Ako ste korisnik naših proizvoda\nAKO ŽELITE DA SARAĐUJETE SA NAMA\nUtorak, 21 April 2015 12:24\nDan koji se svake godine obeležava sa ciljem povećanja svesti o prevenciji nastanka karcinoma dojke, imao je svoju manifestaciju i na „Pink trci“ koja je tim povodom održana 20. marta na Adi Ciganliji.\nU najvećem broju su se odazvale upravo žene, kojima se upravo ovakvim dešavanjima humanitarnog karaktera želi skrenuti pažnja na važnost brige o sopstvenom zdravlju. Događaju je prisustvovalo oko 800 takmičara i rekreativaca.\nPharmanova je sponzorstvom, podržala ovaj događaj i ideju na koju žene danas sve više obraćaju pažnju. Brend sa kojim se Pharmanova na ružičastoj trci predstavila, je svojom simboličnom bojom i ženama kao uskom ciljnom grupom , u potpunosti odgovorio temi – Oestrofact E!\nDamama su na promo pultu Oestrofact-a, promoterke pružale informacije o proizvodu, očuvanju zdravlja žene i simboličnim poklonima upotpunile predstavljanje Pharmanove.\nNovac prikupljen sponzorstvima i donacijama za ovu trku, će, prema rečima organizatora, biti upotrebljen za finansiranje programa podrške ženama obolelim od raka dojke.\nOd poznatih ličnosti, u skladu sa temom manifestacije, bile su prisutne osobe koje su preživele rak dojke ili su proživele to iskustvo u najbližem okruženju. Biljana Majstorović dobitnica Nacionalnog priznanja za sport je preživela najteži oblik raka. Ani Joković potpredsednici Košarkaškog saveza Srbije je mama preminula od karcinoma.\nTrka je imala i zapaženu medijsku podršku.


22:13h UŽIVO: ZVEZDA-BUDUĆNOST, (76:74), drama u finišu crveno-beli ponovo vode!\nNatasa Urosev\t 17.07.2017. 14:54h 15:10h\nKoličina novca proporcionalna veličini guze... Dženifer pozadinu osigurala na 27 miliona dolara i poslužila kao uzor Kim Kardašijan i Lejdi Gagi\nThat's a wrap on #AStarIsBorn Flowers for my directors and producers.????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????????absolutely a dream team\nA post shared by xoxo, Gaga (@ladygaga) on Jun 14, 2017 at 9:45pm PDT\nNa sličan potez odlučila se i starleta Kim Kardašijan, a to je nedavno uradila i popularna r"n"b zvezda Bijonse Nouls.\nLejdi Gaga odlučila se na ovaj potez jer je tokom nastupa u Montrealu, u sklopu svoje turneje „Monster bal", pala na guzu dok je izvodila pesmu „Tit", a incident ju je neodoljivo podsetio na nedavni pad Džej Lo na „Amerikan mjuzik avordsu" dok je izvodila pesmu „Loubutins". Zato je i ona odlučila da, poput starije koleginice, ubuduće barem novčano profitira od eventualnih povreda zadnjice.\nJoš jedna pop-diva koja svoju zadnjicu nije prepustila sudbini je i r"n"b pevačica Bijonse Nouls. Ona ju je navodno osigurala na skromna dva miliona dolara.\nNjene noge za „Žiletovu" kampanju „Legz of a godes" osigurane su na neverovatnih milijardu dolara, što je samoj firmi donelo silan publicitet i povećalo prodaju.\nInače, trend osiguravanja delova tela slavnih osoba postoji još od 1920-ih, kada je glumac nemih filmova Ben Turpin, svetski poznat po očima koje gledaju „u krst", osigurao svoje oči na 20.000 dolara za slučaj da više ne može da ih stavi u tu poziciju.\nLista delova tela koje su slavni osigurali: 1. Osmeh Amerike Ferere, glavne glumice u seriji „Ružna Beti" osiguran je na 10 miliona evra\n6. Grudi pevačice Doli Parton „teške" su 600.000 dolara\nKim KardašijanDženifer Lopezzadnjicaosiguranjemilionilejdi gagaMaraja Keri\nUŽIVO: ZVEZDA-BUDUĆNOST, (76:74), drama u finišu crveno-beli ponovo vode! 14\t13


Milačić ne sumnja u dobijanje datum za početak pregovora sa EU\nNa poljima gdje već postoje zakoni, kao što je antidiskriminacija, intenzivirane su aktivnosti u vezi sa edukacijom nosilaca pravosudnih funkcija, službenika državne uprave.\n05.06.2011. 08:19h Ažurirano: 05.06.2011. 08:19h\nDržavni sekretar za evropske integracije Slavica Milačić ne sumnja da će Crna Gora na jesen dobiti datum za početak pristupnih pregovora sa Evropskom unijom (EU).\nOna smatra da je dosta urađeno na ispunjavanju sedam ključnih kriterijuma koje je postavila Evropska komisija (EK), kao i da Crna Gora ima volju, entuzijazam, kondiciju i kapacitet da održi dinamiku i kvalitet aktivnosti da bi sve zacrtano sproveli do kraja.\n"I da na taj način pružimo konkretne dokaze i rezultate koji će nas kvalifikovati za dobijanje preporuke da otvaranje pregovora o pristupanju Crne Gore EU", kazala je Milačić “Vijestima”.\nSedam uslova koje je Evropska komisija postavila Crnoj Gori kako bi joj dala datum za početak pregovora odnose se na usvajanje izbornog zakonodavstva, reformu državne uprave, sudstva, borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, povećanje slobode medija i saradnje sa NVO i borbu protiv diskriminacija.\nIako se stalno govori o sedam ključnih uslova EK, državni sekretar za evropske integracije je kazala da Crna Gora radi na usklađivanju sa evropskim zakonodavstvom i u drugim oblastima.\n"Primjera radi, već su pripremljeni nacrti i predlozi zakona kada je riječ o reformi državne uprave, vladavini prava i setu antikorupcijskih zakona", precizirala je Milačić i istakla da je jako bitno da su ih već analizirali eksperti EK i Venecijanske komisije - pravničkog tijela Savjeta Evrope.\nOna ne spori da je bitna i druga strana medalje - rezultati, jer zakonodavni okvir, koliko god da je dobar, sam po sebi ništa ne znači ako se efikasno ne primjenjuje.\nAli, naglasila je Milačić, za sve aktivnosti u cilju daljeg jačanja nezavisnosti pravosuđa, vladavine prava, pa samim tim i stvaranja osnova za efikasnu borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, uvijek se mora imati utemeljenje u zakonodavnom okviru.\nPlanirano je, dodala je ona, da se svi ti zakoni usvoje u prvoj polovini juna, a najkasnije do kraja tog mjeseca “da bi ostao jul za parlament koji bi, sa jednom posvećenošću, urgentno ili po skraćenoj proceduri razmatrao ove evropske zakone”.\n“Mi smo u jednom stalnom procesu konstulacija sa EK kroz organizovanje periodičnih dvodnevnih konsultacija o posebno važnim pitanjima, ali i kroz stalnu razmjenu mišljenja i u sprovođenju monitoringa ovih obaveza”, navela je Milačić.\npristupni pregovoriCrna Gora EUSlavica Milačić\n00:26 h\t48\n15.10. 14:48 h\t289\t132646\n15.10. 12:46 h\t368\t103964\n15.10. 17:00 h\t283\t86611\n15.10. 15:18 h\t66\t66718\n15.10. 14:08 h\t174\t57900\n15.10. 12:46 h\t146\t368\n15.10. 12:39 h\t119\t700\n15.10. 17:00 h\t91\t283


Korona – Srbija – Najnovije informacije – Krizni štab -Kineski eksperti | Info | Društvo\n28. maj, 03:09\nKRIZNI ŠTAB: Kineski stručnjaci zadovoljni merama koje smo sproveli 15 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.03.2020. / 15:28\nIzvor mondo.rs 22.03.2020. / 15:28\nKrizni štab Vlade Srbije sastao se ranije danas sa kineskim stručnjacima koji su sinoć došli u Srbiju povodom epidemije korona virusa. Na konferenciji za medije članovi Kriznog štaba upoznali su javnost o dosadašnjem radu sa kineskim stručnjacima.\n"Postoji više eksperata i epidemiolog, pulmolog, specijalista urgentne medicine, nekoliko lekara koji imaju mnogo iskustva. Oni su u toj situaciji nama prezentovali kako su inače rešavali situaciju u Kini. Čuli su šta smo uradili i mi odmah posle ove konferencije nastavljamo razgovor. Oni će posetiti Infektivnu kliniku i svih mesta gde se oboleli leče, kao i razmišljanje o daljim merama", istako je epidemiolog Predrag Kon.\n"Oni su se pozitivno izrazili o merama koje je Srbija sprovela do sada", rekao je Kon.\n"Oni su već od jutros sa nama i upoznali su sa našim zdravstvenim sistemom. Imaju polaznu tačku odakle zajedno krećemo kako da najefikasnije delujemo. Mi već posle ove konferencije imamo sastanak sa njima. Oni će verovatno ostati od sedam do 14 dana, sa mogućnosti ponovnog dolaska. To su lekari koji su došli u kontakt sa hiljade ovih pacijenata. Čuli smo na priče kada se na dnevnom nivou susreću sa par hiljada slučajeva. Sa svima vama moram da podelim da kada su videli naš pregled i pokazali da u 97% slučajeva epidemioloških istraživanja se može utvrditi ko se od koga zarazio. Vidimo taj put infekcije i kako se desilo zaražvanje i zato smo dobili dobre komentare, tako da iako imamo lokalnu transmisiju, širenje virusa je pod kontrolom", napomenula je doktorka Darija Kisić Tepavčević\nSa današnjim danom u Srbiji prema poslednjim podacima imamo 187 potvrđenih slučajeva, 97 je trenutno hospitalizovano, 14 na respiratorima. Dve osobe su preminule.\nkina srbija koronavirus\n23.03.2020. / 07:24\nSve mere koje se uvode su za nase dobro tako da ne treba nista da nam pada tesko samo da ovo prodje.\n22.03.2020. / 19:40\nSmernice i saveti Kineskih stručnjaka, omogućiće nam da još uspešnije vodimo bitku protiv ovog virusa.\n22.03.2020. / 18:02\nJel i sa merama u vezi setanja pasa u vreme policijskog casa?


Peščanik Crno dete u bazenu - The Guardian - Peščanik\nPosted By The Guardian On 10/04/2021 @ 10:32 In Featured,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nFilmski autor Ed Akura naučio je da pliva tek u svojoj 53. godini kada se uplašio da ne bi mogao da pomogne svojoj ćerki ako upadne u vodu. „Živeo sam blizu Temze i mislio sam, ako joj se nešto desi a ja ne mogu da je spasem, nikad to sebi ne bih oprostio.“\nDo tada je patio od onoga što je prozvao Bl-aquaphobia da bi opisao duboki strah crnih ljudi od vode – strah koji se „jako razlikuje“ od onoga što osećaju belci koji se plaše vode. „Kod belaca je obično reč o nečemu što im se desilo – ‘pao sam u vodu, desila se nezgoda’, tako nešto. Ali mnogo je crnih ljudi, uključujući mene, koji pate od akvafobije, a da toga nisu ni svesni.“\nPrema Swim England, upravljačkom telu za vodene sportove, u crnoj populaciji Engleske 95% odraslih i 80% dece ne pliva, a samo 2% redovnih plivača su crni. To su alarmantni podaci koji govore o mogućim rizicima, kaže Akura, jer su crna deca u triput većoj opasnosti da se udave nego bela.\nI tako je pre dve godine, kada je njegova ćerka Lolita imala 7, Ed Akura konačno zaronio, dokumentujući svoj put od večnog izbegavanja vode do bojažljivog ulaska u hladan bazen u severnom Londonu. Pošto je objavio kratak video na Jutjubu, reakcije akvafobičnih crnaca, Azijaca i drugih manjina navele su ga da snimi celovečernji film.\nCrnci ne umeju da plivaju: Nastavak istražuje predrasude, stereotipe i isključenost iz ovog sporta iz perspektive mladih ljudi. Delom dokumentarna, delom dramatizovana priča prati dvoje tinejdžera iz opštinskog naselja u južnom Londonu, Lajlu i Kej-Frosta, koji se prijavljuju na program za pomoć mladima iz siromašnih sredina da nađu bolji posao. Ali da bi uspešno završili program, moraju da nauče da plivaju.\nUsput upoznajemo njihove drugove – neke stvarne, a neke filmske – koji govore o svojim iskustvima i zašto većinom mrze plivanje i nalaze izgovore da ga izbegnu. „Ne idem jer sam dobila, a kad nije zbog menstruacije, onda je zbog frizure, ili me boli stomak, ili zbog strija, ili zbog bilo čega – uvek postoji neko ali“, kaže 22-ogodišnja Meli Gebri-Hens. Sejso, muzičar koji je napisao muziku za ovaj film, jedan je od malobrojnih mladih ljudi iz zajednice koji voli da pliva, ali samo zato što je odrastao u Nigeriji gde je plivanje uobičajena stvar.\nKada se u svojoj 15. godini doselio u londonski Pekam, bio je jedini dečak u fudbalskom timu koji je plivanjem održavao kondiciju. „Pitao sam ih zašto niko ne pliva, a oni bi bili u fazonu mrzi me, hladno je, pokvariću frizuru, ovo, ono. U sebi sam mislio: koje ludilo!“ Kaže da mu nije bilo zanimljivo da sam ide na plivanje, pa je prestao. „Bio sam jedini crni klinac u bazenu, bilo je glupo.“\nKulturalne barijere u vezi sa plivanjem – od afro-frizure i suve kože do mitova o težim kostima crnih ljudi – proizvod su institucionalnih i sistemskih nejednakosti koje se mogu videti širom industrije vodenih sportova, kaže Danijela Obe, osnivačica Plivačkog udruženja za crne, humanitarne organizacije za podršku ravnopravnosti u ovom sportu.\n„Crna zajednica plivanje smatra sportom belih muškaraca. Zašto? Zato što je to ono što se vidi“, kaže Obe i dodaje da se ista poruka može svuda videti, bilo da je reč o udruženju instruktora plivanja ili nacionalnoj spasilačkoj službi. Ona navodi i plivačke kape kao primer – dizajnirao ih je Speedo pre 50 godina za belačku kosu, „dok nama nisu dobre, jer naša kosa prkosi gravitaciji“.\nDa bi svoju decu zainteresovala za plivanje, Obe je osmislila vodootporni povez za glavu – i nudi ga proizvođačima u nadi da bi ga neko mogao dalje razvijati. Nisu pokazali interesovanje: „Misle da oni ionako ne plivaju, pa što bi se gnjavili?“\nObe se nada da će Akurin film – dostupan od 10. maja na raznim platformama – podstaći promene. „Moramo da učinimo nešto za svoju zajednicu“, kaže Obe. „Da raskrstimo sa tom glupom idejom da plivanje nije deo naše kulture.“\nRob Walker, The Guardian, 04.04.2021.\nURL to article: https://pescanik.net/crno-dete-u-bazenu/


Home / Vijesti / BiH / Pravo na liječenje neplodnosti imaju žene do 42 godine, tretman do 8.000 KM\n“Cilj Nacrta zakona je omogućiti ostvarivanje potomstva i planiranja porodice za one bračne, odnosno vanbračne parove s bračnim sterilitetom postupcima BMPO, odnosno omogućiti im ostvarivanje njihovog osnovnog ljudskog prava garantiranog kako međunarodnim, tako i domaćim dokumentima, uz osiguranje kvalitete i sigurnosti u svim postupcima BMPO u skladu s dostignućima biomedicinske nauke, odnosno direktivama EU” kazali su nam u ovom resernom ministarstvu.\n“Ovakav Zakon dozvoljava samo homolognu oplodnju korištenjem vlastitih spolnih stanica bračnih, odnosno vanbračnih partnera biomedicinski pomognute oplodnje, koje podrazumijevaju: intrauterinu inseminaciju (IUI); izvantjelesnu oplodnju (IVF); intracitoplazmatsku mikroinjekciju spermija (ICSI); pohranjivanje spolnih stanica, spolnih tkiva i zametaka; prijenos spolnih stanica ili zametaka u jajovod i preimplantacijsku genetsku dijagnostiku” ističu u Federalnom minsitarstvu zdravstva.\n“Mogućnost da se ne koriste sve metode koje se koriste i u svijetu predstavlja jednu manjkavost jer faktički sprečava ljudima pravo na potomstvo za metode koji oni žele. Najznačajnija primjedba Kluba poslanika SDP-a se odnosi na broj postupaka koji će se moći vršiti putem Zavoda zdravstvenog osiguranja, s obzirom na to da jedan tretman koošta od 4.000 KM do 8.000 KM. Međutim najbitnije je da je usvojen ovaj Nacrt jer bolje ikakav zakon – nego nikakav“, rekao je Karajbić.\nOznakeneplodnostVlada FBiHzakonZakon o biomedicinski potpomognutoj oplodnji\nZakon o carinskoj politici dvije godine čeka na usvajanje\nRS dobija zakon o registru pedofila\nOd danas novi zakon: Ako putujete u Srbiju ovo morate znati


Koliko vredi „Frankenštajn“? Prvo izdanje kultne horor priče najskuplje na svetu\nOvaj gotski roman i klasik engleske književnosti prerastao je u književni mit, koji i danas živi kroz mnogobrojne pozorišne, filmske i medijske adaptacije\nJedan od retko sačuvanih primeraka prvog izdanja čuvenog klasika "Frankenštajn ili Moderni Prometej" Meri Šeli (1797-1851), prodat je za 1,17 miliona dolara na aukciji koju je organizovala kuća "Crhistie`s", i time je ovaj kultni roman postao novi rekorder kada je u pitanju aukcijska prodaja nekog štampanog dela s potpisom jedne žene.\nKako su naveli iz pomenute aukcijske kuće, prvobitno je procenjeno da će taj izuzetan i dobro očuvan primerak "Frankenštajna" dostići cenu između 200.000 i 300.000 dolara.\nKako podseća Gardijan, do sada je rekord "držalo" prvo izdanje čuvenog romana "Ema" iz 1816. Džejn Ostin (prodato za 150.000 funti 2008. godine). S tim da se ne računa primerak "Pripovetke barda Bidla" Džoane Rouling, koje je 2007. dostilglo cenu od 1,95 miliona funti, jer je u pitanju ručno izrađen i ilustrovan primerak.\nKnjiževnica Meri Šeli imala je 21 godinu kada je objavila svoje najpopularnije delo, a koje će postati jedno od najčitanijih romana svih vremena. Legenda kaže da je inspiraciju dobila boraveći na Ženevskom jezeru, maja 1816. sa budućim suprugom, pesnikom Persi Biš Šeli i čuvenim Lordom Bajronom. Bajron je navodno zadao okupljenom društvu izazov: "Svako od nas neka napiše priču o duhovima."\nMilioni za Faberžeova remek-dela: Kome će pripasti unikatno zlatno jaje?\nMeri je očigledno najozbiljnije prihvatila izazov. "Frankenštajn ili Moderni Prometej" ugledao je svetlost dana 1. januara 1818. (štampan je u svega 500 primeraka), zahvaljujući maloj londonskoj izdavačkoj kući "Lackington, Hughes, Harding, Mavor & Jones". Međutim, roman nije bio potpisan. Imao je posvetu ocu Vilijamu Godvinu i uvod koji je Persi Biš Šeli napisao u autorkino ime.\nDrugo englesko izdanje objavljeno je 1823. godine sa jasno naznačenim imenom Meri Šeli na naslovnoj strani, a treće, prerađeno izdanje se pojavilo 1831. i ono uključuje predgovor same književnice.\nPriča o Viktoru Frankenštajnu, naučniku koji je želeo da otkrije tajnu života a stvorio strašno čudovište, postalo je otelotvorenje užasa i kazne koja sledi kad se prekorače moralne granice ljudskog napretka.\nFrankenštajn Roman Frankšenštajn Prvo izdanje romana Frankenštajn Meri Šeli Prvo izdanje Frankenštajna prodato na aukciji


Nagradna igra: NIVEA novogodišnje odluke\nZajedno s vama smo napisali veliku NIVEA novogodišnju odluku!\nNIVEA NOVOGODIŠNJA ODLUKA\nKakva nas godina čeka? Ne možemo predvidjeti budućnost, no sigurni smo da će biti puna izazova i predivnih iskustava!\nImena dobitnika pronaći ćete tu, a pravila nagradne igre možete pročitati ovdje.\n2019, spremni smo!\nKREIRAJMO NOVOGODIŠNJU ODLUKU ZAJEDNO!\nPOKLONITE NIVEA NJEGU\nRazveselite svoje najdraže NIVEA poklon paketima koje svake godine pripremamo za vas. Naći ćete ih preko 20 - za različite želje i potrebe, za žene i muškarce. Nekima smo dodali atraktivne kozmetičke torbice, a tu je i popularna kutija za alat!\nOTKRIJTE POKLON PAKETE


Performans građana Podgorice zbog epidemiološke situacije, traže ostavku ministarke zdravlja\nObuća i poruke na Rimskom trgu u Podgorici u okviru performansa da se ilustruje koliko je ljudi u Crnoj Gori preminulo od koronavirusa (Foto: VOA/Sanja Novaković)\nGrupa građana Podgorice organizovala je na Rimskom trgu ispred Ministarstva zdravlja Crne Gore performans povodom, kako su naveli, “katastrofalne epidemiološke situacije, usljed koje je preminulo više od 2.200 ljudi”.\nNa Trgu je postavljeno 2.231 pari obuće, koji prikazuju koliko je ljudi u Crnoj Gori, do sada, preminulo od koronavirusa.\nIspred ministarstva su i brojne poruke kojima od se od Vlade i ministarke zdravlja Jelene Borovinić Bojović traže ostavke zbog broja preminulih od koronavirusa u Crnoj Gori.\nAktivista za ljudska prava Aleksandar Zeković kazao je da su “oni koji u ime nas upravljaju ovom zemljom, pa tako i borbom protiv koronavirusa, previše poricali i minimizirali opasnosti i prijetnje od koronavirusa” i dodao da su “zato nesporno i direktno odgovorni za tragediju koju svi skupa proživljavamo”.\nOn je, takođe, rekao da “predsjednik aktuelne Vlade kontinuirano umanjuje opasnost od koronavirusa, a svoja lična uvjerenja stavlja iznad medicine”.\n“Ostatak Vlade u tome ga podržava. Umjesto statistike koja govori o boljoj ekonomiji i većem standardu, svakodnevno svjedočimo statistici smrti i gubitku ljudskih života. Bez oporavljenih ljudi i sačuvanih života nećemo moći da govorimo o oporavljenoj ekonomiji. Spašavanjem života spašavamo ekonomiju”, navodi Zeković.\nRimski trg u Podgorici prekirven obućom i porukama u okviru performansa da se ilustruje koliko je ljudi u Crnoj Gori preminulo od koronavirusa (Foto: VOA/Sanja Novaković)\n“Današnji performans je i jasna politička poruka da treba da učinimo više kako bi se zaustavilo dalje umiranje”, saopštio je Zeković na Rimskom trgu ispred Ministarstva zdravlja u Podgorici.\nZeković smatra da “ministarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović odbija da se suoči sa greškama koje čini”.\n“Svaka žrtva zaslužuje naše poštovanje i sjećanje. Populisti zastupljeni u ovoj Vladi pokazali su nesposobnost da se nose sa pandemijom. Zato i šaljemo poruku: ‘Dosta je‘. Zato i šaljemo poziv da se svi u Crnoj Gori ujedinimo kao nikada do sada. Molimo, zapravo preklinjemo, sve građane i građanke da se vakcinišu. Spasimo Crnu Goru, već smo izguvili više ljudskih života nego što naš Šavnik ima stanovnika”, kazao je on.\nOn navodi da su se “građani i građanke iz svih sredina Crne Gore ujedinili kroz komemorativni performans kako bi njegovali sjećanje i iskazali poštovanje žrtvama koronavirusa u Crnoj Gori”.\n“Građani i građanke širom Crne Gore, kroz učešće u ovom performansu, iskazuju i odlučno protivljenje aktuelnoj politici Vlade Crne Gore na polju zaštite zdravlja stanovništva. Često su tragični događaji u svijetu obilježavani praznim cipelama kao simbolom smrti i ljudskog stradanja koje se moglo spriječiti. Tako i danas u Podgorici prazne cipele svjedoče o osobama, o ljudima čiji su životi završeni prije vremena. Trajno je izgubljen 2.231 život. Naši sugrađani se neće vratiti. Stradali su kao žrtve koronavirusa, ali i zbog neodgovornog ponašanja onih koji u ime nas donose odluke”, poručio je Zeković.\nOn objašnjava da su se odlučili za performans “kako bi istakli ljudske gubitke i skrenuli pažnju javnosti na nespornu odgovornost ministarke zdravlja Jelene Borovinić Bojović i na potrebu da se uspostavi odgovornija zdravstvena politika”.\n“Ovo nisu brojke, umrli nisu brojevi, to su trajni gubici ljudskih života. Podaci o broju preminulih koji se svakodnevno saopštavaju bez bilo kakve odgovornosti vodi nas sve u razmišljanje kakva budućnost i kakva sudbina čeka ljude koje volimo. Zato smo zabrinuti i zato kažemo: ‘Dosta je‘", zaključio je Zeković.\nCrna Gora: Zabrana organizovanja masovnih okupljanja\nDom zdravlja Podgorica: Maloljetni pacijent preminuo u Kovid centru\nCrna Gora: Najavljeno povećanje plata zdravstvenim radnicima, bez kovid potvrda za megamarkete\nSAD donirale Crnoj Gori 2,7 miliona dolara za borbu protiv kovida 19


VIDEO Kaos na granici Turske i Grčke, sukob policije i migranata; Erdogan ih šalje autobusima, kruže snimke | Hrvatska danas\nNaslovnica Inozemstvo VIDEO Kaos na granici Turske i Grčke, sukob policije i migranata; Erdogan...\nMigranti su pokušali ući u Grčku – i EU, nakon što je Ankara smanjila kontrolu, odnosno odlučila je da više ne zaustavlja migrante iz Sirije koji kopnom i morem pokušavaju stići u Europu, javlja srbijanski B92.\nTurski graničari nestali su ovog jutra, rekao je gradonačelnik Orestijade (Ὀρεστιάς) Vasilis Mavradis, dodajući da je grupa migranata pokušala ući preko Kastanjesa (Καστανιές).\nZa list Katimerini izvori su rekli da je povećan broj patrola u ovom području i postavljena je žičana ograda koja osigurava svaki centimetar granice.\nNa društvenim mrežama kruže informacije s video-snimkama, gdje se navodi da Turska osigurava autobuse za migrante i šalje ih do graničnih prijelaza s Grčkom i Bugarskom.\n#Greek police fire tear gas at #Syrian refugees who came from #Turkey and try to enter #Greece pic.twitter.com/eu78lOKsJE\n— Hoshang Hasan ? (@HesenHoseng) February 28, 2020\nVIDEO: #Erdogan begins bussing young economic migrants from #Istanbul to #Edirne, close to #EU ?? border crossings with #Greece and #Bulgaria, for their onward journey to the promised land ?? pic.twitter.com/0mb14suAV1 #turkiye ?? #turkey #Merkel #syria #idlib\n— Sam Pye (@freddie1999) February 28, 2020\nMitsotakis: Grčka neće tolerirati ilegalan ulazak migranata\nGrčka neće tolerirati nijedan ilegalan ulazak migranata preko njene granice i povećat će sigurnost na svojim granicama, upozorio je danas grčki premijer Kyriakos Mitsotakis.\n“Grčka ne snosi nikakvu odgovornost za tragične događaje u Siriji i neće snositi posljedice odluka koje su donijeli drugi”, naveo je on na Twitteru, prenosi Reuters.\nMigranti i izbjeglice počeli su se okupljati na grčko-turskoj kopnenoj granici pošto je Turska upozorila da će pustiti na tisuće izbjeglica koje drži u zemlji od 2016. po sporazumu Ankare i EU, a koji žele doći do Europe, piše B92.\nLive from #Turkey – #Greece border as #Syrian refugees en route to #Europe\nLIVE: https://t.co/ssEMYwu6q6 pic.twitter.com/PwFdtoiTce\n— Ruptly (@Ruptly) February 28, 2020\nVideosastanak Bidena i Putina: U središtu razgovora napetosti zbog Ukrajine\nDošli očitati struju pa pronašli “radionicu” lažnih potvrda za cijepljenje protiv koronavirusa\nLockdown u Austriji: Ljudi su već polako iznervirani, svaki put nešto novo…\nHodžić komentirao Milanovićevu izjavu o genocidu: Otvorio je Pandorinu kutiju


Slediće vam krv u žilama: šef FBI na samrti otkriva jezivu sudbinu čovečanstva (video)\nV. B. 6. novembra 2017. 23:39\nMuškarci, otkrićemo vam tajnu: Ovih 9 malih gestova „tope“…\nNadalje, Ted Ganderson svetu je ispričao kako je pre nekoliko godina Vlada SAD nabavila više od 30 hiljada giljotina koje su dobile odobrenje američke vlade!\nOd navedenog broja, 15.000 giljotina trenutno je skladišteno u Džordžiji, a drugih 15.000 u saveznoj državi Montani. Potvrda ovih navoda je dokument pod oznakom HB 1274 kojim je ozakonjeno u državi Džordžiji da se kao smrtna kazna nad građanima može primenjivati odrubljivanje glave giljotinom.\ngenocidšef FBIsudbina čovečanstvatajne


АКАДЕМИК КАПЛАН БУРОВИЋ: Презимена Албанаца сведоче њихово словенско порекло | ИСКРА\nАКАДЕМИК КАПЛАН БУРОВИЋ: Презимена Албанаца сведоче њихово словенско порекло\n21.01.2016. - 7:58\nPrezimena Albanaca, kao i svih drugih naroda na svetu, verodostojna su indikacija i činjenica njihove nacionalnosti, ali ne i jedina, posebno ne i apsolutna. I kod prezimena imamo ograničenja, isključenja, pa i očiglednih neodređenosti, nedoslednosti i netačnosti. Zato je često potrebno, za opredeljenje nacionalnosti jedne osobe, koja nosi ovo ili ono prezime, da uzmemo u obzir i druge njegove karakteristike, pre svega jezik kojim govori on i kojim su mu govorili roditelji, preci.\nPored jezika, kojim govore ljudi, etimologija njihovog prezimena, naročito kad je ono ustaljeno, nasleđeno sa pokoljenja na pokoljenje, kad pokazuje pretka, paternitet, očinstvo, jasna i vrlo snažnja je indikacija nacionalnog porekla nosioca, jer sva prva prezimena, formirana pre mešanja naroda i kultura, proizašla su iz maternjeg jezika i imaju čisto etno-nacionalni karakter.\nTako albansko prezime KUJTIMI, jedno od najstarijih među Albancima, datira još iz 1416. godine1) i bez sumnje označava Albanca, jer nijedan od naroda, kojima su se Albanci mešali, nemaju ni prezime KUJTIMI, niti reč kujtim = „sećanje“. To je čisto albanska reč i, kad se uzme u obzir da to nije neko novo prezime, već od pre nekoliko vekova, znači pre albanskog preporoda i albanskih nacionalističkih falsifikata, možemo sa sigurnošću, bez i najmanjeg oklevanja, reći da je nosioc tog prezimena čistokrvni Albanac.\nAli, kad neko nosi prezime BUDI (Petar BUDI, 1566-1622, jedan od autora stare albanske književnisti), pa da se i on sam izjavio za Albanca, mi mu to ne možemo prihvatiti, jer BUDI nije albanska reč. Naprotiv, to je čisto slovenska reč, od imena BUDIMIR, ili i od BUDAK. Gojko Vukčević priznaje da je odavde izašla skraćenica BUDO, ali je pogrešno vezuje sa medskim plemenima2). Imena Budimir, Budak, Budo, Budislav, Budiša i dan-danas su jako rasprostranjena među svim Slovenima, posebno među onima Balkana, među Srbo-Crnogorcima i Makedoncima.\nA kad uzmemo u predvid da se i sâm Petar Budi izjavio za Makedonca, preko svega kad uzmemo u predvid i njegov albanski jezik prepun srpsko-makedonskih reči, onda i bez najmanje sumnje možemo i treba da mu verujemo da je stvarno Makedonac po nacionalnosti, a ne Albanac, kako to pretendiraju albanski nacionalisti3). Po nacionalnosti! Dok kao stvaraoc, kao književnik, on nije Makedonac, jer ne znamo da je ma što napisao na makedonski jezik. Kao stvaraoc on je Albanac, pa kao takav i pripada albanskoj kulturi. Znači, on je polivalentna, konkretno – dvovalentna osoba.4)\nIsto tako i prezime NAJDENI. Albanski „naučnici“ pretendiraju da je Said Najdeni (1864-1903) čistokrvni Albanac.5)\nMoguće da se i sâm Said izjavio za Albanca, jer – kako se zna – preko muslimanske vere, srođivanjem sa albanskim muslimanima, mnogi su Sloveni (Srbi, Makedonci, Crnogorci), naučili jezik svojih ujaka Albanaca, pa su se vremenom i albanizirali. Ali nauka je nauka i, kad istražuje nacionalno poreklo, neće da zna ni za izjave, niti za očiglednost. Ona zabija svoju sondu u dubine prošlosti i otkriva korene. A koreni prezimena NAJDENI su slovenski, makedonski. Ne samo što sâmo prezime NAJDENI nema nikakvog smisla u albanskom jeziku (ono je čisto makedonsko, srpski znači NAÐENI, dok na albanskom jeziku bilo bi I GJETURI), već zato što i dan-danas imamo pravoslavnih Makedonaca sa tim prezimenom. Na primer Ivan Najdenov6). Ako je pravoslavni Ivan Najdenov Makedonac, onda i muslimanski Said Najdeni treba da je Makedonac. Po poreklu! Po nacionalnom poreklu! A ako se on albanizirao pa nam se danas oseća Albancem, na zdravlje mu bilo !\nEvo još jedan primer iz Makedonije:\nPreci Nafi Çegrani-a, ovog „autohtonog“ Albanca, kako pretendira sâm i njegove kolege – „Bili su malisori sa planina i okoline Mata“7). Znači – iz Albanije! Po samopriznanju Nafija, oni su sišli u Polog Makedonije, onako kako su sišli i ostali Albanci – sa jalovih planina njihove Albanije – i u ostalim plodnim ravninama Makedonije, Srbije (Kosovo i Metohija), Crne Gore i Grčke. Ded Nafijov, zvani Ðerđ Muja, smestio se sa porodicom u selo Čegrane, okolina Gostivara, pri Suhoj Gori, koju Nafi albanizira u Mali i Thatë, onako kako albanizira i ime sela, kojemu izvodi etimologiju iz albanskog Ç’E NGRANË8) (na albanskom „ala smo se najeli !“), izvitoperena ovo veliko-albanska nacionalistička etimologija, koja nema ni najmanje veze sa naučnom etimologijom. Ime sela Čegrane, kako se naziva na makedonskom jeziku, približava se sa slovenskim cedar (albanski qedër), od lat. Cedrus Libani. Čegrane ili čedriste na makedonsko-slovenskom jeziku znači „mesto sa cedrovima“. Ni Albanac dr Qemal Murati, koji je sa njegovim najekstremnijim nacionalizmom nastojao da predstavi Makedoniju na sve strane kao zemlju sa albanskim toponimima, apelativ Čegrane ne spominje nigde, ne kao toponim, već ni kao patronim9), upravo zato što nikako nije uspeo da ga prikaže i učini albanskim. Ali, ako ga ne čini on, koji manje-više je od profesije, čini ga Nafi Çegrani, koji ne miriše ne samo u etimologiju, već ni u mnoge druge teme i probleme, koje tretira u njegovom «delu ».10)\nIpak, njegovo priznanje da je njegov ded došao tu, u Makedoniju, iz Albanije, i to upravo iz oblasti Mata, značajno je za naše pretendiranje da Albanci u Srbiji, Makedoniji i Crnoj Gori, i kad njihova prezimena to ne kažu, nisu meštani, autohtoni, već došljaci iz Albanije, što – kako videste – i sami ti došljaci sasvim dobro pamte i priznaju. Isto tako, da su došljaci iz Albanije na Kosovo, priznaje i albanski književnik iz Peći – Nijazi Sulça, koji doslovno piše:\n„Naša porodica ima svoje poreklo iz Skadra. Naši preci, deleći se od Skadra, prešli su u Nokšić (Crna Gora,- KB). Posle malog postojanja u ovo mesto, kasnije su se iselili u Peć, i po drugim gradovima Kosova.“11)\nRekoh da za nas (za nauku!) nisu važne izjave, pa ni očiglednost stvari. I albanski „naučnici“, kad im se nešto ne sviđa, ne uzimaju u obzir ni izjave, niti očiglednost. Tako izjavu dr Petra Bogdana (1625-1689, najveći predstavnik stare albanske književnosti) da nije Albanac, već Srbin, oni ne prihvataju12), iako nas na to upućuje i njegovo čisto srpsko prezime BOGDAN.\nMi bismo bili saglasni sa albanskim naučnicima kad bi nam oni bilo čime dokazali albansku nacionalnost Petra Bogdana. Do danas oni nisu ni pokušali da to bilo čime dokažu, jer su svesni da je njihovo pretendiranje sasvim absurdno. Ili nije istina ovo, mister Malcolm ?!\nPrezimena Albanaca koja označavaju i njihovu plemensku pripadnost, kao što su Beriša, Bytyçi, Gaši, Gega, Hoti, Kabaši, Kelmendi, Krasniće, Ljabi, Sopi, Šalja, Škreli, Šoši, Thaçi i Toska, uopšte uzev jesu sigurna indikacija albanske nacionalne pripadnosti njihovih nosioca, bez obzira na nealbansku etimologiju tih prezimena.\nTako ime plemena Krasniqe, koje danas nose kao svoje prezime mnogi Albanci, pogotovo na Kosovu, pokazuje ne samo da su oni po nacionalnosti Albanci i pripadnici tog plemena, već da su i poreklom iz Severo-istočne Albanije, iz pokrajine Krasniće, odakle su se njihovi preci iselili i sišli u srpske oblasi Metohija i Kosovo.\nAli, ako budemo izvršili etimološku analizu toponima (prezimena) Krasniqe, videćete da imamo posla sa jednim srpskim apelativom: HRASNICA. Ovako se zvalo selo u toj oblasti, koje su bez sumnje osnovali Srbi (oni koji imaju reč hrast!), kad su stigli tamo u V veku nove ere. Oko deset vekova kasnije, iz Srednje Albanije dolaze u to selo Albanci, koji asimiliraju Srbe, ali čuvaju ime sela, naravno – albanizirajući ga u KRASNIQE. Po tom selu se kasnije nazvala čitava ta oblast, koja danas ima 24 sela. Po toj oblasti nazvalo se i bratsvo Albanaca, koje je kasnije preraslo u pleme.13)\nAko je po etimologiji prezime KRASNIQE srpsko, to ne znači da su i nosioci tog prezimena Srbi. Ovo važi i za mnoga druga albanska perezimena, koja su po etimologiji srpska, makedonska ili crnogorska. Ipak, kad znamo kako su Albanci došli do prezimena Krasniqi, ne isključuje se mogućnost da je koji nosioc tog prezimena poreklom od onih albaniziranih Srba tog sela. Ovo vazi i za druge slične slučajeve.\nŠtoviše, kako ćemo naglasiti u produžetku konkretnim primerima, za neke od pripadnika ovih plemena, sa sigurnošću se zna da su albanizirani Srbi, Makedonci i Crnogorci.\nTako, manje-više, isto ovo možemo reći i za prezimena BERISHA, GASHI, HOTI, ili ma koje drugo albansko prezime, koje je poreklom od imena plemena.\nToponimi, koje ljudi nose kao prezime, sa sigurnošću pokazuju mesto odakle su došli oni ili njihovi preci, ali nisu sigurni kao indikatori njihove nacionalne pripadnosti. Tako prezimena stanovnika Srbije (Metohija, Kosovo), Makedonije i Crne Gore:\npokazuju da su oni, nosioci tih prezimena, došli tu, u Srbiju (Metohija, Kosovo), Makedoniju i Crnu Goru, iz Albanije, gde nalazimo te toponime. Pokazuju da su došli otuda, ali ne i da su po nacionalnosti Albanci. Oni mogu biti Albanci, pa u većini slučajeva i jesu to, ali mogu biti i Srbi, Makedonci, Crnogorci, kao i pripadnici drugih naroda, jer u Albaniji niti su živeli i niti žive dan-danas samo Albanci. Neka nas izvini za ovo albanski „naučnik“, akademik, prof. dr Mark Krasniqi, koji pretendira da mu je njegova Albanija čisto albanske nacionalnosti, bez ijednog manjinca, stanovnika nealbanske nacionalnosti14). Kako se već zna, kad su 1913. godine određene granice današnje Albanije, tamo su Albanci sacinjavali jedva 50% stanovništva. Druga polovina su bili Vlasi, Srbi, Makedonci, Crnogorci, Grci, Romi, Cigani, Turci, Arabljani, Cerkezi, Ermeni, Italijani, Francuzi, Nemci i dr.\nPrema tome, nosioci prezimena TIRANA, SHKODRA, KAVAJA, KORÇA, mogu biti Albanci, ali mogu biti i Vlasi, Grci, Makedonci, Srbi, Crnogorci i dr. Ne samo van granica današnje Albanije, već i u samoj Albaniji. Ja sam lično poznavao u Albaniji, u gradu Lušnje, Vlase sa prezimenom SHKODRANI (= Skadranin).15)\nTako, prvi nosioci prezimena DUKAGJINI nisu bili Albanci, već Nemci, koji su i dali to ime pokrajini Srednje Albanije. Druga grupa nosioca tog prezimena, ako nisu pripadnici plemićke porodice Dukagjini, nisu više Nemci, već Albanci, pa i Srbi, Crnogorci, Makedonci, Vlasi. Tako danas, nosioci tog prezimena, što se više busaju u prsa da su Albanci, utoliko više mogu biti Srbi i Crnogorcvi, Makedonci.\nZa albanske „naučnike“ do danas bila je dovoljna indikacija da je neko iz Albanije, da bi za njega pretendirali da je i po nacionalnosti Albanac. Tako za poznatog nemačkog pozorišnog glumca, svetskog glasa, Aleksandar Mojsiu (1879-1935), čim su saznali da su mu roditelji iz Kavaje, Albanija, odmah su ga proglasili za Albanca, iako znaju sasvim dobro da u gradu Kavaja živi porodica Mojsiu, koja je vlaške nacionalnosti, jer ne samo da još uvek govore vlaški kod kuće, već i čuvaju vlašku nacionalnu svest. Biti poreklom iz Albanije ne znači biti i po nacionalnosti Albanac, kao što i biti poreklom iz Jugoslavije ne znači biti po nacionalnosti Jugosloven, ni Srbin, Crnogorac ili Makedonac! Iz Jugoslavije je bio i Moša Pijade, ali je po nacionalnosti bio Jevrej. Iz Albanije je bio i Ðurađ Kastriota – Skenderbeg, ali je po nacionalnosti bio Srbo-Makedonac. Iz Albanije je bio i Jan Kukuzeli (XI vek n.e., rođen u Durrhachiumu-Draču-Durrës, kad tu nije bilo žive duše albanske nacionalnosti!), ali je po nacionalnosti bio Makedonac, a ne Albanac, kako to pretendiraju albanski „naučnici“ i Čičikovi.16)\nOvim albanskim „naučnicima“, koji za svaku osobu, poreklom iz Albanije, pretendiraju da je po nacionalnosti Albanac, ako im po istoj logici kažete da i svaka osoba, koja je poreklom iz Srbije, treba da je Srbin, odmah će vam reći: „To je absurdnost !“ Nema reči, pametni su ovi albanski „naučnici“. Oni su svoju nacionalističku veliko-albansku politiku stavili u prvi plan svojih „naučnih“ istraživanja i pretendiranja. Služi im na čast što su to javno i pošteno priznali, bar pod zastavom Envera Hodže.\nJedan dobar deo Albanaca upotrebljavaju kao prezime ime svoga oca. Prirodna pojava i kod ostalih naroda. Upravo tako su i proizašla većina prezimena. Ali kod Albanaca i dan-danas imamo ovu pojavu: Asllanov sin zove se Hasan. On za prezime nosi ime svoga oca, pa se naziva Hasan Asllani. Njegov sin se zove Osman i naziva se Osman Hasani. Sin ovoga poslednjeg naziva se Azis Osmani. Tako sa pokoljenja na pokoljenje svaki nosi za prezime ime svoga oca.\nOvo nam svedoči o nedostatku porodične tradicije. Uopšte uzev, kod Albanaca, koji se ne prozivaju po imenu plemena ili mesta odakle su poreklom, imamo vrlo malo ustaljenih prezimena. I ako je ovo ustalivanje prezimena u poslednje vreme uzelo maha, nije posledica razvoja njihove porodične i nacionalne svesti, koliko rezultat nasilnog registriranja u matične knjige i snabdevanja ličnim ispravama, koje savremeno društvo i država nameću ovim Albancima svojim zakonima, pravilima i administracijom, oduvek tuđa i neprihvatliva za njihovu nepokornu i za civilizaciju podozrivu narav.\nI pored ovoga, svaki od ovih Albanaca čuva svoju plemensku svest, pa je i gord što pripada ovom ili onom plemenu, koje je za njega superiorno u odnosu na ostala plemena. Tako Bajram Curri, npr. zna da pripada plemenu Krasniqe, a Hasan Prishtina da pripada plemenu Berisha.\nInteresantna je evolucija prezimena ove velike albanske društveno-političke ličnosti. U početku Hasan Prishtina i njegovi preci, zvali su se Šišković17). Zatim, videći da im to nije albansko prezime, već čisto srpsko, uzeli su za svoje prezime ime plemena BERISHA. Posle ovoga, da bi se vezali za Kosovo, nazvali su se VUČITRNI, po mestu gde su se nastanili kad su tu došli iz Albanije. Na kraju – Hasan se nazvao i PRISHTINA, samo on, pošto je bio poslanik Prištine u turskom parlamentu, a ne i njegov otac, ponajmanje braća.\nOvakvu permutaciju imaju i mnoga druga prezimena Albanaca. Koliko za primer spominjem i prezime MILANI – pretvoreno u poslednje vreme u BILANI, BOGDANI – pretvoreno u SHEHU, BRAJOVIĆ – pretvoreno u FERHATI, itd.\nSkoro svi ovi Albanci znaju i kad im je otac, ded, ili praded sišao sa albanskih gora, iz oblasti Krasniqe, Berisha, Gashi, Shllaku itd. u srpske oblasti Kosovo i Metohija, ili u Makedoniju, Crnu Goru.\nImamo i takvih, ne samo u Srbiji (Kosovo i Metohija), u Makedoniji i Crnoj Gori, već i u samoj Albaniji, koji se nazivaju Hasan Asllani ili Asllan Hasani, izjavljuju se za Albanca po nacionalnosti, ali koji ne samo da ne znaju kojem albanskom plemenu pripadaju, već i ne pamte da se u njihovoj porodici ikada govorilo o kakvoj plemenskoj pripadnosti. Nema sumnje da u ovim slučajevima nemamo posla sa Albancima, već sa Srbima, Makedoncima, Crnogorcima, Vlasima, Grcima i dr., koji su se vremenom albanizirali. Tako porodica SPAHIU iz Ðirokastre, ne samo da ne pamti da je ikada pripadala kojem albanskom plemenu, već pamti sasvim dobro da su kod kuće, njihovi preci, govorili grčki. Spartak Spahiu, sin famoznog Bedri Spahiu, sa kojim sam bio u istoj ćeliji zatvora u Burelju (Albanija), sada je u Tirani, živ: iako musliman, rekao mi je da je sasvim svestan svog grčkog nacionalnog porekla i da se oseća Grkom. U Albaniji sam poznavao i muslimana i pravoslavca sa prezimenom LENGU. Oboje iz Labrije, Jugo-zapadne Albanije. Musliman se izjavljuje po nacionalnosti Albanac, a pravoslavac se izjavljuje za Grka.\nMnogi od ovih albaniziranih stanovnika Albanije i susednih zemalja, živeći i radeći kao raja ili kmetovi, čifčije, na čiflucima albanskih vezira, paša, begova i aga, da bi se dodvorili svom gospodaru, pod čijom komandom su često išli i u rat, prihvaćali su gospodarevo prezime, pa i plemensku pripadnost, posebno kad su bili hrišćani. Ja sam poznavao lično Roma Hajdar Gashi, iz Kosovske Ðakovice, koji nije poricao da je Rom, a videlo mu se to i po faci, licu, boji kože, ali je istovremeno izjavljivao da pripada i albanskom plemenu Gashi, pa je ime tog plemena i nosio kao svoje prezime. Uopšte uzev, svi Romi i Cigani Kosova su se izjavili za Albance, pa su uzeli i albanska prezimena, ali su 1999. godine, pri napadu NATO snaga na Jugoslaviju, pokazali na delu koliko su Albanci, napadajući ih s leđa i pustošeći njiihove domove, paleći i žareći sve što je bilo albansko.\nTo se desilo i sa mnogim drugim muslimanima Srbije (Kosovo i Metohija), Makedonije i Crne Gore. Nije ovde mesto da izložimo razloge njihovog izjavljivanja za Albance, okolnosti. Ja sam već o tome objavio posebnu studiju18). Ali, i posle njihovog albaniziranja, ostaju njihova prezimena, koja nam svojom etimologijom nedvosmisleno svedoče o njihovom nealbanskom poreklu, da su slovenskog porekla, srpskog, makedonskog i crnogorskog.\nUpravo zbog ovoga, Albanci su preduzeli promenu prezimena. U Albaniji porodica BOGDANI iz Kuksa sada se proziva SHEHU, porodica KOVAÇI, iz Peškopije, koja se nekada ponosila za svoje srodstvo sa Srbinom, narodnim herojem Savom Kovačevićem, sada se proziva HYSENI i ne sme više ni da pomisli na nekadašnje svoje srodstvo. Poznavao sam lično književnika i uhapšenika Bajram KOVAÇI, kome promeniše na moje oči prezime u HYSENI. Crnogorcu pravoslavne vere Zariji BRAJOVIĆU, iz Skadra, koga sam isto tako lično poznavao, promenili su prezime u FERHATI19). Tako su i MATANOVIĆIMA promenili prezime u MATANI, a ŠILJEGOVIĆIMA u PRANVERAJ20). Nema tog Srbina, Makedonca i Crnogorca u Albaniji kome nisu promenili i albanizirali prezime. Štoviše i meni, koji sam u Albaniji bio stranac, politički emigrant.\nU Albaniji menjaju prezimena i mrtvima. Koliko za primer spominjem Jovana ČETIRI, kome su promenili prezime u KATRO.21)\nJovanu KASTRIOTI promeni su i ime: u početku u JAN, a kasnije, videći da i to nije albansko, promenili su u GJON. Njegovom sinu – ÐURÐU, promenili su ime u GJERGJ, pa pretendiraju za njega da je bio i katolik, a ne pravoslavac, ma da dobro znaju da je njegov brat Repoš poslednje dane svog života proveo kao kaluđer srpskog manastira, u Hilandaru. Majki slavnog Skenderbega, Vojislavi, promenili su ime u VOJSË. Sve ovo da bi ih nekako albanizirali i prisvojili.\nI dok se to u Albaniji činilo preko vlasti, prinudno, pritiskom i šantažom, pretnjom i zatvorom, pa i dranjem na živo, u Srbiji (Kosovo i Metohija), Makedoniji i Crnoj Gori, na oči vlasti jugoslovenskih činili su to i čine dan-danas albanski ekstremni nacionalisti, šovinisti i rasisti, koji su stigli da priprete i smrcu Srbima, Makedoncima i Crnogorcima muslimanske vere, ako ne budu pristali da promene njihovo nealbansko prezime u albansko i ako ne budu izjavili da su po nacionalnosti Albanci. Ja sam o ovome već objavio i jedan dokumenat, njihovo preteće pismo, koje su uputili upravo meni.22)\nTako prezimena Albanaca srpskih pokrajina Kosovo i Metohija, crnogorskih: Ulcinj, Tuzi, Plav i Gusinje, kao i zapadnih pokrajina Makedonije, nedvosmisleno nam svedoče ili poreklo iz Albanije njihovih nosioca, ili da su nacionalnim poreklom Srbi, Crnogorci i Makedonci.\nSvesni ovoga, neki su albanski intelektualci, praveći se razumnim, kao npr. novinar Mehmet Latifi, priznali da su neki od njih stvarno sišli tu, na Kosovo, Metohiju, Zapadnu Makedoniju i Crnu Goru, sa albanskih vrleti, iz pokrajina današnje Albanije, ali za one koji su poreklom od albaniziranih Srba, Makedonaca i Crnogoraca, pa sledstveno nemaju ni prezimena koja sinjaliziraju njihovo poreklo iz Albanije, niti pripadaju kojem albanskom plemenu, izjavljuju da su tu starosedeoci, autohtoni, sledbenici nekadasnjih Ilira, pa i Pelazga. U ovome ih podržava i pomenuti Nöel Malcolm, koji se posvetio falsifikaciji istorije albanskog naroda. Dok akademik prof. dr Rexhep Qose, otvoreno, preko štampe, poziva svoje Albance da lažu i izmišljaju, da falsifikuju sve i svašta, bez limita, da bi dokazali svoju autohtoniju i poreklo od Ilira i Pelazga. I ovako, njihovim falsifikatima i lažima oni se nadaju da će ubediti svet, pa i same Srbe, Makedonce i Crnogorce, da su te pokrajine njihove, albanske, i da trebaju da im ih ustupe, da sa njima izgrade njihovu novu, super Ve-e-eliku Albaniju.\ndana 12. juna 1992.*)\n1) Ovo prezime nalazimo u Kadastarski registar Skadra od godine 1416, kod imena Andrea KUJTIMI.\n2) VUKČEVIĆ, Gojko: O PORIJEKLU ILIRA,- Podgorica 1992, str. 148.\n3) Posle objavljivanja ove studije na albanski, srpski, makedonski i engleski jezik, izuzev nekih albanskih nacionalista, svi su se složili sa etimologijom Akademika Burovića i makedonskim nacionalnim poreklom P.Budia. Za ovo vidite na internetu.- REDAKTOR.\n4) O polivalenciji personaliteta vidite moju studiju Polivalenca e personaliteteve (= Polivalencija personaliteta), zbirka eseja MBI DASHURINË (= O LJUBAVI),- Ženeva 2001, str. 79.\n5) AKADEMIA E SHKENCAVE E RPSSH: FJALORI ENCIKLOPEDIK SHQIPTAR,- Tirana 1985, str. 742, kol. II. Albanski akademici kažu da je „istaknuti albanski patriota“ Said Najderi rođen u Debar (Zapadna Makedonija), gde se makedonsko stanovništvo meša sa albanskim. Opširnije o njemu i njegovom prezimenu NAJDENI vidite moje delo PATRONIMIA SHQIPTARE (= ALBANSKA PATRONIMIJA),- rukopis, zatvor u Burelju (Albanija) 1986.\n6) RISTOVSKI, Blaže: ISTORIJA NA MAKEDONSKATA NACIJA,- Skopje 1999, str. 21. Poznati su ovim prezimenom – NAJDENOVSKI – i sportisti: košarkaš nacionalne ekipe bugarske 1990, kao i makedonski nogometaš iz iste 1990. godine.\nIljaz krasniqi каже:\n11. јула 2019. у 11:32\nNiko nije rekao da je Albanija samo Albanska ali postoje različitosti ,da ne idemo duboko u historiju dovoljno je da idemo do proslog stoljeca kada.je vladao ona budala od Envera Hodze gdje se striktno kaze u Albaniji zive Albanci ,od 100% stanovnika vjerski koji se izjasnjavaju 70% muslimanskog ,20 %pravoslavnog (ortodoksi), i 10% katolika ali su svi Albanci ,mozete ici i licno da ih pitate vidicete sta ce vam odgovoriti nije u Albaniji nikad zivio niti Grk ,Srbin ,Crnogorac,Bosnjak ili Hrvat tamo su svi Albanci bez obzira koje su vjere i kakvo prezime nose . Veliki pozdrav od mene i iskreno postovanje !


industrijski dizajn – EKO KUCA magazin\nHome / Archive by tag "industrijski dizajn"\nInspirisan čestim putovanjima u Aziju i fascinantom kulturom azijskih naroda, u kombinaciji sa skandinavskim nasleđem Roni Buaroj je dizajnirao lampu koja podseća na zmajevu vatru. Lampa je sačinjena od šper ploča izrađenih od više slojeva tankog furnira breze ...\nVELIKE SUŠE I NESTAŠICA VODE SA KOJOM SE SVET SUOČAVA POSLEDNJIH DECENIJA, PRIMORAVAJU NAS DA OBRATIMO DODATNU PAŽNJU NA KOLIČINU PIJAĆE VODE KOJU TROŠIMO. ČESTO NISMO SVESNI DA VODU U SVOJIM DOMOVIMA KORISTIMO NERACIONALNO. VELIKA POTROŠNJA STVARA NEPOTREBNE ...


U susret obeležavanju dana velikog sveca Vasilija Ostroškog, 12. maja, "Blic" svim čitaocima danas poklanja drveni medaljon sa njegovim likom.\nPored poklon medaljona, pripremili smo i zanimaciju za mališane. Dečije mozgalice sa domišljatim i zabavnim zadacima, rebusima, bojankama, čekaju vas na dečijim stranama.\nObezbedite danas svoj primerak "Blica", obeležite dan Svetog Vasilija Ostroškog medaljonom koji vam darujemo i zabavite se sa vašim mališanima rešavajući zadatke koji vas čekaju u Mozgalicama.\nMozgalice za mališane danas na poklon u "Blicu"


Fudbal | Belle Amie - Part 14\nFudbalski klub Radnički iz Niša izdao je saopštenje povodom sudijskih odluka protiv Vojvodine. Radnički je u utakmici 29. kola Superlige Srbije izgubio na Čairu od ekipe iz Novog Sada sa 3:0, a iz k...\nRadnički protiv Vojvodine uz podršku publike\nUtakmica pretposlednjeg 29. kola Fudbalske superlige Srbije između Radničkog i Vojvodine igraće se uz prisustvo publike u sredu 6. aprila od 16 časova na stadionu Čairi. Žalba FK Radničkog na kaznu i...\nRadnički ruši tradiciju?\nNakon dvonedeljne pauze ovog vikenda se utakmicama 28. kola nastavlja fudbalska Superliga Srbije, a pred niškim Radničkim je gostovanje Spartaku iz Subotice. Nišlije u ovaj duel ulaze kao petoplasir...\nOkupi ekipu i osvoji put u Brazil\nMladi igrači uzrasta od 16 do 25 godina mogu da se prijave za globalni fudbalski turnir pet na pet koji organizuje Nejmar, igrač reprezentacije Brazila i FK Barselona. Nakon što je nominovan od stran...\nNula na Čairu\nU premijernoj utakmici 27. kola fudbalske Superlige Srbije, Radnički i Novi Pazar su na Čairu remizirali bez golova. U prvom poluvremenu viđen je loš fudbal, domaći tim nije uputio nijedan udarac u o...\nRadnički dočekuje Novi Pazar\nU premijernoj utakmici 27. kola fudbalske Superlige Srbije Radnički u petak dočekuje Novi Pazar. Nišlije su u prva četiri prolećna kola upisale tri pobede i poraz, pa se trenutno nalaze na petom mest...\nTrijumf Radničkog u Jagodini\nFudbaleri Radničkog savladali su na gostovanju Jagodinu sa 2:1 (2:0), u utakmici 26. kola Superlige Srbije. Golove za Nišlije dali su Saša Marjanović u 4. minutu i Radoš Bulatović u 11. minutu, dok j...\nRadnički ruši tradiciju\nFudbaleri Radničkog u subotu gostuju ekipi Jagodine, u utakmici 26. kola Superlige Srbije. Ako se gleda statistika Nišlije očekuje najteže gostovanje u sezoni, pošto su do sada izgubile sva četiri su...\nSaša Ilić odneo bodove sa Čaira\nFudbaleri Radničkog izgubili su od Partizana sa 1:0 (0:0), u utakmici 25. kola Superlige Srbije. Ekipa Ivana Tomića je tako u razmaku od samo četiri dana i drugi put savladala Nišlije, pošto su crno...


Krajem avgusta 2017. raskinuo saradnju sa Partizanom i trebalo je da postane novi fudbaler Levskog iz Sofije, ali se nažalost transfer izjalovio, pošto nije prošao lekarske preglede u Bugarskoj. Slao ga je Levski i kod specijaliste u Nemačku, ali je tamo utvrđeno da se još nije oporavio od teške povrede zadobijene još 4. marta 2017. u večitom derbiju sa Crvenom zvezdom.\n2017-18 - - - - -\nImamo 699 gostiju na mreži


Matične ćelije, zalog za budućnost - PharmaMedica\nPočetna Matične ćelije Matične ćelije, zalog za budućnost\nMatične ćelije, zalog za budućnost\nMatične ćelije u terapiji oštećenja oka\nNa nedavno održanom simpozijumu „Regenerativna medicina – evropske tendencije” u Beogradu kome je prisustvovao veliki broj priznatih stručnjaka iz zemlje i inostranstva, izneti su između ostalog, i rezultati primene matičnih ćelija u terapiji bolesti oka. Ovom problematikom godinama se već bavi Dr Majlinda Lako sa Univerziteta u Njukastlu. Veliki broj ljudi pati od katarakte i glaukoma, bolesti koje se manifestuju progresivnim slabljenjem vida koje može dovesti do slepila. Takođe vrlo čest uzrok gubitka vida su i povrede na radu, usled rukovanja hemikalijama. Osam pacijenata kod kojih je došlo do povrede na radu pri rukovanju hemikalijama i kod kojih je kao posledica nastalo slepilo na jednom oku uključeni su u kliničku studiju i lečeni su primenom matičnih ćelija. Matične ćelije su ekstrahovane iz zdravog oka i nakon njihovog umnožavanja, izvršena je transplantacija u povređeno oko. Postoperativno dobijena je zadovoljavajuća rekonstruisana očna površina sa stabilnim epitelom rožnjače kod svih pacijenata. Uspešnost je bila 100%. Kako bi lečenje bolesti i oštećenja oka moglo da bude široko primenjivano neophodno je uspostaviti jasne i precizne protokole na čemu se trenutno radi.\nZa manje od dvadeset godina matične ćelije su prešle trnovit put, od ignorisanja na početku, do toga da se danas proglašavaju budućnošću medicine. Još u devetnaestom veku čuveni nemački naučnik Rudolf Virchow je utvrdio da sve bolesti imaju svoj početak na nivou ćelije. Danas dva veka kasnije sa sigurnošću možemo reći da je era regenerativne medicine konačno počela.\nDo skoro koštana srž se smatrala jedinim izvorom matičnih ćelija, s napretkom medicinskih nauka kroz razne studije saznalo se da su one dostupne i iz krvi pupčane vrpce. Pri tom se one nakon porođaja sakupljaju na jedan bezbolan, brz i lak način. Matične ćelije koštane srži stare kao i sam organizam, gubeći svoju vitalnost i upotrebljivost. Za razliku od njih, matične ćelije iz pupčane vrpce su mlade, svežije i relativno neizložene bolestima. Krv iz pupčanika takođe sadrži i širi spektar matičnih ćelija nego koštana srž.\nU svetu odavno postoji mogućnost da ljudi čuvaju matične ćelije u javnim ili privatnim bankama i koriste ih u slučaju bolesti. U privatnim bankama matične ćelije je do sada sačuvalo oko milion ljudi širom sveta, ali uzimajući u obzir ukupan broj ljudi, broj sačuvanih matičnih ćelija je mali. U Srbiji se čuvanjem matičnih ćelija bavi nekoliko stranih kompanija među kojima je i najveća evropska banka matičnih ćelija „Cryo save”, čiji je ovlašćeni zastupnik firma „Lajf R.F.” Do sada je oko 2000 građana Srbije sačuvalo matične ćelije u ovoj banci. Javne banke u Srbiji još uvek nisu osnovane ali postoji jasno opredeljenje da do njihovog osnivanja uskoro dođe.\nKoja je razlika između javne i privatne banke?\nU pogledu same procedure sakupljanja i čuvanja matičnih ćelija nakon porođaja žene, ne postoji razlika. Razlika postoji u tome na koji način se postupa sa matičnim ćelijama nakon toga. U slučaju javnih banaka matične ćelije pupčane vrpce mogu se koristiti u istraživačke svrhe (što je slučaj kod profitnih javnih banaka) ili se daju pacijentima kojima su potrebne (u slučaju neprofitnih javnih banaka). Što znači da kad donirate matične ćelije neprofitnoj javnoj banci, te ćelije se daju prvom pacijentu kome su potrebne i odgovarajuće. One nisu rezervisane za vašu porodicu.\nPrivatne banke matičnih ćelija, obezbeđuju roditeljima mogućnost čuvanja matičnih ćelija deteta. One su rezervisane samo vašu porodicu. Ukoliko se javi potreba za njima, one se dostavljaju na vaš zahtev, u najkraćem mogućem roku.\nFinansiranje banaka je takođe različito. Čuvanje u privatnim bankama se plaća, dok se javne banke, ukoliko su neprofitne finansiraju od strane države, humanitarnih donacija itd, a profitne, prodajom matičnih ćelija naučnicima, istraživačkim institucijama…\nDa li je moguće sačuvati matične ćelije u privatnoj banci ali ih i donirati javnoj?\nKoličina matičnih ćelija koja se uzima iz krvi pupčane vrpce nije velika. Danas se intenzivno radi na tome da se ta količina poveća u vantelesnim uslovima. Što bi omogućilo da jedna količina krvi bude data na čuvanje privatnoj banci, a druga, ukoliko to poželite, bude donirana javnoj banci. Na ovaj način bi se izbegao bilo kakav konflikt interesa javne i privatne banke, a stvorili uslovi da odgovarajuće matične ćelije budu dostupne najvećem broju pacijenata.\nPupčana vrpca privlači pažnju sve većeg broja naučnika u pronalaženju novih...\nPharmaMedica - 14 marta, 2016 0


Izvor: Vostok.rs, 26.Feb.2021, 09:15\n-Poslije jučerašenje sjednice Savjeta ministara BiH nema ništa nepoznato po pitanju integracije Bosne i Hercegovine u NATO alijansu. Juče je Savjet ministara donio dvije veoma važne odluke. Jedna je o formiranju komisije koja treeba da pravi saradnju sa NATO alijansom u procesu pridruživanja i druga je da Program reformi koji je imao svoje zadatke za 2020. godinu je prihvaćen od strane Savjeta ministara – isatakao je Vukota Govedarica, član Predsjedništva SDS reagujući na jučerašnje odluke Savjeta ministara BiH.\n„Dosta će stvari biti jasnije kad se odluka objavi. Siguran sam da će Dodik da je krije kao što je krio i Program reformi. Bojim se da će NATO u jednom momentu kazati da su se stekli uslovi da se BiH pridruži alijansi a to će, po Dodikovom nalogu, biti odmah iza opštih izbora 2022. godine“, pojasnio je Govedarica. Član Predsjedništva SDS kazao je da je juče srpski narod ponovo prevaren po poznatoj Dodikovoj matrici „jedno ću da pričam narodu, a drugo ću da radim u realnosti“. „Dodik se ponašao kao neobuzdani sveštenik koji je u vrijeme časnog posta jeo meso i pio rakiju a kada ga je narod uhvatio da to radi, on im je rekao „nemojte da gledate šta ja radim, nego slušajte isključivo šta vam govorim“. Dodik se ponaša na takav način“. objasnio je Govedarica. On je rekao da je politička ideja u Srpskoj da BiH bude članica NATO saveza potekla iz vremena stvaranja političke organizacije Milorada Dodika od strane političkog Zapada, sa namjerom da dobiju strukture koje će adekvatno provoditi njihovu politiku u tom pogledu. „Da je to tako pokazuju mnogobrojni dokumenti SNSD-a iz vremena kad je Dodik predstavljan kao „svjež dašak vjetra na Balkanu“, zaključio je Govedarica. RTVBN\nBosić: NATO savez saučesnik u Dodikovoj obmani Srba\nIzvor: Vostok.rs, 27.Feb.2021, 09:13\nPoslednje odluke Savjeta ministara BiH vezane za saradnju sa NATO savezom su nastavak dogovorene obmane srpskeg naroda. NATO je prihvatio da se ‚Akcioni plan‘ koji je dio procesa pristupanja BiH NATO savezu na Dodikovu molbu preimenuje u ‚Program reformi‘ kako bi obmanuli građane Srpske koji...\nNapomena: Ova vest je automatizovano (softverski) preuzeta sa sajta Vostok.rs. Nije preneta ručno, niti proverena od strane uredništva portala "Vesti.rs", već je preneta automatski, računajući na savesnost i dobru nameru sajta Vostok.rs. Ukoliko vest (članak) sadrži netačne navode, vređa nekog, ili krši nečija autorska prava - molimo Vas da nas o tome ODMAH obavestite obavestite kako bismo uklonili sporni sadržaj.\nPovučene kineske maske jer ne…\nOko 250 miliona medicinskih maski koje je Italija...\nNa prodaju autobuske stanice u…\nAutobuska stanica u Kragujevcu najvažnija je imovina...\n06:23: Grejanje sada zavisi samo od PROGNOZE I MATEMATIKE: Grejna sezona...\n06:21: AKTUELNO: Epidemijska situacija bolja, bolnice i dalje preoptere...\n06:14: Amerika - Rusija 0:1?\n06:08: Kako "popraviti" zakon koji nije rešio ključne probleme žena n...\n06:06: Uključuje se i STO: Poruka proizvođačima vakcina - odreknite s...\n06:05: April i dalje bez proleća – i narednih dana kišovito, a tempe...\n06:01: Ove kamere je korisno da ima svako, a danas su posebno snižene!\n05:59: Ima li kraja ovakvom vremenu?\n05:53: Napravite malo mesta u muzeju velikana košarke (VIDEO)\n05:14: Poslanici o setu zakona iz oblasti rudarstva i energetike\n05:11: Bez struje šest banjalučkih naselja\n05:08: Sao Paulo dobio tri utakmice za četiri dana (VIDEO)\n05:01: Poklonio si mi ćutanje / Da te opet sretnem – Danica Rajković\n04:13: Ministar Selaković putuje u zvaničnu posetu Rusiji\n04:09: I bi derbi: Embid digao Filu na +22, Bruklin se vratio, Durent ap...\n03:21: Tuga u Porto Alegreu: Gremio izvisio za Kopa Libertadores (VIDEO)\n03:17: Vučić u institutu Torlak, uručuje i vakcine za Republiku Srpsk...\n02:42: Sastanak Brnabić, Popović, Visokog saveta sudstva i Državnog v...\n02:25: NAJVEĆI HIT LEKSINGTON BENDA KRIJE VELIKU TAJNU: Bio je namenjen...\n02:01: Električni Xpeng P5\n02:00: Србија – Светска лансирање ...\n02:00: DIGLA RUKE OD NJEGA! Aleks STAVILA TAČKU na odnos sa Janjušem, ...\n02:00: VIDEO: Novi trejler za F9\n02:00: MAN zatvara fabriku u Austriji\n02:00: Do 10 godina bezbrižnosti sa Toyota Relax garancijom\n01:52: Isključenja vode u Novom Sadu\n01:15: Horoskop za 15. april\n01:14: EPIDEMIJA U TURSKOJ: Ukupan broj kovid infekcija prešao preko ...\n01:14: UN ORGANIZACIJE SLOŽNE: Pokreće se akcija za povećanje proizvo...\n01:06: Kurs dinara 117,5705 za evro\n01:05: Dajte neko dobro vino... Gvardiola hoće još, možda i četiri t...\n01:00: VREME DANAS Promenljivo oblačno, malo toplije, a na planinama is...\n01:00: Eritrejski vojnici pucali na civile u Tigraju\n00:56: Direktor Prirodnjačkog muzeja povodom preporuke SZO: "Nerealno j...\n00:48: Skupština danas o zakonima iz oblasti rudarstva i eneregtike\n00:47: NEMAJU MIRA! Ivan i Minja u ratu zbog Nine Prlje: "Sada ćeš lep...\n00:47: ŠA NE PRESTAJE DA URLA, JER NE MOŽE DA UBEDI TARU DA JE VOLI; "...\n00:44: DEKA SOTIR (89) SE PRVI VAKCINISAO! Posle imunizhacije poručio: ...\n00:39: Borisov odlučio: "Mandatar Mitov, nastavak proevropske i pro-nat...\n00:38: Promenljivo oblačno, malo toplije i uglavnom suvo\n00:35: Najavljen nemački hiperautomobil Elektron Quasar\n00:32: Sve traženija Schwarzmüllerova Jumbo poluprikolica\n00:32: Merkel i Bajden pozvali Rusiju da povuče trupe sa ukrajinske gra...\n00:31: U Srbiji danas oblačno, toplije i suvo vreme\n00:30: Vlasnici Kia e-Nira u studiji J.D. Power najzadovoljniji svojim e...\n00:27: "FANTASTIČAN USPEH SRBIJE U VAKCINACIJI" Italijanski mediji odu...\n00:24: Đurić: Pozicija Srbije je VIDNO OSNAŽENA u američkim očima\n00:22: Johnson&Johnson vakcina na pauzi dok se ne završe istraživa...\n00:20: Španci su Klopova noćna mora\n00:17: ŠA POLUDEO POSLE OKRŠAJA SA tAROM! Mina mu stavila do znanja ka...\n00:16: Španska Vlada će sa 400 miliona evra podržati kupovinu elektri...\n00:15: Hajns: Obaveštajna zajednica SAD NE ZNA poreklo kovida-19\n00:14: Egipat oslobodio dva novinara posle 17 meseci zatvora\n00:14: Vremeplov: Potonuo "Titanik"\n00:14: VOZIO POD UTICAJEM NARKOTIKA I BEZ DOZVOLE: Policija isključila ...\n00:14: SRPSKI HIRURZI OPERISALI KORISTEĆI REVOLUCIONARNU TEHNOLOGIJU: P...\n00:12: NATO povlači trupe iz Avganistana od 1. maja, uklapa se sa Ameri...\n00:09: Radojičić: "Mladenovac će se razvijati kao EKOLOŠKA OAZA, ima...\n00:08: Mesi pomogao u nabavci 50.000 vakcina\n00:08: NAPAD NA AMERIČKE I KURDSKE SNAGE U IRAKU: Dron ispustio eksploz...\nDan pre: Vostok.rs\nDan posle: Vostok.rs


Dobrobit Joge - Hata Yoga Beograd\n1. OSLOBAĐA STRES. Joga umanjuje negativne fizičke uticaje stresa na naše telo. Aktivnom relaksacijom, joga pomaže u snižavanju nivoa hormona stresa kortizola. Kao prateće pojave javljaju se i sniženje krvnog pritiska, ujednačen srčani ritam, bolje varenje i jačanje imuniteta, te ublažavanje simptoma izazvanih poremećajima kao što su anksioznost, depresija, hronični umor, astma i nesanica.\n2. UBLAŽAVA BOLOVE. Istraživanja su pokazala da je vežbanje joga asana (položaja), meditacija, ili njihova kombinacija, dovelo do smanjenja intenziteta bolova kod ljudi sa oboljenjima kao što su rak, multipla skleroza, auto-imune bolesti i hipertenzija, te kod artritisa, bolova u leđima i vratu i drugih hroničnih oboljenja. Neki od vežbača naveli su da i emotivni bol može biti ublažen tokom vežbanja joge.\n3. POSPEŠUJE DISANJE, jer uči ljude da udišu sporije i dublje. Tako se unapređuje funkciju pluća, podstiče bolji telesni odgovor na relaksaciju i povećava količinu kiseonika koja je telu na raspolaganju.\n4. POVEĆAVA TELESNU FLEKSIBILNOST. Ona pomaže da se poveća fleksibilnost i pokretljivost tela, uvećavajući raspon pokreta i smanjujući neprijatna probadanja i bolove. Veliki broj ljudi na prvom času joge ne može da dodirne svoje nožne prste. Postepeno oni počinju da koriste mišiće adekvatne pokretu. Vremenom se ligamenti, tetive i mišići izdužuju, povećava se njihova elastičnost, te se tako omogućava veći broj položaja. Joga takođe pomaže da se popravi držanje tela a time se leđa, vrat, zglobovi i mišići oslobađaju bola.\n5. POVEĆAVA TELESNU SNAGU. Joga asane zatežu svaki mišić u telu i tako povećavaju snagu tela bukvalno od glave do pete. Pored toga što jačaju telo, one oslobađaju mišiće zgrčenosti i napetosti.\n6. ODRŽAVA OPTIMALNU TELESNU TEŽINU. Joga (čak i stilovi koji ne podrazumevaju intenzivno vežbanje) može da pomogne da se telesna težina drži pod kontrolom tako što snižava nivo kortizola, te sagoreva suvišne kalorije i smanjuje stres. Ona utiče i na usvajanje navika zdrave ishrane i obezbeđuje bolje vrednovanje sopstvene dobrobiti i povećano samopoštovanje.\n7. POSPEŠUJE BOLJU CIRKULACIJU, a kao rezultat praktikovanja različitih joga položaja, bolji je protok krvi zasićene kiseonikom u ćelije organizma.\n8. POBOLJŠAVA STANJE SRCA. Čak i joga vežbe niskog intenziteta blagotvorno deluju na srce tako što snižavaju broj otkucaja srca tokom odmora, povećavaju izdržljivost i utiču na bolju iskorišćenost kiseonika tokom vežbanja.\n9. POMAŽE DA SE USREDSREDIMO NA SADAŠNJOST, da postanemo svesniji i da u svom umu osvestimo svoje zdravo telo. Ona otvara put ka povećanoj koncentraciji i boljoj koordinaciji pokreta, bržem reagovanju i boljem pamćenju.\n10. UTIČE NA UNUTRAŠNJI MIR. Aspekt meditacije u jogi mnogima je pomogao da dosegnu dublje nivoe svesti, spiritualnost i nalaženje zadovoljstva u životu. Veliki broj ljudi koji su jogom počeli da se bave iz drugih razloga, naglašavaju da je upravo ovo suštinski razlog zbog kojeg je joga postala bitan deo njihovog svakodnevnog života.\nViše informacija možete pročitati u kategoriji Joga


Zaključen ugovor sa privrednim društvom Novo Lab d.o.o. za isporuku laboratorijskog potrošnog materijala - Jedinica za upravljanje projektom / Project Implementation Unit\nU okviru nabavke laboratorijskog potrošnog materijala za potrebe naučnoistraživačkih organizacija tender broj: IOP/1-2014/C/5 koja se sprovodi u međunarodnom otvorenom postupku, Potprojekat centralizovani sistem za evidentiranje i nabavku potrošnog materijala za potrebe naučnoistraživačkih organizacija, "JUP Istraživanje i razvoj" d.o.o. Beograd je sa privrednim društvom Novo Lab d.o.o. zaključio ugovor za Lot 943 - Carbolite standard.


Udala se ćerka BILA GEJTSA: PRVO su imali TAJNO venčanje koje je ZBUNILO javnost, a sada prave SVADBU za pamćenje – Srbijausrcu\nUdala se ćerka BILA GEJTSA: PRVO su imali TAJNO venčanje koje je ZBUNILO javnost, a sada prave SVADBU za pamćenje\nby admin October 17, 2021, 8:39 am 999 Views\nUspešnji jahač je zaprosio svoju dugogodišnju devojku, Dženifer, još u januaru prošle godine tokom skijaškog izleta, a ona se veridbom odmah pohvalila na Instagramu.\nPrivatna muslimanska ceremonija održana je u petak uveče u bašti porodičnog imanja u Njujorku, gde je veća ceremonija sa gostima zakazana za subotu, to jest danas, popodne, ekskluzivno saznaje “Daily Mail”.\nSamo nekoliko sati pre veće svečanosti, radnici koji su zaposleni da pripreme ceremoniju su jurili po imanju kako bi sve pripremili za mladence.\nKako saznaje “Daily Mail”, roditelji Bil i Melinda Gejts zajedno su, danas, pratiti ćerku do oltara, a Dženifer je ovom prilikom nositi haljinu koju je, Vera Vang, napravila specijalno za nju.\nNa prijemu je nastupao čuveni bend Koldplej, kao i pop-rok pevač Hari Hudson.\nTakođe je i poznat zvaničan spisak gostiju od oko 300 ljudi, koji uglavnom čine prijatelji i porodica, sa nekoliko poznatih ličnosti ili političara. Na spisku se takođe našla i ćerka milijardera Mičela Blumberga, Georgina, kao i Najelove kolege.\nŠto se hrane tiče, britanski portali prenose da je glavni kuvar Džin Džordž za ceremoniju pripremio raznovrsna jela, kao što su luksuzni specijaliteti od jastroga i razna testenina.\nBritanski paparacoi veruju da su još juče uslikali momenat kada su Bil Gejst i Dženifer sedeli na terasi i degustirali ovu hranu, a sudeći po fotografijama, otac i ćerka su bili vidno raspoloženi i smejali su se sve vreme.\nMeđutim, kako se saznaje juče su takođe Dženifer i njena izabranik viđeni kako izlaze na već spomenutu terasu, a društvo su im pravili Bil i Melinda, kojima je ovo prvo pojavljivanje u javnosti posle razvoda koji se dogodio u avgustu ove godine.\nby admin November 27, 2021, 12:13 am\nby admin November 26, 2021, 10:52 pm\nZovu ga ženski SRCOLOMAC: Piksijev sin je VELIKI ŠMEKER, obrazovan, lep i zgodan, a kažu da NEVIĐENO liči na oca\nby admin November 26, 2021, 10:10 pm\nNataša Aksentijević otvorila dušu: Silne uloge je GUBILA zbog debljine, susretala se s UVREDAMA, pa je odlučila da izgubi 50 kilograma\nby admin November 26, 2021, 9:29 pm\nJEZIVO: Ovde je Menson ZAKLJUČAVAO žene, sve i da su vrištale, niko ih ne bi čuo\nby admin November 26, 2021, 8:48 pm


2023 Mercedes-Maibach S680 stiže u Australiju po ceni od 574.000 dolara – Danasnje\nHome/Automobili/2023 Mercedes-Maibach S680 stiže u Australiju po ceni od 574.000 dolara\n0 32,128 2 minuta citanja\nMercedes-Maibach S680 limuzina iz 2023. stigla je u Australiju pre nego što isporuka u izložbeni salon počne u drugoj polovini ove godine.\nIzlog automobila bio je u Australiji uoči 12-časovne moto trke u Bathurstu prošlog vikenda, gde nemački automobilski gigant ugošćuje imućne i poletne kupce.\nPo ceni od 574.000 dolara plus troškovi na putu, Mercedes-Maibach S680 iz 2023. je danas najskuplji model u lokalnoj australijskoj liniji.\nOn je 129.000 dolara skuplji od cene svog prethodnika od 445.000 dolara – i 239.000 dolara skuplji od cene najskuplje Mercedes-Benz S-klase na kojoj je zasnovan, S580 tvin-turbo V8 hibrida, koji košta od 335.100 dolara.\nRanije je najskuplji Mercedes-Benz dostupan lokalno bio Mercedes-AMG GT Coupe Black Series visokih performansi po ceni od 796.900 dolara plus troškovi na putu, međutim taj model više nije dostupan nakon što je Australija dodelila 28 primeraka prodatih prošle godine.\nMercedes-Benz Australia tek treba da otkrije koliko je kupaca naručilo Mercedes-Maibach S680 za 2023.\nMeđutim, koristeći prethodni Mercedes-Maibach kao vodič, više od tri desetine primeraka superluksuzne limuzine prodato je u Australiji tokom nekoliko godina – po stopi od sedam ili osam primeraka godišnje.\nMercedes-Maibach S680 iz 2023. je jedini preostali V12 motor u australijskoj Mercedes-Benz liniji.\nDvostruki turbo 6,0-litarski V12 ima epsku snagu od 463kV/900Nm i šalje snagu na sva četiri točka preko 9-brzinskog automatskog menjača koji je uparen sa pogonom na sve točkove.\nUprkos težini od 2255 kg – otprilike kao Toiota HiLuk ili Ford Ranger ute – Mercedes-Maibach S680 završava sprint od 0 do 100 km/h za 4,5 sekunde.\nDuži je od najduže varijante nove generacije Mercedes-Benz S-klase.\nDizajnirana prvenstveno za kupce koji više vole da budu putnici nego vozači, zadnja sedišta se pomeraju na sličan način kao sedišta u poslovnoj klasi na dugim letovima – i imaju funkciju grejanja, hlađenja i masaže.\nMercedes-Benz Australia je odbio da navede koliko je porudžbina dobio za novu generaciju Mercedes-Maibacha koji je, kao i njegov prethodnik, sada varijanta Mercedes-Benz S-klase limuzine, ali sa jedinstvenom rešetkom, prednjim branikom, značke, točkovi i unutrašnji delovi.\nMercedes-Maibach S680 4Matic\nSnaga: 463kV @ 4000-5500rpm\nObrtni moment: 900 Nm pri 2000-4000 o/min\n0-100km/h: 4,5 sekundi (zatraženo)\nDužina: 5469 mm\nMeđuosovinsko rastojanje: 3396 mm\nŠirina: 1921 mm\nTežina: 2255 kg\nMercedes-Benz S 580L 4Matic\nSnaga: 370kV @ 5500rpm + 15kV (48V)\nObrtni moment: 700 Nm pri 2000-4500 o/min + 200 Nm (48V)\n0-100 km/h: 4,4 sekunde (zatraženo)\nDužina: 5289 mm\nMeđuosovinsko rastojanje: 3216 mm\nVisina: 1503 mm\nTežina: 2040 kg\n2022 Lekus LKS: Benzinski i dizel motori na liniji za Australiju – AŽURIRANJE


vesti | Страница 58 од 58 | ElecteElecte | Page 58\nUvod u savremenost\nVeče pod nazivom Uvod u savremenost održano je 26. septembra 2013. godine, a sam projekat je proizvod višegodišnje saradnje Moderne galerije “Likovni susret” I Udruženja “Electe” Subotica. Prema rečima v.d. direktorke Nele Tonković ovaj projekat je korak napred u koraku interdisciplinarnosti, kojim se takođe pokušavaju pomiriti profesije koje se bave[…]\nMađarski nacionalni hor\nIzuzetno smo ponosni što smo bili u prilici da 5. septembra 2013. godine ugostimo Mađarski nacionalni hor, jedan od najreprezentativnijih horova Republike Mađarske ali i Evrope. U katedrali Sv. Terezije Avilske hor se predstavio delom svog repertoara koji su činila dela Bele Bartoka, Đerđa Orbana, Mikloša Čemickog, Sergeja Rahmanjinova, Franca[…]\nStrast, muzika, ekstaza\nU Velikoj većnici Gradske kuće, 21. juna 2013. godine je održano koncertno predavanje pod nazivom “Strast, mistika i ekstaza”. Predavač, pijanista dr Milan Miladinović, govorio je o životu i radu ruskog kompozitora Aleksandra Skrjabina. TwitterFacebook0Linkedinemail\nStranica 58 od 58 « Prva«...102030...5455565758


Građani Požarevca i svi oni koji, po ceni znatno nižoj od autobuske karte, žele da putuju vozom iz Beograda, za to neće skoro imati priliku pošto je novim železničkim redom vožnje ukinuta putnička železnička linija Požarevac - Beograd.\nPožarevac 13. decembar 2017. 18:47\nInače, po novom železničkom voznom redu vožnje, iz Požarevca saobraćaja šest vozova za Smederevo i jedan za Malu Krsnu. Pruga Mala Krsna - Jajinci - Beograd je u planu za rekonstrukciju iz zajma Evropske banke za obnovu i razvoj.\nRekonstrukcija ove pruge, dužine 75,9 kilometara, trebalo bi da počne u 2017. godini. Kako je u januaru rekao tadašnji generalni direktor "Infrastruktura Železnica Srbije" Dušan Garibović, kineska firma CECC dala je najpovoljniju ponudu na tenderu EBRD-a za rekonstrukciju ove pruge. Sadašnji red vožnje ostaje na snazi do 8. decembra 2018. godine.\nProtestuje protiv pregleda\n“Smederevac” poklonili drugu\nPožarevačko udruženje primer u borbi za invalide rada\na oranice ćemo u parkirališta za aute\nUkidaju železničku povezanost unutar Srbije a to je najekološkiji i nabolji prevoz. Svakako bolji od automobila i džipova zagađivača. Neverovatna politika.\nPosle 25 god. ukinut je Beovoz Pančevo-Beograd, nekad do Pančevo do Batajnice, a rekonstruisana pruga PA-BG i ima 2 koloseka, umesto da produže prugu skoro do centra Pančeva, koja je nekad postojala i eto prve metro linije PA-Batajnica.\nRukovodstvo Železnica je u ozbiljnoj suprotnosti sa interesima putnika, same firme i države. Njihovu ugodnu svakodnevnicu smo remetili od aprila do decembra ne bi li ih privoleli da red vožnje usklade sa potrebama najširih slojeva korisnika usluga. Radeći u korist autobuskih prezovnika, oni su žele putnika ignorisali. Bravo za naše rukovodioce, naš menadžment, naše lidere na železnici.\nVi ste osoba, iskrena i dobrog karaktera. Nemate prihoda koji vam omogućuju da dosegnete mjesečne isplate Mi smo tvrtka koja otvara svoja vrata onima kojima je potrebna pomoć pružajući Vam ponude od 2.000 do 2.250.000 eura na vrlo jednostavan način. Kontaktirajte nas putem e-maila: sibirilmari@gmail.com\nDobra večer, obratiti se svim pojedincima kojima je potrebna njihova uloga da dajem zajmove novca svim ljudima koji su ga mogli vratiti s kamatnom stopom od 2% godišnje i vremenom od 1 do 15 godina, ovisno o traženom iznosu. Ja to radim u sljedećim područjima: - financijski zajam - zajam za hipoteke - investicijski zajam - zajam za auto - konsolidacija duga - kupnja kredita - osobni zajam - ako vam je potrebna Ako ste uistinu potrebni, molim vas, pišite mi imati više informacija. Obratite mi se poštom: sibirilmari@gmail.com


Edin Džeko i Damir Džumhur se uključili u humanitarnu akciju za Dalal Omerović iz Bihaća - mojusk.ba\nEdin Džeko i Damir Džumhur se uključili u humanitarnu akciju za Dalal Omerović iz Bihaća\nEdin Džeko, kapiten fudbalske A reprezentacije BiH i Damir Džumhur, najbolji bh. teniser, uključili su se u humanitarnu akciju prikupljanja pomoći za potrebe liječenja Dalal Omerović iz Bihaća.\nJednogodišnjoj Dalal je dijagnosticiran najteži oblik leukemije. Djevojčica se trenutno nalazi na Pedijatrijskoj klinici u Sarajevu, a kako bi potpuno ozdravila treba biti podvrgnuta transplantaciji koštane srži koja će biti obavljena u inostranstvu.\nTroškovi ovog operativnog zahvata izuzetno su skupi i još nije poznat tačan iznos potrebnih sredstava. Sigurno je da će se raditi o ogromnoj svoti, koju njeni roditelji nisu u mogućnosti osigurati bez pomoći dobrih ljudi.\nFacebook grupa “Second Hand FB Shop Koteebi” organizuje humanitarni bazar i aukciju – “Za Dalal” u srijedu 1. oktobra u caffeu “Aquarius Vils”.\nDžeko je donirao potpisan dres Rome, koji će se naći na aukciji, dok je Džumhur donirao majicu sa svojim potpisom koja će se moći kupiti putem aukcije.\nUčestvovati mogu svi tako da doniraju jedan odjevni predmet, ili da kupe jedan od izloženih predmeta putem bazara ili aukcije. Bazar počinje u 17:30 sati, a aukcija počinje u 19.15 sati i trajat će do 20.30.\nO ovoj humanitarnoj akciji obavješteni su i roditelji malene Dalal. S obzirom na to da je lječenje već u toku, oni neće biti prisutni. Prikupljeni novac će odmah biti uručen predstavnici porodice Omerović, Selmi Merdan.\n– Svi ste dobrododošli, a zajedničkim snagama možemo olakšati lječenje malene Dalal – poručili su organizatori.\nUšminkana Vlada Kantona Premijer za premijerom i koliko sliče jedan na drugog\nBosanski Petrovac: Lažne medicinske sestre opljačkale starice


Vozači oprez: Klizavi kolovozi, magla u kotlinama\nNa većini puteva u Republici Srpskoj i Federaciji BiH saobraćaj se odvija po vlažnim i mjestimično mokrim kolovozima, a u kotlinama i duž riječnih tokova, te u višim predjelima, magla i niska oblačnost mjestimično smanjuju vidljivost.\nZbog sanacije na magistralnom putu Modriča jedan-Vukosavlje/Jakeš/-Podnovlje-Šešlije-Johovac-Rudanka-Doboj-Karuša biće izmijenjen režim saobraćaja.\nU toku je izgradnja kružne raskrsnice na spoju magistralnih puteva Dragotinja-Prijedor-Kozarac i Kozarska Dubica-Prijedor, sa Ulicom 29. novembra u Prijedoru, zbog čega se saobraćaj odvija usporeno.\nNa dionici magistralnog puta Drinjača-Konjević Polje u toku je rekonstrukcija kolovoza, pa se saobraća jednom trakom, uz regulaciju semaforima.\nZbog izgradnje mini-hidroelektrane, na magistralnom putu Kotor Varoš-Obodnik, izmijenjen je režim saobraćaja.\nRežim saobraćaja izmijenjen je na dionici magistralnog puta Johovac-Rudanka zbog izgradnje auto-puta Koridor "Pet ce", kroz Republiku Srpsku, od petlje Johovac do petlje Rudanka.\nU toku je postavljanje kamera na auto-putu Gradiška-Banjaluka, na lokalitetu Mahovljanske petlje, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja.\nDanas od 9.00 do 15.00 časova, zbog deminiranja, povremeno u trajanju maksimalno 10 minuta, biće obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Istočno Sarajevo-Trebević-Pale, dionica Miljevićka krivina-Zlatište na lokalitetu Zlatište-Trebević.\nZbog deminiranja terena na radilištu "Klakari Donji osam, 13 i 14", u opštini Brod, na snazi su privremene obustave saobraćaja na dionici magistralnog puta Brod-Odžak od 8.00 do 15.00 časova, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja.\nZbog sanacije na magistralnom putu Kladanj-Olovo u tunelu Karaula, saobraćaj je obustavljen i preusmjeren preko starog prevoja Karaula.\nNa magistralnom putu Zenica-Nemila, zbog sanacije u tunelu "Vranduk dva" tokom dana se saobraća naizmjenično, jednom trakom, a zbog povremeno pojačanog prometa vozila formiraju se duže kolone u oba smjera. Noću saobraćaj bude obustavljan od trideset minuta poslije ponoći do 4.30 časova.\nZbog bezbjednosnih razloga, i dalje je obustavljen saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\nVozači koji planiraju putovanje van granica Republike Srpske i BiH imaju mogućnost provjere stanja saobraćaja na 11 graničnih prelaza - Gradiška, Gradina, Novi Grad, Kozarska Dubica, Kostajnica, Rača, Pavlovića most, Zupci, Brod, Šepak i Karakaj.\nstanje na putevima kolovozi


Kraj za Lajovića - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Kraj za Lajovića\nSrpski teniser poražen od Pabla Karenja Buste u osmini finala turnira u Indijan Velsu\nU predigri intrigantnijeg noćašnjeg meča osmine finala Mastersa u Indijan Velsu, između najboljeg srpskog tenisera Novaka Đokovića i njegovog nedavnog „dželata“ iz Akapulka Australijanca Nika Kirjosa, drugi naš predstavnik na turniru u kalifornijskoj pustinji Dušan Lajović završio je učešće.\n0Piše: O. N. 16. marta 2017. 00.05\nNjega je u borbi za četvrtfinale zaustavio Španac Pablo Karenja Busta – 0:2 (4:6, 6:7).\nNije dvadesetšestogodišnji Beograđanin podbacio u odnosu na partije koje su mu donele dve velike pobede nad Felisijanom Lopezom (Španija) i Vasekom Pospišilom (Kanada), čovekom kobnim za vodećeg na ATP listi Britanca Endija Mareja, odnosno dva trijumfa iz kvalifikacija.\nNaprotiv, skupo je „prodao kožu“ boljem od sebe, posle sat i beskompromisne borbe i žestokog otpora 23. reketu sveta. U prvom setu bio je egal do 2:2, a zatim dopustio rivalu da se odlepi na 2:4 , što je bila ključna Bustina prednost, jer još dva osvojena gema nisu bila dovoljna Duciju da ovaj deo meča odvede u „doigravanje“. U nastavku je bio još rešeniji da ode korak dalje od svog najvećeg uspeha na turnirima iz serije 1.000. Forsirajući bekhend udarce, Lajović nije dozvoljavao momku s druge strane mreže da mu pobegne (2:2, 4:4), a i u taj-brejku se dugo i dobro držao, ali mu dva vođstva nisu bila dovoljna da izbori treći set. Karenjo je sedmim asom stigao do meč lopte, a naš teniser lopticom poslatom u aut stavio tačku na svoja sjajna izdanja proteklih nedelju dana na turniru, poznatom i tzv. peti gren slem.\nNa kraju su obojica profitirala. Pablo je nastavio borbu za trofej, sa pobednikom duela Pablo Kuevas (Urugvaj) – David Gofan (Belgija) i poveo protiv Srbina s 3:2 u međusobnim duelima, a Dušan osigurao povratak među 100 najboljih tenisera sveta, u ažuriranju ATP liste sledećeg ponedeljka.\nPosle njega na teren je izašao Đoković, koji je, kolo pre, demonstrirao vrlo dobar tenis protiv svog starog znanca Argentinca Huana Martina del Potra. Za jubilarnu 300. pobedu na Mastersima, što mu je donelo treće mesto na večitoj listi u toj kategoriji, iza Švajcarca Rodžera Federera (322) i Španca Rafaela Nadala (319). Odnosno ukupno 762. trijumf u karijeri, što ga je izjednačilo sa Amerikancem Pitom Samprasom na 10. poziciji u pomenutoj konkurenciji.


Tema: DINKIC U ZOLOSKOM VRTU\n12.07.2010., 16:55 #1\nDinkić poklonio traktor ZOO vrtu\nBeograd -- Ministar ekonomije Mlađan Dinkić uručio je traktor sa prikolicom Beogradskom žološkom vrtu, povodom proslave 74. godine od osnivanja Vrta.\nDinkić je, u u ime Ministarstva ekonomije, uručio direktoru Zoološkog vrta Vuku Bojoviću traktor domaće proizvodnje "IMT 539" i prikolicu nosivosti 3,5 tone.\nNamera Ministarstva ekonomije je da pruži doprinos boljoj turističkoj ponudi prestonice.\n"Fascinira me kako direktor Zoološkog vrta Vuk Bojović već više od dve decenije uspeva da održi ovako zahtevnu i heterogenu koaliciju stanovnika ovog vrta. Tu moraju da se izvuku neka iskustva i za čovečanstvo, odnosno i za prilike u politici", rekao je prilikom dodele poklona ministar Dinkić.\nDirektor Zoološkog vrta Vuk Bojović zahvalio se Ministarstvu ekonomije na poklonu i podsetio na probleme sa kojima se suočavao kao direktor Zoo vrta.\nNa proslavi rođendana Zoološkog vrta predstavljena je i monografija "Beogradski zoološki vrt", u kojoj je Vuk Bojović opisao istorijat Vrta.\nPored ministra Dinkića, svečanosti su prisustvovale brojne javne ličnosti iz kulturnog i javnog života Beograda.\nZoološki vrt u Beogradu osnovan je na Petrovdan, 12. jula 1936. godine, kada je na Kalemegdanu nastanjeno 1.200 životinja i bio je među najvećim u Evropi.\nTadašnji gradonačelnik Beograda Vlada Ilić odluku o osnivanju zoološkog vrta doneo je godinu dana ranije, a za lokaciju je izabrao prostor Beogradske tvrđave.\nDanas je Zoološki vrt prepoznatljivo turističko obeležje grada koje obiđe mnogo posetilaca u toku godine. Ovo životinjsko carstvo prostire se na površini od šest hektara i poseduje oko 2.000 različitih životinja.\n12.07.2010., 16:55 #2\nRe: DINKIC U ZOLOSKOM VRTU\nTrebao je tu i da ostane.\n12.07.2010., 16:57 #3\nСмештен је у ћелији са мајмунима.\n12.07.2010., 16:57 #4\nVeliki povrac na ovaj mont everest od licemerja i promovisanje coveka koji je sve drugo sem, human, uspesan, covekoljubiv i posten. Mislim na bojovica\n12.07.2010., 16:58 #5\nTrenutno nema mesta, svi kapaciteti su zauzeti.\n12.07.2010., 16:59 #6\nJos ako je ''kakav otac, takav sin''... ili si upravo o tome i govorio.\n12.07.2010., 17:03 #7\n12.07.2010., 17:04 #8\nBacite ga lavovima!!!\nDa bar bude neke koristi od njega!\n12.07.2010., 17:04 #9\nBolje bi majmun vodio ekonomiju nego sto bi se Dinkic snasao u tom kaFezu\n12.07.2010., 17:11 #10\nЗначи да дамо мајмунима шансу да воде српску економију.\n12.07.2010., 17:15 #11\nSto su ga pustili da izadje???\n12.07.2010., 17:19 #12\nOni vec vode nasu ekonomiju... ...nema sta da im damo...\n12.07.2010., 17:20 #13\nObecao svakom po 1000 banana\n12.07.2010., 17:21 #14\n12.07.2010., 17:22 #15\nI to ovima koji su ga glasali i koji ce opet!!!\n12.07.2010., 17:22 #16\n12.07.2010., 17:24 #17\nKad vec srbi nisu sposobni ...\n12.07.2010., 17:25 #18\nNista pickice! Sho pitas?\n12.07.2010., 17:27 #19\nSto vredjas? A stoko?\n12.07.2010., 17:30 #20\nZnaci zato majmuni glasaju za njega.\n12.07.2010., 17:35 #21\nKo vredja BRE\n12.07.2010., 17:36 #22\n12.07.2010., 17:37 #23\nИнтересује ме само једно....\nКад је улазио унутра, да ли је купио повратну карту....?\n12.07.2010., 17:38 #24\n2000-та,2001, 2002,......... 2009-та,2010-та и ништа боље, све горе!\n12.07.2010., 17:59 #25\nAla si smesan. Aj sad se upucaj za kaznu. Da nesto stvarno bude smesno.


JEDNOG DANA SA PUŠKOM U RUCI\nBroj pregleda : 6832134\n20.12.2013. / ree-Akademediasrbija\nPoslednjeg dana 2001. godine, tadašnji guverner Narodne banke Jugoslavije Mlađan Dinkić, obznanio je odluku koja je do tada bila čuvana kao najstrožija državna tajna, da od sledećeg dana, tačnije 1. januara 2002. godine, četiri najjače banke u državi idu u stečaj!\nMilion građana je dovedeno u stanje šoka. Zaplenjeni su im štedni ulozi, nekoliko hiljada preduzeća ostalo je bez depozita, i lančana nesreća nadvila se nad Srbijom!\nNapomena : Naslov - Akademediasrbija


Stolarske stege od 800 mm i od 1200 mm\nNoga za sto -710mm f60 hrom-okov za namestaj\nSticne za sedišta\nVrlo korektan kupac, čovek koji zna šta hoće. Moja iskrena preporuka za saradnju sa ovim članom.\nAmortizer sa usporivacem -beli Gtv-okov za namestaj\nBrza i laka saradnja, preporuka za ovog clana\nKef C20 Rezervisani\nVOLKSWAGEN POLO kožica menjača (02-09) KONAC PO IZBORU\nSamsung 2233SN - Prodato -


Faktor | Izetbegović u Goraždu: Nećemo pomoć Srbije, hoćemo da nam vrate branioce i isporuče zločince\n17.09.2021. / 17:51\nU Centru za kulturu u Goraždu održana je javna tribina povodom Dana oslobođenja, Dana Bosansko-podrinjskog kantona i Grada Goražda, kojoj je prisustvovao i predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović.\nIzetbegović je, upućujući čestitke povodom ovog važnog dana, istakao da je Goražde jedna od tačaka otpora i borbe koja je podnijela najveći teret i žrtvu u odbrambenom ratu, te je podsjetio na 44 mjeseca opsade tokom koje je ubijeno više hiljada osoba, među kojima i 148 djece.\n- Čast odajem svakom borcu za odbranu Goražda, svakom ljekaru i medicinskoj sestri koji su se borili za živote ljudi u nemogućim uvjetima, svakoj osobi koja je kroz neprijateljske zasjede svakodnevno išla na Grebak da donese hranu za sebe i branioce grada. Neka je rahmet na duše šehida i boraca palih u odbrani Goražda i cijele BiH – poručio je Izetbegović.\nGovoreći o najavljenoj projekciji filma o rahmetli Zaimu Imamoviću, Izetbegović je kazao da je Imamović čovjek koji je simbolizirao i u sebi nosio sve ono najvrednije što krasi bosanskog čovjeka, a to su hrabrost, upornost, dobrotu, inat i sve ono što je omogućilo odbranu Goražda.\n- Imao sam čast da Zaima sretnem u nekoliko navrata. Bio je rođeni vođa i komandant, čovjek lijepog osmijeha, lijepog ponašanja, pozitivne i smirujuće energije – izjavio je Izetbegović.\nOcijenio je da svi koji vole BiH trebaju više pomagati jedni drugima, više se poštovati i međusobno uvažavati, a manje prepirati i dijeliti.\n- Kada god upadnemo u zamku međusobnog unutarbošnjačkog i unutarbosanskog konflikta, ili u zamku zamora i depresije koju političke krize i zastoji donose, trebamo zamisliti Zaima Imamovića, šehide Podrinja, ženu koja kroz snijeg nosi vreću brašna sa Grebka, ranjenika u podrumu ratne goraždanske bolnice koja nema struje i lijekova, kako stoje pored nas i začuđeno sa prijekorom nas gledaju. Trebamo se sjetiti vremena koja smo junački izdržali, uporediti tadašnje probleme, stanje i žrtve koje smo podnijeli sa stanjem u kojem danas živimo i problemima koje danas rješavamo – kazao je Izetbegović.\nPredsjednik SDA je poručio da oni koji vole BiH nemaju pravo na slabost, obeshrabrenost, a naročito na sukobe. Dodao je da će Sarajevo uvijek biti uz Goražde, te je poručio da će problem sa izgradnjom tunela Hranjen biti riješen i da Goražde nikada neće ostati bez finansijske i svake druge potpore.\n- Dakle, Sarajevo, a ne Beograd. Ne trebaju nama Vučićeve vakcine. Neka ih zadrži za sebe. Neka nam vrati Edina Vranja. Neka nam vrati Huseina Mujanovića i Osmana Osmanovića koji su sada u beogradskim kazamatima i neka da naredbu da se prestane sa hapšenjima branioca zemlje na koju je Srbija izvršila brutalnu agresiju. Neka zaustavi potjernice po kojima su bili uhapšeni Ejup Ganić, Naser Orić, pokojni general Jovo Divjak. Neka isporuči BiH generala Đukića, odgovornog za smrt tuzlanske mladosti na Kapiji, neka isporuči još desetine optuženih i presuđenih ratnih zločinaca koji su pobjegli iz BiH i našli utočište u Srbiji – poručio je Izetbegović.\nIzetbegović je ocijenio da bi zaštita onih koji su branili BiH bila lakša da u Tužilaštvu BiH ne postoji peta kolona koja radi protiv branioca BiH i patriota.\n- Peta kolona koja deceniju drži u ladicama "A" listu Haškog tribunala, dokumentovane stravične zločine nad Bošnjacima, uključujući i zločine u Goraždu, ali čini sve da optuži najpoznatije branioce BiH, heroje, generale. Nakon ovoga će me ponovo okriviti da se miješam u rad pravosuđa. Miješam i nastavit ću sve dok ne dobijemo objektivno i profesionalno pravosuđe. Nećemo pravosuđe koje nije u ovih 26 godina nikoga osudilo za krvavu opsadu Goražda, ali jeste optužilo 20 branioca i izreklo im 89 godina zatvorske kazne – kazao je Izetbegović.\nIstaknuo je Izetbegović da se retrogradne sile odupiru uspostavljanju moderne države, ali da ipak posustaju. Podsjetio je na ulogu SDA u odbrani BiH i izgradnji njenih institucija, te reafirmaciji identiteta, kulture, vjere, imena, jezika i ravnopravnosti Bošnjaka.\n- Intenzivira se borba nerava, politička i diplomatska, između političara iz RS-a i međunarodne zajednice. Ovaj historijski momenat i zaplet se mogao odgađati, ali se nije mogao izbjeći. I bolje se suočiti sa separatističkim snagama prije nego li kasnije. I bolje je to učiniti na temi ratnog zločina i negiranja genocida nego na nekoj drugoj temi. Separatističke i šovinističke snage ne smiju i ne mogu pobijediti – poručio je Izetbegović.\nTribini su, između ostalih, prisustvovali premijer FBiH Fadil Novalić, direktorica KCUS-a prof.dr. Sebija Izetbegović i premijerka Bosansko-podrinjskog kantona Aida Obuća, saopćeno je iz Stranke demokratske akcije.


AMBASADA SAD Matvijenko ne govori istinu, građani BiH znaju da smo im prijatelji - Opcija\nIz Ambasade SAD u BiH saopštili su da su Sjedinjene Američke Države bile i uvijek će ostati istinski prijatelj i saveznik BiH, nakon obraćanja predsjednika Savjeta Federalne skupštine Ruske Federacije Valentine Matvijenko u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nIz Kancelarije za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH naveli su da je predsjednik Savjeta Federacije Federalne skupštine Rusije Valentina Matvijenko bila gost institucija Bosne i Hercegovne i da sva specifična pitanja u pogledu njenog obraćanja u Parlamentarnoj skupštini BiH treba uputiti njenim domaćinima.\n– Lažne i neutemeljene optužbe koje je iznijela predsjedavajuća Matvijenko ne zavređuju poseban komentar. Opredijeljenost Sjedinjenih Američkih Država Bosni i Hercegovini kao suverenoj, multietničkoj državi i njenoj evroatlantskoj budućnosti dobro je poznata i ne zahtijeva dodatna objašnjenja. Bosna i Hercegovina i njeni građani znaju da su Sjedinjene Američke Države bile i uvijek će ostati njihov istinski prijatelj i saveznik – kazali su za Klix.ba u Kancelariji za odnose s javnošću Ambasade SAD u BiH.\nPredsjednik Savjeta Federacije Federalne skupštine Rusije Valentina Matvijenko u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH održala je pravi protivzapadni govor koji se pretvorio u politički skandal uz brojne negativne reakcije političara iz BiH, prenosi Klix.\nOna je pozvala na reformisanje državnih pravosudnih institucija BiH te na očuvanje široke autonomije entiteta. Jasno je poručila kako Rusija traži da se što prije zatvori Kancelarija visokog predstavnika za BiH (OHR).\nIncko: Ograničeni suverenitet ne mora da bude loš\n“Samo bih rekao da je Njemačka 45 godina imala ograničen suverenitet do 1990. godine, pa je bila osnivač EU. Ona je bila u Savjetu bezbjednosti UN. U mojoj državi, Austriji, takođe su deset godina bile savezničke snage. Kad sam bio mali, viđao sam engleske vojnike. Oni su nam pomogli. Mislim da to nije poniženje, odnosno da je međunarodno prisustvo dosta puta korisno i potrebno. Podsjetimo se na ninberške procese u Njemačkoj. Njemačka 1945. i 1946. godine ne bi imala snage da to učini sama. Dakle, prisustvo savezničkih snaga bilo je pozitivno. Na kraju krajeva, na Kipru već 50 godina imamo snage UN. To nije nikakvo poniženje, naprosto, mnogo je mirovnih misija u svijetu”, obrazložio je Inzko u razgovoru za Vijesti.ba.


Vesti online / Scena / Rijaliti / Udarila starleta na starletu: Ko ima seks za pare?\nUčesnica šeste sezone rijalitija "Parovi" Nina Prlja konstantno je na udaru ostalih učesnika zbog svoje burne prošlosti, a sada je ona iskoristila priliku te je izvređala svoju nekadašnju drugaricu Tijanu Ajfon.\nTijana Ajfon u klinču sa Ninom Praljom\nOptužila je da spava sa muškarcima za 250, pa izjavila da je Ajfonka svojevremeno pokušala da joj otme dečka.\nKako bismo čuli drugu stranu priče, kontaktirali smo Tijanu, koja je odbrusila bivšoj drugarici.\n- Svi znaju koliko sam ja humana devojka, i da pravim zvezde po rijalitijima. Do sada mi je najveći uspeh Vuk Mobs, ili ti Mob, ali vratimo se na Prljavu, ups.. Prlju Ninu. Ona jadna ne zna šta će od toga koliko je željna marketninga. Neka joj neko objasni da se zvezda ne postaje tako što se gura kokain u pi*ku. Druga važna stvar, njenog dečka nikada nisam jurila, niti je on jurio mene. Mi smo se uvek viđali kada je ona bila prisutna, i zaista mi je muka da komentarišem moj i njegov odnos. Meni je drago da je postojao neki dečko koji je nju žargonski rečeno “skinuo sa šipke” - bila je brutalna Tijana, a onda nastavila sa prozivkom.\n- Njen dečko je spasio prositucije, sklonio sa ulice, zaštitio od lošeg puta kojim je krenula. Nini su sve devojke prostitutke jer joj je tako lakše. Ipak, želim joj srećnu Novu godinu, i sve praznike. Takođe i da joj cena posle rijalitija ne bude 100 - 150 evra, nego da se izdigne malo od te cifre - rekla je Tijana za Alo!\nDa netrepeljivost između Tijane i Nine odavno postoji, imali smo priliku da vidimo nedavno kada je Ajfonka posetila vilu “Parova”. One su se i tada sukobile, a Tijana joj je tada objasnila zbog čega se razocarala u nju.\n- Poznajemo se, a kad su joj pomenuli moje ime, ona je prokomentarisala da se ne druži sa osobama kao što sam ja - počela je Tijana i obratila se Nini:\n- Zaboravila si gde smo se upoznale. Nemoj ovde da morališeš, već baci karte na sto. Ja tebe ne prepoznajem ovde, spusti malo loptu, svi znaju ko je Nina napolju, a ovde se predstavljaš potpuno drugačije. Svi znaju gradske priče - rekla je tada Nini.\nPrlja joj je i tada odgovorila uvredama.\n- Ova devojka nije normalna! Drago mi je što sada skupljaš moje ostatke, koja beše ono tvoja cena - 250 evra?! Ja se zaista ne sećam gde sam se upoznala s Tijanom- rekla je Nina.\nŠOUBIZNIS VIDEO: Procureo snimak na kome manekenka ugovara seks sa tajkunom\nRIJALITI Tijana Ajfon: Može da me ima celu noć svako ko masno plati


Foto: Facebook | Kalašnjikov prošao testiranje u ekstremnim uslovima\nN.N. 20.10.2020 19:30\nAutomatska puška "Kalašnjikov" je testirana u ekstremnim vremenskim uslovima, pokazuje snimak koji je nedavno objavljen na jutjubu.\nAutor bloga o oružju uspio je da puca iz AK-74M u teškim klimatskim uslovima. Tropska kiša, jak mraz i velika prašina simulirani su pomoću posebne opreme kompanije "CNIItočmaš", koja je dio državne korporacije "Rosteh". Stručnjaci instituta na ovaj način provjeravaju kvalitet oružja.\nAutomatska puška je smještena u posebnu prostoriju u kojoj se simuliraju uslovi tropske kišne oluje. Zatim se u uslovima povećane vlažnosti nekoliko puta puca iz oružja. Nakon ispitivanja u vodi, oružje je stavljeno u hladnu komoru, u kojoj je temperatura pala na minus 50 stepeni Celzijusa, a onda je iz oružja ispaljeno nekoliko hitaca.\nU završnom dijelu testa, uz pomoć posebne opreme, AK-74M je okružena prašinom i stavljena u vlažnu sredinu i prašinu. Zatim je ispaljeno niz pojedinačnih i rafalnih hitaca, potvrđujući time operativnost puške "Kalašnjikov".\nPuška AK-74M je teška 3,63 kilograma bez municije, efikasni domet je 1.000 metara, početna brzina metka 900 metara u sekundi, a kapacitet šaržera je 30 metaka.\nKalašnjikov AK47 AK74 AK74M Automatska puška Puška Oružje Automatsko oružje\nPredstavljen "Šah-mat", prvi ruski savremeni jednomotorni višenamjenski borbeni avion\nRusija testirala S-500 najnoviji PVO sistem\nSAD donirale 21 višenamjensko vozilo Oružanim snagama BiH\nRuska mornarica uspješno testirala projektil "Cirkon"\nPravi pištolj koji izgleda kao Lego igračka, hitno zatražen prekid proizvodnje\nGrčka vojska kupila srpske rakete\nPoljska kupuje 250 tenkova "abrams" posljednje generacije\nPrevrnuli tenk težak 40 tona


http://olimpturs.com/language/es-ES/log.php Vila Pagidas | OlimpTurs\nHome Letovanje 2017 Grčka Hanioti Vila Pagidas\nHOTEL APP „PAGIDAS“ (ex Ahileas) se nalazi u centru letovališta Hanioti, na oko 50 metara od glavnog trga i na oko 200 metara od plaže. Ovaj hotel apartmanskog tipa je u potpunosti renoviran u maju 2014. godine i predstavlja jednu od najlepših i najbolje opremljenih vila u Haniotiju.\nSam objekat poseduje na svakom spratu prostor za odlaganje stvari pri dolasku/odlasku sa dva kauča i televizorom gde naši putnici mogu provesti slobodno vreme na dan dolaska/odlaska. Objekat se nalazi na šetalištu i u letnjoj sezoni ulica je zatvorena za vozila. Pored objekta je veliki broj butika, prodavnica suvenira, kafića i restorana. U neposrednoj blizini je i supermarket, kao i pekara. Sa zadnje strane hotela je i javni parking gde gosti mogu parkirati svoja vozila.\n-15% POPUSTA za smene 22.05, 01.06. i 11.06. – Uplata 40% prilikom rezervacije,ostatak do 01.05.2017\nHOTEL APP „PAGIDAS“ -HANIOTI LETO 2017\n109 129 159 169\n189 179 165 115 139*\n*Avans 30 % prilikom rezervacije, ostatak 15 dana pre polaska.


Dvoje teško povređenih, 15 zadržano zbog alkohola - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Dvoje teško povređenih, 15 zadržano zbog alkohola\nU toku prethodne nedelje, na području Policijske uprave u Somboru evidentirano je deset saobraćajnih nezgoda u kojima su dve osobe zadobile teške i dve osobe lake telesne povrede. Zbog vožnje pod dejstvom alkohola zadržano je 15 vozača.\nNa teritoriji grada Sombora evidentirano je osam saobraćajnih nezgoda u kojima je jedna osoba zadobila teške i dve osobe lake telesne povrede. Dva vozača su zadržana zbog vožnje pod dejstvom alkohola.\nU opštini Kula evidentirane su dve saobraćajne nezgode u kojima je jedna osoba zadobila teške telesne povrede. Zbog vožnje pod dejstvom alkohola zadržano je deset vozača.\nNapisano je 76 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i izdato 440 prekršajnih naloga.\nNajčešći uzrok saobraćajnih nezgoda je neustupanje prava prvenstva prolaza, navodi se u dopisu Policije.