećeš da imaš nadu\nnećeš da imaš ništa\ni znaš da ti ništa više ne fali\ni znaš da ljubav ima svoje miljenike\ni znaš da se oni zovu zabluda\ni zovu se iluzija\nkad voliš nekog a onda ga više ne voliš\na onda ga više uopšte ne voliš!\nSAD PIŠEM NIŠTA\nO pticama bez krila\nO deci bez uspavanki\nO smrti koja nema drugo ime\nA pisao sam sve\nO sobama za vođenje ljubavi\nO ubijanju strasti\nPisao sam o oživljavanju mržnje\nO praznini koja miriše na muški parfem\nO gladnim ljubavnicima\nO propalom semenu vremena\nA to što vrišti u meni\nTo je već poezija!


Vučić nakon napada u Potočarima : Budala ima svuda, Bošnjaci i Srbi treba da žive u miru jedni s drugim | Kliker.info\nVučić nakon napada u Potočarima : Budala ima svuda, Bošnjaci i Srbi treba da žive u miru jedni s drugim\nTokom obilježavanja 20. godišnjice genocida u Srebrenici napadnut je premijer Srbije Aleksandar Vučić.Po dolasku u Beograd održao je vanrednu sjednicu vlade, nakon čega je uslijedila press konferencija i obraćanje novinarima.\n“Predvodio sam delegaciju naše zemlje na 20. godišnjicu nevino stradalih u Srebrenici. Zamoljen sam od domaćina da ne govorim an tom skupu. Bio sam pristojno i srdačno dočekan od porodica žrtava, od gospodina žrtava”, otvorio je Vučić konferenciju za novinare.\n“Ponašali smo se dostojanstveno, i predstavljali svoju zemlju onako kako bih volio da Srbiju uvijek predstavljamo”, nastavio je.\n“Kada sam dolazio, sa nekoliko pogrdnih riječi nije bilo ništa strašno. Kada sam izlazio iz fabrike akumulatora, bila je grupa navijača koja je povikivala pogrdno.\nKada sam položio cvijeće, krenuli su povici Allahu ekber, ubij Vučića, ubij četnika. Nisam htio da se sklanjam. Htio sam da pitam ljude zašto to rade, zašto me gađaju kada sam im pružio ruku. To je suština naše politike”, kazao je Vučić.\n“Napad je bio dobro organizovan i pripremljen sa mnoštvom poruka. To nisu organizovale porodice žrtava. Bilo je muslimana koji nisu odbobravali napad na mene. Obezbjeđenje me dobro čuvalo. U jednom momentu sam pogođen kamenom u usnu, ništa strašno”.\n“Želim samo da kažem nekoliko stvari. Izražavam žal što se ovo dogodilo, što neki ljudi nisu prepoznali moju namjeru da gradimo mir između Srba i Bošnjaka”, ali moja ruka ostaje ispružena prema bošnjačkom narodu. S tom politikom ću nastaviti, istakao je Vučić.\n“Budala ima u svakom narodu, nismo ni mi izuzetak. Veći dio bošnjačkog naroda se slaže sa mnom. To nije bio izolovani incident, nego organizovan napad”, kazao je.\n“Pozivam u Srbe i građane Srbije da ponosno koračaju po srpskim gradovima i selima, te da ne iskazuju mržnju prema Bošnjacima, našim prijateljima”.\nMi sa Bošnjacima moramo zajedno da živimo u budućnosti. Dosta je bilo mržnje i bijesa, riječi su Vučića. Na koncu, Vučić je ponovo kazao da drži ispruženu ruku Bošnjacima, a da ”budala ima svugdje, u svakom narodu”.\nVučić je na pitanje novinara da li se javio Bakiru Izetbegoviću, kazao da nije, te da će mu se javiti sutra ili prekosutra, a da mu ako on dođe u Srbiju neće ništa faliti. Istakao je da ga je Ćamil Duraković srdačno dočekao, i da mu se zahvaljuje na gostoprimstvu.\n“Boli me i to što se danas posvećuje više pažnje budalama nego nevino stradalim ljudima i njihovim porodicama”, kazao je da je to i njegova finalna poruka.\nNIje želio da “pokazuje prstom” ni na koga, i da govori o eventualnim organizatorima napada u Potočarima.


Arapi grade novi grad kod Sarajeva - Salam City - Biznis Info\nYou are at:Home»Biznis cafe»Arapi grade novi grad kod Sarajeva – Salam City\nBy BiznisInfo on\t 23/10/2016 Biznis cafe, Investicije\nGreen Valley International Real Estate, kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata koja se bavi nekretninama i investicijama, najavila je izgradnju novog stambenog kompleksa u glavnom gradu BiH.\n“Salam City” je naselje koje je planirano da se izgradi na 134.000 kvadratnih metara na području Sarajeva, tačnije na vrhu brda Donja Vogošća, a opisano je kao jedno od najživopisnijih mjesta u cijelom regionu.\nIzgradnja Salam Cityja trebala bi koštati blizu 44 miliona dolara i sadržavat će 300 luksuznih vila različitih veličina kako bi mogli odgovoriti svim zahtjevima kupaca, navodi se u saopćenju investitora.\n“Bosna nudi mnogo za investiranje i povećanje našeg portfolija. Salam City pruža odličan potencijal za one koji traže perfektnu turističku destinaciju za investicije“, kazao je Ali Saeed Al Salami, generalni direktor Green Valley Real Estatea.\nNavodi se da bi se novo naselje nalazilo 17 kilometara od sarajevskog aerodroma i 15 kilometara od centra grada.\n“Početak Salam Cityja će biti još jedan projekat u BiH, koji uključuje “Green Valley City” i “The Martyrs”, također u Sarajevu.


Sportske.net - Plej-aut - Naziru se drugoligaši, Pazarci praktično opstali\nkako lepo izgleda ova tabela u plej autu, samo da tako i ostane da sva tri bg kluba napuste ovu ligu, a vec danas je Napredak potvrdio svoj povratak nadam se i Backa a Bezanija i Rad neka se bore za to jedno mesto u barazu...\nOFK kao po običaju u poslednjih 4-5 kola može da vaskrsne osim ako ih je Terza zauvek napustio duboko iznenađen, uvređen, razočaran i pogođen njihovim ponašanjem u 1p 1. kola na Vračaru :D\nMi ispadamo jer smo kolateralna steta u ratu zvezde(terzica) i Toleta. Terza od nas hoce da napravi ono sto je Lokomotiva - DInamu iz Zagreba. A opet smo zvezdi izvor talenata jer zvezda odavno ne zna da napravi igrac, vec su dva talentovana posto su zgazili zvezdu presli kod njih. Jedino sto moze dobro da izadje iz naseg ispada je ako ode terziceva poltronska uprava u ofki.\nSlažem se sa svim što si rekao osim da sa prvom rečenicom. Svi znamo da OFK namešta utakmice i da radi i sa sudijama, to su klasični Terzićevi principi rada. Tole je kriv što je OFK i dalje u SL pored svega toga, a isto važi i za zvezdu i još neke klubove, a nikako ne može da bude kriv ako se bude pridržavao propisa i sve njih izbaci iz lige. Nema veze sa tim da li će OFK igrati SL ili PLS, danas se u Srbiji sve uprave postavljaju političkom voljom jednog čoveka i dok bude tako OFK kao i većina klubova u SL će samo da služiti zvezdi i ničemu drugom.\nDa se zna da je Novi Pazar - Radnik namešteno u takozvanom regularnom delu lige. To je ta Kokezina regularnost?! Novi Pazar će u sledećem prvenstvu uzvratiti 3 boda Radniku.\nklasicni partizanovi navijaci koji govore o namestanju...po vama su sve utakmice namestene?gde su dokazi za Pazar-Radnik?\npa u prvom ovosezonskom mecu je pobedio Radnik\nNažalost nisam snimio razgovor, a ako su lagali akteri utakmice onda nije nameštena, mada ne vidim da im ide u prilog da oni sami šire potencijalne laži koje njima samima štete. Proveri ti malo bolje ako možeš pre nego što me napadneš sledeći put. Sledeći put Radnik - Novi Pazar sigurna pobeda domaćina bez prevelikog zalaganja, žutih kartona i u mirnom tonu.\nPoslednjih sedam susreta izmedju Pazara i Rada zavrseno je pobedom domacina 1-0,slucajnost? Ne bih rekao


Plenković: Koji je to točno iznos kuna koji zaslužuje cirkularni štrajk? — eZadar.hr\nUpitan može li štrajk učitelja srušiti Vladu, Plenković je rekao da se ne radi o međusobno povezanim stvarima. "Mi razgovaramo i sa sindikatima i s našim koalicijskim partnerima", rekao je Plenković, ponovivši da su u mandatu njegove vlade plaće u državnom i javnom sektoru porasle za 11,5 posto, a prosječna plaća za 840 kuna.\nIstaknuo je i da je Ministarstvo znanosti i obrazovanja od 2016. do 2019. godine dobilo tri milijarde kuna. "Ako nekome u tri godine date tri milijarde, onda je to bitan resor", rekao je Plenković.\n"Politika Vlade je bila cjelovita", dodao je.\nUpitan za svoju sarkastičnu izjavu s jučerašnje konferencije za novinare, na kojoj je rekao da bi najbolje bilo svima 100 posto dići plaće, Plenković je rekao da je nekako morao poslati poruku te da su u mandatu ove Vlade unaprijeđeni svi ekonomski aspekti. "Što je poanta? Ne radi se o sarkastičnosti. Svi bi mi povećali plaće, ali ako se daje kontinuirano, treba i to sagledati i uvažiti. Koji je to točno iznos kuna koji zaslužuje cirkularni štrajk? Malo mi to djeluje kapriciozno", rekao je Plenković, dodavši da koeficijent složenosti poslova, čije povećanje traže sindikati, nije predmet pregovora između sindikata i Vlade, ponovivši da to znači da nema pravne osnove za štrajk.\nŠto se tiče odnosa s HNS-om, Plenković je rekao da razgovaraju. "Naš je stav realan, vodimo realnu politiku. Mi razgovaramo non stop", rekao je Plenković.


Protestovali zbog palminog ulja, zadržani na brodu | N1 Srbija\nProtestovali zbog palminog ulja, zadržani na brodu\n18.11.2018. |22.53 |\nIzvor: AFP / REMKO DE WAAL / ANP\nMeđunarodna grupa za zaštitu životne sredine Grinpis saopštila je da je šest njenih aktivista zadržano pošto su se ukrcali na brod koji prevozi indonežansko palmino ulje da bi protestovali.\nAktiviste, koji su se juče ukrcali na brod Stolt tenasiti u Kadiskom zalivu na jugu Španije i Portugalije, kapetan tog broda zatvorio je u kabinu pošto su razvili transparente "Spasimo naše tropske šume" i "Odbacimo prljavo palmino ulje", navodi Grinpis.\nStolt tenasiti, za koji Grinpis navodi da prevozi palmino ulje kompanije Vilmar internešenel koja se dovodi u vezu s uništavanjem tropskih šuma u Indoneziji, uputio se ka Roterdamu, prenosi Asošiejted pres.\nGrinpis navodi da je reč o aktivistima iz Indonezije, Nemačke, Velike Britanije, Francuske, Kanade i SAD. Palmino ulje se koristi u proizvodnji niza dobara, od šminke do hrane. Vilmar snabdeva američku multinacionalnu kompaniju Mondeles, proizvodjača kolača Oreo i čokolade Kedberi.\nGrinpis navodi da je kapetan broda unapred obavešten da će protest biti miran.\nGrinpis aktivisti protest Palmino ulje\nTragicno je koliko je sume unisteno u Indoneziji da bi se digli zasadi palmi. Pogledajte npr Sumatru koja je toboze oaza divljine i bice vam jasno. Naravno sve je uradjeno pod plastom industrijalizacije, poslova za lokalno stanovnistvo- naravno od toga nema nista, i dalje je sve to puka sirotinja. Ono sto svako od nas moze da ucini je da prestane da konzumira proizvode koje sadrze palmino ulje ili se peku u njemu- grickalice, pohovana mesa isl. Ucinicete bolje za planetu kao i za svoje zdravlje.\nNeka dodju malo do Lazarevca da prosvetle narod.\nVazno je da je jeftino😉


Još jedno poskupljenje vode od 20% u 2021.godini? - Samo Lokalno\nNa sednici SO Bečej, koja je trajala kraće od TV kviza „Slagalica”, usvojeni su planovi JP za 2021. godinu. Napravili smo malu analizu plana JP “Vodokanal” za 2021. godinu. O materijalu koji ima 137 stranica, gle čuda, niko nije imao ništa da kaže, ni odbornici ali ni izvestilac.\nOva vlast uspela da napravi gubitak od preko 26.800.000,00 dinara, dok je ukupni dobitak svega 4.374.000,00 dinara. No, ono što iz ovog preduzećea naglašavaju, a tiče se odstupanja od njihovog plana u delu prihodi, jeste da je za to kriva neekonomična cena, dok za smanjenje rashoda zasluge preuzimaju oni svojim ekonomičnim upravljanjem. Licemerno, zar ne? Za mesečnu zaradu u iznosu samo od 153.000 dinara mesečno s pravom očekujemo od menadžmenta više.\nU svom planu navode da sredstva koja su prošle godine dobili za održavanje javnih bunara (milion dinara) nisu dovoljnia za održavanje, već samo za hitne intervencije, te da je potrebno povećati broj bunara jer nemamo dovoljno vode u letnjim mesecima i pored smanjenja broja stanovništva. Takođe, napominju da je neophodno veće ulaganje u atmosfersku kanalizaciju jer smo bili svakako svedoci da kad su malo jače kiše, imamo ozbiljnih problema. Ali zato u isto vreme za održavanje dve fontane potrebno je milion dinara kao i još 250.000,00 za održavanje zalivnog sistema u centru!\nDa rezimiramo, građani možda neće imati dovoljno vode u svojim stanovima, ali će zato sigurno da nam rade fontane i zalivni sistem u centru! Svoje poslovne probleme stalno pripisuju nerealno niskoj ceni vode i kanalizacije iako u tabeli koju su dali u odnosu na druge gradove ne zaostajemo mnogo ili čak uopšte, postoje neki koji imaju i manju cenu.\nZato je predsednik opštine dozvolio poskupljenje od 01.10.2020.godine i to 10% za domaćinstva, a za budžetske korisnike 5%, dok je u naseljenim mestima podignuta cena tehničke vode za 17,5% a fiksna naknada za domaćinstva svima za 30,91%. No ovo sve očigledno nije dovoljno, pa se planira za 2021. godinu još jedno povećanje za domaćinstva od 20% i za ustanove 10%. Cenu za privredu neće podizati ali navode da ovo podizanje cena u stvari rade zbog ekonomske isplativosti i zbog ujednačavanja cena svim korisnicima, što znači da neće moći kao do sad da posebno tarifiraju ustanovama, posebno privredi i građanima već svima jednako! Pošto privredi ne smanjuju a građanima podižu cenu, stiče se utisak da žele da cena m3 vode za građane bude jednaka ceni m3 vode koju privreda sad plaća, a ona iznosi 221,24din/m3. Podsećam da je sad cena za gradjane negde oko 90,00din/m3.\nSamo Lokalno 17/01/2021 Autorski tekstovi\n← ČIJI JE NAŠ KEJ?\nPISMO PREDSEDNIKU OPŠTINE! →