Novi prostor za novo doba | kulturpunkt\nNovi prostor za novo doba\nRadio Študent odigrao je ključnu medijsku ulogu u razvoju nezavisne kulture u Sloveniji te se etablirao kao medij neopterećen ideološkim matricama. Danas je u situaciji ekonomske cenzure.\nPišu: Tomislav Žilić i Matija Mrakovčić\nFOTO: Vatroslav Miloš/Kulturpunkt.hr\nSmješten u Ljubljani, Radio Študent (RŠ) jedna je od najstarijih i najsnažnijih nezavisnih i nekomercijalnih urbanih radio stanica u Europi. Godine 1969. godine osnovala ga je Studentska organizacija Sveučilišta u Ljubljani (ŠOU), a danas ima preko dvije stotine suradnika koji redovito pridonose njegovom 24-satnom programu koji pokriva Ljubljanu i okolicu, odnosno 500 000 potencijalnih slušatelja. Od 6. svibnja 1998. Radio Študent moguće je slušati i preko web streama. Uz stvaranje i emitiranje različitih glazbenih, umjetničkih, obrazovnih i informativnih programa, Radio stavlja snažan naglasak na edukaciju svojih mladih suradnika - budućih novinara, inženjera zvuka, DJ-a, spikera - za radio i druge medije.\nZaložba Radija Študent (ZARS) njihov je izdavački label, a godišnje produciraju dva glazbena festivala, TRESK i Klubski maraton. Platforma RADAR okrenuta je suradnji u polju suvremenih istraživačkih umjetničkih praksa, a Radio je član međunarodne radijske mreže Radia. Osim radijske produkcije, web stranica Radija Študent ujedno je i jedini slovenski nezavisni elektronički medij, a posljednjih godina sve više jačaju vlastitu video produkciju.\nPolitika emitiranja Radija Študent objedinjuje koncepte community radija i javnog servisa. Za sebe kažu da promoviraju "inicijative civilnoga društva posebno u vezi s urbanim načinom života, slobodom izražavanja, nezavisnim mišljenjem, slobodarskim vrijednostima, kulturnom različitosti, društvenom kritikom, tolerancijom, društvenom solidarnošću i ljudskim pravima", a isto nam potvrđuju Robert Mohorič, zamjenik direktora i administrator Radija Študent, i Robert Bobnič, urednik redakcije za kulturu i humanističke znanosti. Radio je odgojio preko četrdeset i četiri generacije i nebrojene individualce te odigrao ključnu medijsku ulogu u razvoju nezavisne kulture u Sloveniji, etablirao se kao kritički medij jer je uistinu i bio jedini medij koji je komentirao aktualnu problematiku i informirao stanovništvo, neopterećen ideološkim matricama.\nDanas je Radio Študent u teškoj situaciji zbog drugačijeg tipa kontrole: ideološko neslaganje s državnim aparatom u drugom je planu, ukoliko uopće i figurira kao bitan moment, a financijska kontrola nadređenih instanci stavljena je u prvi plan. Unatoč važnoj ulozi na ljubljanskoj i slovenskoj medijskoj sceni, Radio nije nikada pronašao sistemsko rješenje koje bi mu omogućilo razvoj bez uplitanja interesa svojih osnivača ili vanjskih faktora.\nGlavna problematika oko opstanka Radija svakako je odnos krovne Študentske organizacije (ŠOU) prema Radio Študentu. Radio Študent jedan je od osam zavoda ŠOU-a, a ujedno i organizacija koja ima najveće prihode među njima. Budžet se dogovara godišnje, no daleko od toga da bi se moglo govoriti o fiksnim iznosima. Naime, svake godine potrebno je pregovarati zbog toga što se studenti u sazivu Študentske organizacije izmjenjuju u intervalu od svake dvije godine, tako da ne postoji nekakav postojan tip prijenosa znanja i iskustva koji bi pomogao boljem razumijevanju situacija podređenih organizacija, ističu Mohorič i Bobnič. Radio Študentu nezavisnost nikada nije osporavana od strane Študentske organizacije, no sukobi oko financiranja su konstanta. Na pitanje o specifičnosti situacije Radija Študent, slovenska medijska teoretičarka i aktivistkinja Sandra Bašić Hrvatin ističe: "Na okruglom stolu o budućnosti Radija Študent ŠOU je rekao "mi imamo manje sredstava i sada smo se odlučili da važnije projekte financiramo". No tko je to odlučio, tko je napravio taj spisak prioriteta, tko? O tome nije bila rasprava. Čini mi se da novinari, a tako i ovi u Radiju Študent ne razumiju da su zadnja barikada. Kad izgubiš medije, onda je ovima sve dozvoljeno".\nProblemi s financiranjem samo dijelom proizlaze iz neuređenog odnosa Radija i ŠOU-a, a s godinama se pogoršavaju. Sudeći prema podacima o financijama ŠOU-a, slika se neće ubrzo popraviti. Študentska organizacija je prije četiri godine imala budžet od 7 milijuna eura, a ove godine budžet je iznosio 4 milijuna eura. Već za sljedeću godine najavljeno je rezanje budžeta na 2.5 milijuna eura, što se svakako loše odražava na organizacije u nadležnosti ŠOU-a. Rezanje budžeta usko je povezano s tekućim legislativama u Sloveniji koje su usmjerene na povišenje stope oporezivanja studentskog rada. "Upravo u ovim postupcima vidljiva je ambivalentna pozicija države spram studentskog organiziranja jer ovakvo postupanje polako pridonosi njegovom polaganom propadanju", ističe Bobnič. U svjetlu toga, bitno je naznačiti da je trenutno u tijeku priprema novoga zakona o studentskom radu koji će dodatno povisiti poreze na osobne prihode. Neminovno će to dovesti do situacije gdje će studentski rad postati neodrživ jer će poslodavcima biti isplativije zapošljavati radnike na minimalcu. Taj model svakako nije održiv kada je u pitanju Radio Študent koji trenutno u svojstvu suradnika ima 75 studenata.\nNegativni trend financiranja koji je doveo u pitanje održivost Radio Študenta nužno je promotriti kroz studentsko organiziranje u slovenskom kontekstu. Studentsko organiziranje u Sloveniji ima dugu povijest, budući da je i sama Študentska organizacija proizašla iz nekadašnjih omladinskih organizacija bivše Jugoslavije. Studentsko organiziranje u svojoj osnovi nema problema s pitanjem autonomije, već je "problem u tome što studentsko organiziranje u Sloveniji nema kompas. Oni nikada nisu imali nekih smjernica, samo potpuno neoliberalno - svaku stvar koju imaju smatraju troškom", objašnjava Robert Bobnič. Ono što još više komplicira tu poziciju jest realna situacija gdje je jedan dio nezavisne kulturne scene u Sloveniji izravno vezan uz Študentsku organizaciju, poput Galerije Kapelica. "Studenti na univerzi ne znaju ništa što se događa u ŠOU", ističe Robert Bobnič, a jedan od načina na koji bi se mogla osvijestiti ova situacija jest "da se studenti aktiviraju i da dođe do nekakve studentske mase koja bi pozvala na reorganiziranje". Prema dosadašnjem modelu, Študentska organizacija posve provizorno dodjeljuje novac svojim organizacijama jer nikada nisu razvili odnos s njima, kao ni bilo kakav tip mreže koja bi omogućila bolju suradnju između samih organizacija. Stoga, pitanje oko financiranja Radio Študenta djeluje kao svojevrsna cenzura, naglašava Bobnič, s obzirom na to da se fokus samog medija pomiče prema područjima koja bi u idealnoj konstelaciji trebala biti već uređena.\nPočetkom prosinca ŠOU je, na inicijativu studentske grupe Iskra, organizirao referendum o reorganizaciji koja bi uključivala transparentno funkcioniranje, temeljnu financijsku racionalizaciju, stvaranje nezavisnog nadzornog odbora i posvećivanje širim interesima studentske populacije. Od 5735 studenata koji su izašli na referendum, njih je 5352 glasalo za promjene statuta Studentske organizacije. No, referendumski prijedlog nije prihvaćen jer na njemu nije sudjelovala petina glasačkog tijela, koliko je potrebno da referendumska odluka bude prihvaćena.\nZa širi komentar stanja na slovenskoj medijskoj sceni zamolili smo Sandru Bašić Hrvatin. "Problem je u tome što se stvorila klima da postoji lijevo i desno, postoje lijevi i desni mediji, postoji lijevo i desno novinarstvo, lijevo i desno društvo novinara. I svi se deklariraju da su nezavisni, a ja tvrdim da je problem s njihovom nezavisnošću taj da su se odrekli jedine zavisnosti koje mora biti, a to je zavisnost od građana. Građane su svi pustili na cjedilu. Prije tri ili četiri godine predlagala sam da bi novinari trebali otkupiti medije ili da bi, kao Ignacio Romanet iz Le monde diplomatique, pozvali svoje čitatelje u pomoć, ali ovdje su se svi obrnuli na državu kao kravu muzaru, a država ništa ne daje besplatno. Svaki dogovor s državom ima neki aneks koji treba ispuniti. Ako pogledamo što se događalo prošle godine sa svim tim protestima u Sloveniji, jasno je da prosvjednici nisu imali nikakav medij iza sebe. Imamo nevjerojatnu ideju da govorimo o državi kao da bi to bio neki apstraktni entitet koji negdje postoji. Država su građani koji u njoj žive i novac kojim ta država operira naš je novac. Imam apsolutno pravo reći da se dio tih novaca namjeni financiranju medija koji će ispunjavati tu ulogu".\nIzgledno je da bi jedan od mogućih pristupa cijeloj problematici moglo biti udruživanje svih studentskih organizacija radi vršenja pritiska na vladajuće strukture. No, svakako je problematično to što se ni sama Študentska organizacija ne uspijeva organizirati kako bi se borila za svoja prava, pogotovo u kontekstu u kojem krovna Študentska organizacija Slovenije ne poduzima ništa po pitanju aktivnog lobiranja za sprječavanje dodatnog oporezivanja studentskog rada, smatraju Bobnič i Mohorič. S obzirom na to da je Radio Študent ipak jedinstvena medijska institucija koja i nadilazi kapacitete studentskog medija, jedna od mogućnosti o kojoj se trenutno razmišlja je i pronalazak nekog novog okvira funkcioniranja. No, sve je izglednije da je bilo kakav tip potpune samostalnosti nemoguć, pogotovo u kontekstu rada medija kao neprofitne organizacije. U svjetlu toga, pojavljuju se pitanja o primjeni modela financiranja dijelom koji bi dolazio od regularne RTV pretplate, kao i pitanja bi li država dopustila da Radio Študent, kao bitan medij u domaćem kontekstu, propadne.\nNo, problem s kojim bi se Radio Študent mogao suočiti kada bi postao javni medij studenata, smatra Bašić Hrvatin, jest činjenica da je "studenata oko 700 000 te se može dogoditi da odjedanput taj isti Radio postane, recimo, Katolički radio. Ne bi me to iznenadilo. Zato su oni u procjepu. Ako idu u tu varijantu, veoma se lako može dogoditi da to postane tvrđava nečeg drugog. Ali to treba raščistiti, moramo se suočiti s time. U cjelokupnoj medijskoj slici Slovenije Radio Študent svakako iskače. On je vrijednost koju se isplati braniti, ali isto tako bi trebalo razmišljati o promjeni vodstva. Iz zakona o visokom školstvu jasno je da na studentskom radiju mogu raditi oni koji imaju status studenta. No, kod njih se na menadžerskim funkcijama nalaze ljudi koji su na Radiju već dvadeset godina. Treba pustiti pozicije! Kako će mladi koji sad za te pozicije nemaju iskustva to iskustvo steći?".\nU peticiji, koju je do sada potpisalo oko 10 000 ljudi, Radio Študent zahtijeva nekoliko stvari. Od svog osnivača, Studentske organizacije, traže da ŠOU djeluje u javnom interesu, da organizira kratkoročnu i dugoročnu redistribuciju sredstava svim neprofitnim institucijama i aktivnostima kojima upravljaju studenti. Od Sveučilišta u Ljubljani traže završetak formalnog dijela procesa pristupanja u sporazum o suosnivanju Radija, a od grada Ljubljane stvaranje mehanizma financiranja Radija kao jedine gradske javne radio postaje. Od Ministarstva kulture i Ministarstva obrazovanja, znanosti i sporta zahtijevaju dugoročna pravna rješenja za stabilno i ujednačeno financiranje radija i drugih kulturnih proizvoda Radija Študent te obrazovne programe i praktični trening koji na Radiju obavljaju. Naposljetku, alokacija frekvencija radi širenja slušateljstva po cijelom teritoriju i kampusima Slovenije, zahtjev je upućen Agenciji za poštanske i elektroničke komunikacije.\nSandra Bašić Hrvatin smatra da po pitanju problematike financiranja javnih medija "nema zakona na ovom svijetu koji bi ovdje funkcionirao osim zakona o nacionalizaciji. Treba napraviti od svih takvih medija javne medije. U pozadini svog tog kolapsa je europska ekonomska politika koja više ne govori o medijima već govori o uslugama, o kreativnim industrijama, u pozadini nije više sloboda izražavanja već pitanje autorskih prava. Ono što je meni strašno za gledati, ovo što se dogodilo s grčkim javnim servisom, ovo što se sad događa u Španjolskoj, umjesto da se napravi koalicija na europskom nivou, vojne čete koje će dignuti glas kad se takve stvari događaja, mi jednostavno dozvoljavamo da šaptom padaju jedan, drugi, treći i četvrti".\nKada se Radio Študent usporedi s ostalim community medijima na ovim prostorima, jasno je da je u mnogočemu izašao iz takvih okvira te da obavlja funkcije javnog medijskog servisa. No, kako njihova situacija ostaje upitna, medij se okreće alternativnim metodama financiranja. Tako je velikim dijelom trenutno posvećen sponzorstvu i marketingu koji bitno pomažu situaciji medija te se otprilike 25% prihoda ostvaruje putem marketinga. U široj slici, to je nedovoljno za financiranje rada medija koji zahtijeva velik broj vanjskih suradnika, a pogotovo za daljnje razvijanje određenih projekata: veća produkcija zahtijeva mnogo bolju financijsku podlogu. Radio je uz peticiju pokrenuo i crowdfunding kojim su do sada skupili oko 40 000 eura, novac se skuplja i na benefitima koje od listopada organiziraju u Ljubljani, a kojima izravno apeliraju na slušatelje i zainteresiranu javnost. No, kako Robert Bobnič upozorava, postoji i druga strana medalje kada je u pitanju takav vid financiranja: "Mislim da su i crowdfunding kao i kickstarter načini da se javne institucije i sama država maknu što dalje od financiranja, stoga je to veoma ambivalentno". Za Roberta Mohoriča to je test "skupnosti", ako ona postoji, te rezimira: "Ne možemo funkcionirati na isti način kao u prošlosti. Osamdesetih je to bilo potpuno drugačije nego sada. Radio Študent mora u ovo novo doba pronaći svoj prostor".\nObjavio/la matija [at] kulturpunkt.hr 30.12.2013\npeticija radija študent


Vučić: Ne mogu da kažem da se neću kandidovati na predsedničkim izborima - Politički.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da ne može sa “stoprocentnom sigurnošću” da kaže da neće biti kandidat na narednim predsedničkim izborima, i da odluka o tome još nije doneta.\nVučić je za TV Pink rekao da “ispituju” ko su drugi ljudi koji bi mogli da pobede na izborima, i da i sam “traži neka rešenja i učestvuje u tome”.\n“Ja bih želeo da Srbija u budućnosti bude u sigurnim rukama i da ne upadne u ruke onih koji su je uništavali i razarali, ali ne mogu da kažem sa stoprocentnom sigurnošću da neću, upravo zbog rezultata istraživanja koja sam dobio”, rekao je Vučić na pitanje da li će se kandidovati na predsedničkim izborima.\nOptužnica protiv Belivuka i njegove grupe biće remek delo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će optužnica protiv grupe Veljka Belivuka koja se tereti za najteža krivična dela biti “remek delo”.\n“Nikada više u Srbiji niko neće biti nesiguran. Hvala evropskim sestrinskim službama koje su nam mnogo pomogle da do toga dodjemo”, rekao je Vučić u intervjuu za TV Pink.\nNa pitanje da li će istraga biti proširena na državne službenike koji su povezani sa kriminalnim klanom i koji su ga štitili, Vučić je odgovorio da u to “nema sumnje”.\n“Istraga je u toku, to niko ne može da zaustavi, ići će se do kraja, niko neće biti zaštićen”, kazao je Vučić.\nOn je rekao da su problemi sa kriminalnom grupom uhapšenog Veljka Belivuka počeli nakon “ubistva na šinama” 30. januara 2017. godine, kada je u centru Beograda ubijen sportista Vlastimir Milošević.\nVučić je rekao da je Milošević ubijen zato što je, kao obezbedjenje na splavovima, smetao kriminalnoj grupi Belivuka, čije je neke članove bio pretukao.\nOn je naveo da su zbog tog zločina uhapšeni Veljko Belivuk kao izvršilac, i Marko Miljković kao pomagač, koji su neko vreme proveli u istaznom zatvoru, nakon čega pušteni na slobodu zato što su DNK dokazi sa lica mesta “kontaminirani”.\nTelevizija Pink je nekoliko puta emitovala snimak na kome se vidi likvidacija Vlastimira Miloševića, kao i fotografiju žrtve, za koju je Vučić rekao da je telo isečeno i spakovano u kesu a zatim bačeno u Dunav.\nVučić je naveo da od 2018. godine počinje rast broja ubistava u Srbiji, i da je to rezultat problema koji su “uvezeni u Srbiju iz Crne Gore, kao sukob dva klana škaljarskog i kavačkog”.\nOn je rekao da je zatim u 2019. godini bilo svega šest mafijaških ubistava, a da je “druga prelomna tačka pokušaj ubistva i ranjavanje šefa kavačkog klana, državljanina Crne Gore Radoja Zvicera u Kijevu”.\n“Onda imamo krvavi sled događaja potpunu ludnicu u kojoj vam nestaju ljudi. Počinju svi da pričaju o tome jer se ti bolesnici hvale snimcima šalju ih svima”, rekao je Vučić i dodao da je u 2020. godini bilo pet mafijaških ubistava i da su to sve bili oni koji su nestali, što su slučajevi koji su nakon hapšenja Belivukove grupe u februaru ove godine “svi rešeni”.\nVučić je naveo da su nakon toga delovi kriminalne grupe i delovi iz policije počeli da prate njega, njegovog brata i starijeg sina da bi se “opametili”.\n“Moja poruka njima je da neću da se opametim. U ovoj godini imamo nula mafijaških ubistava. Imamo ukupno 38 ubistava, ali nijedan pokušaj mafijaškog ubistva nemamo u zemlji. Vidite da može”, rekao je Vučić.\nOn je rekao da je spreman da dodje u studio da se donese poligraf i da javno odgovara da li je ili nije “ikada video ili čuo Belivuka”.\n“Nikada ga nisam ni čuo ni video. Nije krivično delo da nekoga vidiš 2014. do 2017. godine, ali se slučajno desilo da nisam”, rekao je Vučić.\nPomoć građanima biće uvećana za još 20 evra\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da u budžetu Srbije ima dovoljno novca i da će za po 20 evra u dinarskoj protivvrednosti biti povećana pomoć punoletnim građanima i penzionerima, predviđena za jesen.\nVučić je za televiziju Pink izjavio da će penzioneri, umesto još po 50 evra i još 30 evra u septembru i novembru, kako je ranije bilo najavljeno, dobiti još po 20 dodatnih evra.\n“Penzioneri će dobiti 100 evra na poklon od države a svi ostali koji su se već prijavili a daćemo mogućnost dodatne prijave, dobiće 50 evra”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da će predložiti “veliko uvećanje” iznosa po rođenom detetu, i to i za prvorodjeno i za ostalu decu.\nVučić je rekao da su zahvaljujući tome velika ulaganja i u zdravstvo, i najavio otvaranje kovid bolnice u Novom Sadu za 1. septembar, kao i da će uskoro biti otvorena fabrika za proizvodnju vakcine protiv korona virusa.\nVučić o istraživanju Demostata: Bilo bi me sramota takve stvari da izgovorim. Upamtite brojeve i pitajte ih u izbornoj noći\nTags: ALEKSANDAR VUČIĆ FINANSIJSKA POMOĆ IZBORI PREDSEDNIČKI IZBORI VELJKO BELIVUK\nPrevious Đorđević: O “srpskom svetu” govori čovek koji kaže da nemamo metar na Kosovu i koji dozvoljava da Rio Tinto dođe u Srbiju (VIDEO)\nNext Lompar: Ova vlast pitanje svog opstanka proglasila borbom na život i smrt


Nisu svi kreativci kreativni pa zato jedni rade za prodaju, a drugi za ostavu - NEGOSLAVA'S blog\nNisu svi kreativci kreativni pa zato jedni rade za prodaju, a drugi za ostavu\nNedavno sam ponovo šerovala ovaj tekst koji je imao skoro 1200 poseta (što je za dimenzije mog bloga velika cifra imajući u vidu da su ga redovni čitaoci već čitali), a što mi daje za pravo da napišem i tekst koji sledi. Ništa novo neću reći, odmah da vam kažem ukoliko biste ga čitali samo zarad novina, a neće vam ništa značiti ni ako ste već pronašli svoj put do tržišta. Ali se zato nadam da će bar nekome ko želi da svoju kreativnost unovči, pomoći da ne luta, da usvoji (ako zaista hoće da radi za prodaju a ne za ostavu) neke smernice za izbor "polja delatnosti" i načina delovanja, kao i da prestane da jadikuje, da se žali i da optužuje sve bližnje i daleke zbog toga što umesto kafe, čokolade i ostalih industrijskih poklona, ne kupuju njihove radove kada odlaze u posetu ili na neka slavlja.\numetnost Milice Đokić\nU ovakvim situacijama imam potrebu da se pravdam ili... možda, u stvari, da objasnim ovako rigidne svoje stavove, budući da uvek postoji opasnost od toga da se neko oseti prozvanim, da bude pogođen, uvređen ili na bilo koji drugi način opterećen kada mu se (skoro) u lice kaže ono što ja godinama već ponavljam kada je prodaja radova kreativaca u pitanju. I zato što sve ovo radim isključivo zbog toga što znam da mnogi imaju zlatne ruke koje bi mogle da urade sve što zamisle, ali se upetljaju i ne znaju da prepoznaju šta tržište želi i priznaje pa rade neke nikom potrebne tričarije s kojima posle ne znaju šta će jer ih često niko neće ni besplatno. I krivo mi je kada vidim da gube vreme oko nečega što su sami izabrali da rade, ignorišući i odbijanje tržišta da prihvati njihovu ponudu i zahteve tržišta za onim što bi, dakle, mogli i da prodaju.\nImam li pravo da ovo iznosim javno, upitaće neko.\nImam, a odmah ću vam objasniti i zašto:\n- Ne prođe, čini mi se ni mesec dana, a da mi se ne javi neka nepoznata mi kreativka s pitanjem kako da ostvari prodaju svojih radova, a često i sa molbom da joj ja u tome pomognem (neko od zajedničkih, pretpostavljam FB prijatelja, kaže im da ja pišem na tu temu, a možda i sami veruju da ja imam neke veze sa prodajom pa ko vele, daj pokušaj, ništa te ne košta). S tim u vezi da ponovim još jednom: ja se ne bavim prodajom ručnih radova, niti ih kupujem, jer sve što poželim mogu da uradim i sama. Jedina moja pomoć sastoji se u tome što povremeno pišem na ovu temu, pokušavajući da pružim, uz pomoć upućenih, odgovore na pitanja zašto neko ne ume ili ne može da proda ono što uradi, a često su i uspešni kreativci na ovom blogu pisali o tome kako uspevaju.\npreuzeto s Pinteresta\nJavila mi se, tako, i gospođa koje je svoje obraćanje započela naširoko i nadugačko objašnjavajući da ima toliko i toliko unučića i da je njena penzija nedovoljna da zadovolji sve njihove potrebe pa traži pomoć oko prodaje. Pošto sam se uverila da joj Fb stranica služi isključivo za igranje igrica, pitala sam je da li je nekada tu ponudila nešto od onoga što želi da proda. Nije me udostojila ni odgovora.\n- Jednom mi je greškom poslala mejl neka "kreativka" koja je u stvari htela da napravi dil sa osobom koja mi je bila sagovornica za neki tekst - da joj ova prodaje pa da dele zaradu. Poslala je fotografije svojih radova - sve do poslednjeg rada bio to jedan jedini predmet u više (kombinacija) boja i namerno ne pišem o kome je reč kako bih slobodno mogla da kažem a da nikoga ne prozovem: na desetine, možda i stotine, komada nekih iskukičanih ukrasa za noge koji se rade tako što se ishekla kružić uz pomoć nekoliko boja, koji stoji negde na risu stopala, a onda se heklaju lančići uzduž i popreko kako bi se vezivali oko noge i na taj način je "krasile". Sve i da se to nekome sviđa, možda bi moglo da se proda, ali tako što bi stajalo na štandu sa još bar desetinu proizvoda domaće radinosti.\nNe treba biti mnogo pametan pa da na startu ove vrste radinosti izabereš bar nekoliko proizvoda: zimi rukavice, šalove, kape, debele čarape... leti pamučne šeširiće i suknje, ukrasne šalove, bluzice... pa onda stvari za bebe, od garderobe do igračaka, a možda i po koji milje ili stolnjak, jer još ima onih koji i to vole.\n- Pisala sam već, ali ću ponoviti: prošle godine bile su aktuelne pletene rukavice sa narodnim vezom ili štrikane u nekom radu. Objavila sam svoj izbor sa Pinteresta (uverila sam se u to da mnoge kreativke i ne znaju za ovu mrežu!!!) i posle sijaset pitanja gde mogu da se kupe, p(ro)zvala sam kreativke da same daju odgovor. Javila se samo jedna ("ja ovo mogu da uradim", naravno bez ikakvog dokaza za to) i Milica Đokić, koja je sutradan objavila fotografiju prvog para rukavica u svojoj izradi. Treba li da objašnjavam da jedno vreme nije dizala glavu od posla, jer je sama sebi napravila najboji epp?\nPrekjuče sam objavila fotografije prelepih šalova koje sam skinula s Pinteresta i opet su komentari sadržali ista pitanja - gde mogu da se kupe. Na moju "prozivku" kreativki opet se javila samo - Milica.\nDakle, ukoliko umete radite ovako lepe, tražene, korisne i upotrebljive stvari, potrebno je da se malo potrudite i oko prezentovanja svoje ponude tržištu. Da li je to štand na nekom od mnogobrojnih sajmova koje organizuju kreativci, Fejsbuk stranica ili lični profil ili sajt... o tome odlučujete sami.\nA najbolji način je, svakako, preporuka zadovoljnog kupca. I sada mi pade na pamet: lane sam objavila na svom FB profilu fotografiju rada po narudžbini jedne moje prijateljice, koja inače radi veoma ozbiljan i odgovoran posao, na rukovodećoj je poziciji... javila se druga prijateljica koja godinama traga za dobrom pletiljom, vrlo brzo su stupile u kontakt i evo, već drugu godinu ona njoj, njenoj majci i njenoj deci plete predivne stvari koje su, verujte mi na reč, lepše od onih iz butika.\nОбјавио Negoslava у 15:14:00\nОзнаке: O ljudima, Rukotvorine, Svakodnevica


Velika pobeda rukometaša „Kikinde Grindex“ u Subotici – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nVelika pobeda rukometaša „Kikinde Grindex“ u Subotici – Kikinda Online News\nBy aleksandar.zigic09@gmail.com\t октобар 17, 2020 октобар 17, 2020 Нема коментара\nU okviru utakmice 3. kola ARKUS super lige Srbije, rukometaši „Kikinde Grindex“ ostvarili su veliku pobedu u Subotici nakon što su savladali ekipu „Spartaka“ rezultatom 27:25 (13:12). Znali su naši sugrađani da duel sa „Spartakom“ neće biti lak, ali su dobrom uigranošću i borbenošću na terenu uspeli da ostvare važne bodove u gostima:\n-“ Znali smo da će biti teška utakmica, ali dobro smo se spremili. Stvarno smo odigrali timski i borbeno, pa je i rezultat došao sam po sebi. Čestitao bih i svojim saigračima na prikazanoj igri. U narednom kolu očekuje nas gostovanje u Crvenki gde se nadamo da ćemo uspeti da ostvarimo još jedan dobar rezultat “ – prokomentarisao je Stanimir Komarek, levo krilo „Kikinde Grindex“ koji se deset puta upisao u listu strelaca.\nZa igrača utakmice proglašen je Ljubomir Golić koji je postigao jedan gol, baš koliko i Nikola Vrgović. Tri puta precizni bili su Nemanja Dukatarov i Nikola Stanković. Veljko Milošević četiri puta zalepio je loptu za protivničku mrežu dok je Igor Mršulja pet puta bio efikasan.\nSvet kroz oči najmlađeg dečijeg pisca u Srbiji Tijane Našpalić – Kikinda Online News\nPrelomilo iskustvo u gostima: Košarkašice SO ŽKK „Kikinda“ poražene u Staroj Pazovi – Kikinda Online News\n„Žena od sultana“ zavladala Balkanom – Za 30 sekundi joj svi pali pred noge! – Kikinda Online News\nBy aleksandar.zigic09@gmail.com октобар 20, 2020 октобар 20, 2020\nNajuspešniji streličari na prijemu kod gradonačelnika Nikole Lukača- Kikinda Online News\nObilazak sela sa teritorije grada Kikinde, stalna praksa lokalne samouprave – Kikinda Online News\nZlatna medalja za kikindski hor“Attendite“ – Kikinda Online News\nU Akademiji „Oxford“: Upisom na bilo koji kurs stranog jezika, na poklon jedan od deset online kurseva po izboru – Kikinda Online News


Studijski program osnovnih akademskih studija FINANSIJE, BANKARSTVO I OSIGURANJE\n- Upravljanje fondovima\n- Ekonomija kapitala i finasiranje razvoja\nUzmite svoj život u svoje ruke, što pre. Načinite prvi korak već danas. Popunite svoju prijavu i upišite osnovne akademske studije na smeru Finansije, bankarstvo i osiguranje.


O nama - Bitef festival | 56. Bitef 2022\nOsnovan 1967. godine, na inicijativu Mire Trailović i Jovana Ćirilova, BITEF (Beogradski Internacionalni Teatarski festival ) je neprekidno pratio i podržavao najnovije pozorišne tendencije. Rastući i razvijajući se, postajao je jedan od najvećih i najvažnijih evropskih festivala. Već pola veka Bitef prevazilazi sve političke i kulturne barijere i uspešno ide u korak sa burnom evolucijom pozorišne umetnosti. Zbog toga istoriju Bitefa možemo nazvati istorijom ...\nOva pravila o privatnosti sastavljena su kako bi služila onima koji su zabrinuti kako se njihovi lični podaci koriste na Internetu. Lični podaci, kako su definisani na osnovu Zakona o zaštiti ličnih podataka, su podaci koji se mogu koristiti samostalno ili s drugim podacima za identifikaciju, kontakt ili pronalaženje osobe, ili kako bi se identifikovao pojedinac. Molimo Vas da pažljivo pročitate naša pravila o privatnosti kako biste jasno razumeli kako ćemo ...\nKorišćenjem sajta festivalbitef.rs ili preuzimanjem materijala i dokumentacije sa sajta festivalbitef.rs , prihvatate u potpunosti uslove i pravila korišćenja koji su naznačeni u ovom obaveštenju.\nBitef i zaštita životne sredine\nBudući da samo skretanje pažnje na probleme zagađenja životne sredine nije dovoljno, Bitef tim je pokrenuo aktivnosti koje imaju za cilj da u svakodnevnom funkcionisanju festivalskog tima, organizaciji događaja sa publikom i tokom festivala, a u okviru mogućnosti ekipe Bitefa, smanji negativan uticaj na životnu sredinu gde god je to moguće. Dakle, rešili smo da pređemo sa reči na dela. Šta to znači u praksi? pri štampanju materijala ...


Prestanite da kritikujete decu kako gledaju loš sadržaj | Brend Magazin\nKritike starijih na račun omladine su postojale od kada je sveta i veka. Čak je i Platon izjavio da antička Grčka sa omladinom kakvu ima neće još dugo opstati. Sigurno ste i sebe bezbroj puta uhvatili kako izgovarate rečenicu: „Kada smo mi bili klinci, mi jesmo pravili gluposti, ali ovi današnji klinci su 10 puta gori…“.\nAko se to ponavlja iz generacije u generaciju, onda možemo samo da se pomirimo sa činjenicom da jednostavno stvari posmatramo iz svog ugla, da žalimo za periodom kada smo mi bili klinci i da smo možda potajno ljubomorni što više ne možemo da se ponašamo toliko neodgovorno kao nekada.\nČesto i čujemo komentare u prolazu na račun TV programa „ali to gledaju/slušaju i deca“. Ovakav i slični komentari zaslužuju da odu u zaborav jer: NE! Deca ne gledaju TV! Ona žive trenutno na internetu i ako želite da ih razumete morate obratiti pažnju na sadržaj kojim su oni preokupirani.\nDanašnjim klincima je nezamislivo da sednu ispred televizora 10 min. pre početka njihove omiljene serije i da strpljivo čekaju početak. To je gubljenje vremena. Oni žele da epizodu pogledaju kad oni žele, pauziraju kad požele i da im najzanimljiviju scenu ne prekine blok reklama. Netflix, Torrent, Youtube i ostali servisi su dostupniji više nego ikada pre. Ovo se naravno ne odnosi samo na mlade. I stariji su uvideli pogodnosti svega toga jer je vreme toliko ubrzano da nam i tih 5 minuta reklama na televiziji predstavlja gubljenje dragocenog vremena.\nNe, deca ne gledaju rijaliti program. To je rezervisano za starije ljude. Ali ko smo mi da njima pametujemo šta je dobro, a šta ne. Za klince se vredi boriti. Oni možda prate neku starletu ili kriminalca na Instagramu, ali daleko od toga da 24h prate šta se dešava na Farmi ili u Parovima. Više ih zanimaju životi njihovih omiljenih jutjubera.\nKo su im idoli?\nIdoli i uzori su im upravo jutjuberi. To su klinci njihovih godina, koji su uspeli sami da se izbore za svoju gledanost, popularnost. Njima niko nije pomogao, već su sami sve stvorili. Deca se danas lakše indetifikuju sa svojim vršnjacima koji su uspešni, nego sa nekim muzičarima i glumcima koji su možda preko veze (ili uz veliki keš) snimili pesmu/dobili ulogu u filmu.\nIako nisam ljubitelj gledanja vloga i sličnih sadržaja, ne mogu da kažem da je takav sadržaj štetan za omladinu. U takvim klipovima jutjuberi pričaju sa vršnjacima o stvarnim problemima, komuniciraju sa publikom, što je kod televizije skoro pa nemoguće. Televizija ima svoj program, a mi smo primorani da ili gledamo to ili da promenimo kanal. Na netu, publika je na prvom mestu.\nUbeđeni smo da klinci gledaju Zvezde Granda i ostale Jece, Cece, Goce, Droce… Opet, i sami znate da je to rezervisano za stariju publiku. Klinci su danas previše lenji. Jeste da nemaju preterano oblikovan muzički ukus, ali žele da budu „u trendu“. Slušaće onu muziku koja ima najviše pregleda jer je po njihovom shvatanju to merilo kvaliteta. Despacito, Justin Biberi, Selene Gomez i ostali… To je ono što današnja omladina sluša, a koliko takva muzika utiče na njih možda u nekom drugom tekstu.\nKako se druže?\nPrimetili ste sigurno X puta grupicu mladih koja sedi u nekom kafiću i da svi do jednog gledaju u svoje pametne telefone i ne progovaraju ni reč. Tužno, zar ne? Ali sam povod njihovog okupljanja jeste slikanje i postovanje za društvene mreže, gde će se ostalim ljudima pohvaliti gde su, šta piju/jedu… Njihovo društvo (čitajte: publika) je mnogo veće od tih par prijateljima sa kojima sede u nekoj bašti.\nKada im je život do te mere posvećen online životu, naravno da će i kupovinu garderobe i ostalih sitnica obavljati upravo putem neta. Pojedini brendovi (domaći pre svega) još uvek ovo nisu shvatili. Još uvek veliku količinu novca ulažu u reklame za TV, za bilborde i reklame u novinama. Ne znajući da omladina verovatno i neće videti taj novi bilbord jer će dok prolaze pored njega gledati u svoj telefon.\nInternet nije budućnost već sadašnjost, samo što to još neki (oni koji mogu najviše da zarade) nisu shvatili.\nTrudio sam se da svet posmatram iz ugla mladih ljudi koji su prvi primenili nove tehnologije, a siguran sam i da ste se vi pronašli u mnogim rečenicama. Prestanite da kritikujete decu kako gledaju loš sadržaj, toga je uvek bilo. Zar se ne sećate stripa „Mirko i Slavko“ gde deca od desetak godina ubijaju Nemce? Po čemu je sadržaj sa nasiljem bolji od vloga koji se bavi školskim problemima?\nPrestanite da kritikujete decu\nPrethodni postZašto spavamo?\nSledeći postU Indiji se pojavili plavi psi


SVI TRAŽE NJEGOVU POMOĆ: Nećete verovati ko traži Putinovu pomoć i oružje – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / Svijet / SVI TRAŽE NJEGOVU POMOĆ: Nećete verovati ko traži Putinovu pomoć i oružje\nadmin Maj 25, 2017\tSvijet, Vijesti Leave a comment 370 Views\nU Moskvu su u poslednjih nedelju dana otputovali predstavnici maltene svih zemalja bivše Jugoslavije. Prvo su to bili predstavnici crnogorske opozicije Andrija Mandić i Milan Knežević. Zatim je u Rusiju otputovao sprski ministar policije Nebojša Stefanović, odmah posle i ministar spoljnih poslova Hrvatske Davor Ivo Štir. Poslednji je bio makedonski lider Đorđe Ivanov.\nNe može se reći da su razlozi svih poseta balkanskih zvaničnika identični, tvrdi viši naučni saradnik na Institutu za evropske studije u Beogradu Aleksandar Gajić.\nNaime, Rusija je izuzetno pojačala uticaj i reputaciju u međunarodnim odnosima nakon vojne intervencije u Siriji, dok je, sa druge strane, stabilizovala ekonomsku situaciju nakon uvođenja sankcija 2014. godine. Stoga, napominje on, Rusija za balkanski region igra stabilizujuću ulogu.\n– Procese destabilizacije Balkana iniciraju oni koji nisu baš u najboljim odnosima sa Rusijom, tako da otvorena vrata prema Moskvi pružaju neku kontratežu u ostvarivanju sopstvenih interesa – ističe Gajić.\nPored toga, objašnjava on, zemlje Balkana grcaju u ekonomskim i bezbednosnim problemima, pre svega zbog izuzetno snažnog pritiska međunarodnih finansijskih institucija, ali i zbog migrantske krize, kao i zbog potencijalnih žarišta.\nKada se sve to uzme u obzir, Rusija predstavlja veliki politički, ekonomski i diplomatski faktor i pruža kontratežu sa kojom svaka od tih balkanskih zemalja može da računa, bez obzira na njihovo opredeljenje, budući da su neke u Evropskoj uniji, dok se druge nalaze u drugim problemima, poput očuvanja sopstvene državnosti.\nUpravo iz tog razloga poseta makedonskog predsednika Đorđa Ivanova Rusiji ima najveću težinu. Naime, navodi Gajić, on pokušava da u Rusiji pronađe svojevrsnog strateškog partnera, s obzirom da je popustio pod pritiscima Amerikanaca ponudivši Zoranu Zaevu mandat za sastav nove Vlade i to pod direktnim pretnjama da će u suprotnom doći do destabilizacije Makedonije.\nPolitički analitičar Aleksandar Asafov je sličnog mišljenja. On smatra da se radi o tome da se u svetu koji se vrlo brzo menja – menjaju i stavovi. Ne treba zanemariti činjenicu i da je uticaj Brisela i same EU nakon „Bregzita“ i izbora u Francuskoj oslabio, što balkanski lideri odlično shvataju.\n– Bez obzira što geografski Rusija nije najbliži sused, oni se trude da sa Moskvom održavaju dobre odnose. Sa dolaskom Donalda Trampa na vlast, američka politika u regionu će pretrpeti promene, kao i sam značaj NATO-a. Opšta bezbednosna kontura u Evropi se menja između ostalog i zbog terorizma. Stoga su neophodni dijalog, zajednička strategija i taktika – navodi on.\nAsafov tvrdi i da se Moskva tradicionalno dobro odnosi prema svim državama balkanskog regiona i uvek je pokušavala da sprovodi politiku prijateljstva i saradnje.\n– Naravno da raduje što su pozivi Moskve ozbiljno prihvaćeni. Balkanske države dobro shvataju da se ne može igrati samo na kartu saradnje sa zapadnim i prekookeanskim državama, već je neophodno imati i sopstvene suverene interese, koji naravno podrazumevaju i bliske odnose sa Rusijom – ističe.\nSagovornik Sputnjika dodaje i da bez obzira na sve prekore Brisela i Vašingtona, Hrvatska usprkos sankcijama konstantno radi na jačanju veza i odnosa sa Rusijom. Susret Sergeja Lavrova i hrvatskog šefa diplomatije pokazuje da je pravac koji je Zagreb još ranije zauzeo i kojeg se pridržava dobar.\nGajić, sa druge strane, upozorava da koketiranje sa Moskvom za pojedine zemlje Balkana može biti i mač sa dve oštrice, budući da takvi potezi mogu izazvati ambivalentnu reakciju Zapada.\n– Pritisci se mogu povećati, ali im se može i povećati cena, te im Zapad može ponuditi određene ustupke – zaključuje on.\nPrevious AMERIČKI ISTORIČAR OTKRIO KAKVO MIŠLJENJE TRAMP IMA O SRBIJI: Evo šta Tramp misli o Srbiji!\nNext GENERAL „OČITAO LEKCIJU“ VUČIĆU: „Država se ne dobija molbama i ne brani apelima!“


Pred nama je veoma bogat takmičarski vikend, jer crveno-bele bisere očekuje 14 utakmica u kojima će pokušati da ostvare što bolje rezultate. Susret naših omladinaca i prvog tima Grafičara pogledajte uživo na kanalu Zvezda Kids, a snimak duela crveno-belih kadeta biće dostupan naknadno.\nOmladinci će kao lideri na tabeli gostovati Internacionalu, u utakmici koja je na programu u subotu od 13 časova i 30 minuta, a prenos tog susreta možete pogledati na našem Zvezda Kids kanalu. Naše bisere koji nose dres juniorskog tima Grafičara očekuje utakmica sa Čukaričkim u subotu od 12 časova na terenima iza juga Marakane.\nKadeti se nakon reprezentativne pauze vraćaju obavezama u prvenstvu. Učenici Marka Neđića će gostovati Apolonu u Kragujevcu, u subotu od 13 časova, a snimak tog duela biće dostupan na našem Jutjub kanalu Zvezda Kids. Grafičar će dočekati Čukarički u nedelju od 10 časova na terenima naše Omladinske škole.\nSeniorski tim naše filijale Grafičara će pokušati da se vrati na pobednički kolosek na gostovanju u Žarkovu, u utakmici koja se igra u ponedeljak od 13 časova i 30 minuta, a taj meč ćete moći uživo da pratite na našem Jutjub kanalu Zvezda Kids.\nMlađi omladinci će svoje susrete odigrati u nedelju. Crvena zvezda će od 18 časova dočekati FK 011, dok će Grafičar biti domaćin BSK-u iz Borče, od 14 časova.\nIzabranike Vladimira Vučića očekuje gostovanje u Borči kada će pokušati da ostvare što bolji rezultat protiv domaćeg BSK-a. Meč je na programu u nedelju od 11 časova, dok će Grafičar svoj susret odigrati protiv Kovačevca u subotu od 16 časova.\nMlađi pioniri Crvene zvezde će u nedelju u podne dočekati Teleoptik, dok će dan ranije od 14 časova, Crvena zvezda B dočekati Žarkovo.\nNaše selekcije petlića očekuju tri nova izazova. Crvena zvezda će u subotu od 13 časova gostovati Čukaričkog, dok će Grafičar gostovati Žarkovu u subotu od 9 časova.\nSubota u 9 časova, petlići- Žarkovo - Grafičar\nSubota u 9 časova i 30 minuta, pioniri- Kolubara - Grafičar\nSubota u 12 časova, omladinci- Grafičar - Čukarički\nSubota u 13 časova, kadeti- Apolon - Crvena zvezda (snimak na Jutjub kanalu Zvezda Kids)\nSubota u 13 časova, petlići- Čukarički - Crvena zvezda\nSubota u 13 časova i 30 minuta, omladinci- Internacional - Crvena zvezda (prenos na Jutjub kanalu Zvezda Kids)\nSubota u 14 časova, mlađi pioniri- Crvena zvezda B - Žarkovo\nSubota u 16 časova, mlađi kadeti- Grafičar - Kovačevac 1956\nNedelja u 10 časova, kadeti- Grafičar - Čukarički\nNedelja u 11 časova, mlađi kadeti- BSK Borča - Crvena zvezda\nNedelja u 12 časova, mlađi pioniri- Crvena zvezda - Teleoptik\nNedelja u 14 časova, mlađi omladinci- Grafičar - BSK Borča\nNedelja u 18 časova, mlađi omladinci- Crvena zvezda - FK 011\nPonedeljak u 13 časova i 30 minuta, pls- Žarkovo - Grafičar (prenos na Jutjub kanalu Zvezda Kids)


Nosite modne detalje sa lakoćom | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\n1. Balans – kombinujte jednostavno sa detaljnijim elementima. Ako su vam i odeća i detalji prepuni šara izgledaćete kao pokretni cirkus. S druge strane, ako je sve na vama jednobojno i jednostavno, izgledaćete dosadno. Nađite balans između detalnog i jednostavnog, bilo da je odeća detaljna a dodaci jednostavni, ili obrnuto. (0:25)\n2. Koristite detalje da skrenete pažnju na vaše najbolje karakteristike. Ako imate dobre noge, nosite upadljive cipele, ili ako imate tanak struk, istaknite ga nekim debelim kaišem. (0:45) Ako imate lepu kožu i senzualna usta, stavite maramu ili ogrlicu.\n3. Nositite detalje kojima ćete pojedine odevne komade spajati u celinu. (1:03) Možete vi to same.


Nar - simbol zdravlja, plodnosti i večnog života\nZvezdani(n) zapis 2726\nVenera je u Jarcu na 4°\nOd kako je Venera prešla iz Strelca u Jarca prilično je aktivna. U kvadratu je sa RxKironom i u trigonu sa RxUranom skoro u isto vreme. I nije joj lako ni njoj ali nije ni nama! I ako kažu da "ljubav mora i da boli" ja se ne slažem sa tim....jer ako boli to i nije ljubav. Ako vas ipak boli, setite se da je Kiron i rana i lek - Venera kvadrat Kiron. Pustite Urana da promeni nešto, da vas iznenadi....da vas možda i oslobodi - Venera trigon Uran....\n★Na današnji dan rođen je Duško Radović (29. новембар 1922. Niš). Bio je pesnik, pisac, aforističar, urednik. Budio je Beograd sa svojom čuvenom rečenicom "Dobro jutro Beograde"....svakog jutra u 07:30!\n"Jedna Jelena iz Pete beogradske najzad je našla dečka.\nPitala ga je: – Ko si ti?\nA on joj je lepo rekao: – Ja sam tvoj dečko."\n"Na mlađima svet ostaje čim stariji donesu takvu odluku."\nNije nostalgija već činjenica bilo je to neko sasvim drugačije vreme. Radio emisija je trajala od 1975 do 1982. Emisija je bila ukinuta!!!\nIz teksta Susret Saturna i Plutona posle 38 godina:\n"16.novembar 1982. objavljeni zaključci CK SK Srbije u kojima se kritikuju poruke u emisiji Duška Radovića "Beograde, dobro jutro" na Studiju B - emisija ubrzo ukinuta (Kada reč zasmeta državi)!"\nKažu da je emisija ukinuta zbog ove rečenice:\nJa sam srećna što sam odrastala u to vreme....slušala Studio B svakog jutra....Imala sam priliku i da kao učenik srednje škole učestvujem u nekim emisijama za mlade Prekobrojni čas...Volela sam Diskomer, Parada albuma...Voleli smo svi Studio B....Jura Stublić ga spominje u svojoj pesmi Dobre vibracije: "Kad bih bio Studio B - Slao bih samo dobre vibracije"\n"Ne govorite ono što mislite ako živite od toga šta govorite."\n"Kad lopovi počnu da brane ono što su stekli,\nneće biti ljućih boraca za poštenje, a protiv lopova."\n"Dobra je svaka muka koja nas povezuje, i loše je svako dobro koje nas razdvaja."\nDuško Radović je bio zaštitni znak tog radija, naravno i Đoka Vještica koji je u to vreme bio nešto kao čarobnjak koji rešava probleme velikog grada...\nKasnije sam svom sinu puštala njegove pesme: Strašan lav, Plavi zec :)) koje su pevali Kolibri...\nDuško Radović je umro 16.avgusta 1984.\n★Na današnji dan bio je Dan Republike (SFRJ)....Postojala je nekada zemlja koja je imala grb sa šest baklji, u knjigama istorije fotografija sa čuvenog drugog zasedanja AVNOJ-a. I opet nije nostalgija već činjenica da smo tada imali slobodne neradne dane....i tada je bila opšta miglracija iz gradova u sela...Hrana je bila kao sada na nekim slavama (nekima je taj dan bio slava jer nisu bili dovoljno hrabri da slave svoje slave). Ja sam taj dan posebno volela jer smo mi porodično išli u Trst i svraćali kod bake i deke u Slavoniju :))\n★Na današnji dan slučajno ili ne na Venerin dan neolitska figura nazvana Crvenokosa boginja biće izložena u Narodnom muzeju\nFigura žene bujnih oblina i bujnih grudi stara najmanje 7.500 godina....\nVenera boginja ljubavi i lepote...Vlada Bikom i Vagom, sada je u Jarcu kojim vlada Saturn...\nOva figura najviše liči na Veneru u Biku :), ali druga je simbolika sada u pitanju...\nNapravljena je od pečene zemlje i neobično visoka za figure 38cm. Najupečatljivije kod nje je osim oblina njena duga crvena kosa po kojoj su je i nazavali...\nMuzej: Saturn, Venera....Arheologija: Saturn....Zemlja/tlo: Saturn, Bik....\nLepota je kažu u oku posmatrača....ova figura je očigledno simbol plodnosti....ono što je ovde naijnteresantnije je starost te figure....onda i kreativnost praistorijskog skulptora!!! Ono što još upada u oči je da figura nema usta!!!\n★I nešto što nema veze sa današnjim datumom je tkz Crni petak!!!\nJoš jedna novotarija koju smo preuzeli sa Zapada!\nMnogi se pitaju, šta je taj "Crni petak" i zbog čega su baš tada rasprodaje?\nUvek je u pitanju poslednji petak u novembru, odnosno dan nakon proslave američkog Dana zahvalnosti?!?\nCrni petak nije praznik ali izgleda da jeste kupoholičarima :)))\nUvezli smo mnoge tuđe praznike tipa Noć veštica....itd. pa eto što ne bi i Crni petak!!!\nMesec je danas u Jarcu\nMesec je juče bio u konjukciji sa Venerom....\nOd jutros Mesec je u konjukciji sa RxJMČ i u opoziciji sa RxSMČ u Raku...Na koja "vrata pokucati" dilema je sad...Na jednoj strani prošlost (RxJMČ) na drugoj budućnost (RxSMČ)....energije Jarca i Raka u suprotnosti....Karijera nasuprot doma.....Otac nasuprot majke....."Raskrsnica" i na koju stranu krenuti....\nKasnije popodne kada za radne ljude počinje vikend Mesec će biti u sekstilu sa Neptunom u Ribama (od skoro direktan)....Uživajte, meditirajte, budite maštoviti i kreativni...\nPred kraj dana i u vreme "petak je veče" :), Mesec će biti u sekstilu sa Merkurom u Škorpiji....Komunicirajte....neka to budu iskreni razgovori....duboki, čvrsti, odgovorni...\nU isto vreme srešće se Mesec i Saturn...ne baš idealna energija za petak na subotu....\nI baš na današnji dan\nKad bih bio "Studio B",\nslao bih samo dobre vibracije.\nNa sve strane ove zemlje\nneka struje melodije\nludi ritam neka krene,\nza zaljubljene nacije,\nОзнаке: 29.novembar, Duško Radović, Venera, Venera u Jarcu


SD: Vlada CG pokazuje amaterizam nasilnim pokušajima imenovanja ambasadora onih koji nisu dobili saglasnost predsjednika\n"prijedlog Vlade je potreban, ali ne i dovoljan uslov"\n"Na ovaj način, osim što otvoreno krši Ustav, na šta smo se već i navikli, Vlada još otvorenije bruka Crnu Goru u svim međunarodnim krugovima", navodi se u njihovom saopštenju\n7739 pregleda\t12 komentar(a)\nMinistarstvo vanjskih poslova i Vlada u cjelini pokazuju nevjerovatan amaterizam nasilnim pokušajima imenovanja za ambasadore onih osoba koje nijesu dobile saglasnost i podršku predsjednika države, saopštile su Socijaldemokrate Crne Gore.\nIz ove partije su podsjetili da je Ustav Crne Gore u članu 95, stav 6 sasvim jasan i da govori da predsjednik Crne Gore postavlja i opoziva ambasadore i šefove drugih diplomatskih predstavništava Crne Gore u inostranstvu, a na prijedlog Vlade i uz mišljenje nadležnog Skupštinskog odbora.\nKabinet predsjednika: Đukanović dao saglasnost za sedam od 18 kandidata za diplomate\nVašington za Tadić Mijović, Kina za Crnogorca\nPojasnili su da je prijedlog Vlade potreban, ali ne i dovoljan uslov da neko lice bude imenovano za ambasadora.\n"Suprotno Ustavu, što im nije prvi put da rade, Vlada Crne Gore nalaže pojedinim diplomatsko-konzularnim predstavništvima da zatraže agreman države prijema za kandidate za ambasadore koji nijesu dobili saglasnost predsjednika. Na ovaj način, osim što otvoreno krši Ustav, na šta smo se već i navikli, Vlada još otvorenije bruka Crnu Goru u svim međunarodnim krugovima. Stoga nam ne preostaje nista drugo osim da ih pitamo: Dokle više?!", navodi se u njihovom saopštenju.\nVlada Crne GoreMilo ĐukanovićMinistarstvo vanjskih poslovaambasadori\nu septembru će pozvati građane "da zajedničkim snagama vratimo pluća Podgorice"\nMinistarstvo će obezbijediti 10.000 sadnica za pošumljavanje Gorice\norganizovana vježba na poligonu "krivolak"\nĐurović: Saveznici i članice NATO-a da usaglašavaju procedure\nZečević: Nisam nišanio djecu, napadnut sam\navionom tomontenegro za beograd\nPutnici na aerodromu u Tivtu čekaju više od šest sati da polete\n18:10 h\t80\n30.07. 10:44 h\t1044\t88939\n30.07. 12:42 h\t100\t88029\n30.07. 06:30 h\t420\t76703\n30.07. 06:15 h\t368\t59355\n30.07. 14:39 h\t355\t43324\n30.07. 10:44 h\t198\t1044\n30.07. 13:25 h\t80\t676\n30.07. 06:15 h\t69\t368\n30.07. 10:04 h\t69\t1069


Topli selami i srdacni pozdravi svim tuzanima i onima koji se osjecaju "doma" u Tuzima.\nZanima me sta ostali misle o tome da se ljudi na Tuzi chatu predstave i na taj nacin podstaknu kontakte medju tuzanima. Zar to i nije cilj ovoga sajta: ocuvati starotuski duh a ne odreci se napredne i konstruktivne sadasnjosti i buducnosti.\nupravu si udata abdest nije ispravan ako su nokti nalakirani.Samo ako su okniveni.


DSK - Blic Online\nHOTI DONOSI OBRT? Novi prištinski premijer već ima prvi zadatak, a kroz nekoliko sati SAZNAĆEMO NA ŠTA JE SPREMAN\nPosle ozbiljnog političkog potresa, tokom ove nedelje biće imenovan novi premijer Kosova, Avdulah Hoti. Buduća vlada teško da će izgurati pun mandat, ali ono što je sigurno - imaće u opisu posla dijalog i implementaciju sporazuma sa Beogradom.\nHoti predstavio listu ministara iz DSK koji će biti deo kosovske vlade\nKandidat za novog premijera privremenih prištinskih institucija Avdulah Hoti predstavio je večeras listu imena ministara u novoj vladi koju je predloio Demokratski savez Kosova (DSK).\nHoti: Nova vlada će ukloniti sve prepreke za dijalog sa Beogradom\nKandidat Demokratskog saveza Kosova (DSK) za kosovskog premijera Avdulah Hoti poručio je danas da će nova vlada koordinirati delovanje sa strateškim partnerima i da će otkloniti sve prepreke dijalogu s Beogradom.\nPristalice Samoopredeljenja održale "PROBU PROTESTA" u Prištini (VIDEO)\nU centru Prištine danas su se okupile pristalice Pokreta Samoopredeljenje koji su odražli "probu protesta" uz fizičku distancu i tražili raspisvanje izbora.\nPregovori Beograda i Prištine u pat poziciji, PODELA KOSOVA je moguća opcija pod JEDNIM USLOVOM\nSto između Beograda i Prištine i dalje je prazan, na njemu nema zvaničnog predloga za postizanje kompromisa, a ideja o podeli Kosova koja je ovih dana aktuelizovana mogla bi da bude prihvatljiva opcija za put do dogovora. Ipak, smatraju sagovornici "Blica", to nikako ne bi trebalo da podrazumeva da Srbija prepusti deo teritorije koju Beograd kontroliše.\nMustafa: Samoopredeljenje izjavama vrši pritisak na ustavni sud\nLider Demokratskog saveza Kosova (DSK) Isa Mustafa izjavio je danas da su alarmantne dileme Pokreta Samoopredeljenje u vezi sa poštovanjem odluke koju će ustavni sud doneti o dekretu predsednika privremenih prištinskih institucija Hašima Tačija.\nAnalitičari: Nova vlada na KiM da ukine takse, pritisak Zapada urodio plodom\nDirektorka Centra za evroatlanske studije Jelena Milić izjavila je danas da se nada da će nova vlada u Prištini ukinuti neutemeljene mere takozvanog reciprociteta i da će odblokirati preko potreban proces dijaloga.\nStandard: Za ustavnu krizu na Kosovu odgovoran Grenel\nMesec dana nakon svrgavanja kosovske vlade formirala se nova većina, ali je pitanje da li su delovanja bila u skladu sa ustavom.\nHoti (DSK) mandatar za sastav kosovske vlade\nPotpredsednik Demokratskog saveza Kosova (DSK) Avdulah Hoti biće novi kandidat za premijera samoproglašenog Kosova, potvrdio je predsednik DSK-a Isa Mustafa nakon sednice Predsedništva te stranke.\nMustafa: DSK spremna da vodi vladu, dijalog jedan od ciljeva\nPredsednik Demokratskog saeza Kosova Isa Mustafa saopštio je danas da je ta stranka spremna da prihvati mandat za formiranje nove vlade koja bi, pored borbe protiv pandemije, za cilj imala i okončanje dijaloga sa Beogradom.\nSpahiu: DSK nardenih dana pravi vladu sa opozicijom na KiM?\nPostoji mogućnost da narednih dana DSK formira vladu sa opozicionim partijama u Prištini, kaže politički analitičar Nedžmedin Spahiu, i dodaje da će se u tom slučaju lider "Samoopredeljenja" Aljbin Kurti verovatno obratiti Ustavnom sudu.\nLjajmi: Kurtijeva vlada je po ustavu vlada u ostavci\nPrema tumačenju kosovskog ustava vlada Aljbina Kurtija, kojoj je u sredu izglasano nepoverenje je vlada u ostavci.\nDSK SMENJUJE KURTIJA? Veljiu: On je najobičnija kukavica\nSmenjeni ministar unutrašnjih poslova iz redova Demokratskog saveza Kosova (DSK) Agim Veljiu, najavio da od danas počinje skupljanje potpisa za sazivanje vanredne sednice na kojoj će se, na predlog te stranke, tražiti glasanje o nepoverenju aktuelnom premijeru Aljbinu Kurtiju.\nAnalitičari: Ili kompromis o taksama, ili pada prištinska vlada\nAko vladajuća koalicija Pokreta "Samoopredeljenje" i Demokratskog saveza Kosova (DSK), Aljbin Kurti i Isa Mustafa, ne postignu dogovor o hitnom i bezuslovnom ukidanju taksi na srpske i proizvode iz BiH, u skladu sa zahtevom SAD, analitičari ne vide rešenje za njen opstanak na vlasti.\nKURTI NE ODUSTAJE Premijer Kosova i dalje za selektivno ukidanje taksi\nPremijer samoproglašenog Kosova Aljbin Kurti rekao je da ne odustaje od namere da počev od 15. marta selektivno ukida carinske takse na robu iz centralne Srbije i BiH.\nGaši: Takse treba ukinuti što pre\nŠef poslaničke grupe Demokratskog saveza Kosova (DSK) Arben Gaši pozvao je danas premijera Kosova Aljbina Kurtija da što pre ukine takse na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nNEDELJA ODLUKE O TAKSAMA U Prištini se "lome koplja" između SAD i EU, a ceh bi mogla da plati KURTIJEVA VLADA\nUkidanje prištinskih taksi na srpsku robu ključno je političko pitanje u nedelji pred nama. Pa ipak, pod pritiskom SAD, uz delimičnu podršku EU, uz neslaganje koalicionih partnera i Hašima Tačija, kosovski premijer Aljbin Kurti bi 15. marta trebalo da realizuje odluku koju je najavio i koja, ispod radara, nije samo pitanje taksi, već i njegove političke procene - da li se dobroj strani priklonio?\nPredsednik privremenih prištinskih institucija, Hašim Tači, izjavio je danas da je sa liderima albanskih političkih partija iz vlasti i opozicije imao veoma dobre sastanke, kao i sa pedstavnicima Srpske liste, s obzirom na to da je uloga, kako je rekao, srpske zajednice od posebnog značaja u izgradnji multietničkog društva.\nOsmani: Nastavljamo razgovore sa Samoopredeljenjem o taksama\nPredsednica Skupštine u Prištini Vjosa Osmani izjavila je danas da će stranka DSK Ise Mustafe nastaviti razgovore sa koalicionim partnerom, pokretom Samoopredeljanja Aljbina Kurtija, kako bi postigli dogovor po pitanju ukidanja takse na robu iz centralne Srbije, prenose prištinski mediji.\nOsmani: DSK danas sa Kurtijem o ukidanju taksi\nPredstavnici Demokratske stranke Kosova (DSK) tokom dana će razgovarati sa kosovskim premijerom Aljbinom Kurtijem, o detaljima delimičnog ukidanja taksi na srpske i proizvode iz BiH, kaže predsednica kosovskog parlamenta Vjosa Osmani (DSK).


Veličanstveni Balaševićev koncert | Autonomija\nVeličanstveni Balaševićev koncert\nPosted By admin On 6. maja 2012. @ 11:01 In Vojvodina,Izdvajamo,Aktuelno | 2 Comments\nViše desetina hiljada građana okupilo se sinoć na koncertu poznatog novosadskog kantautora Đorđa Balaševića na Trgu slobode, koji je nosio naziv “Panonska mornarica NS u matičnoj luci” i koji je trajao tri i po sata.\nBile su zakrčene sve ulice koje vode ka Trgu slobode, a takve gužve ne pamte se još od vremena antimiloševićevih protesta iz septembra 2000. godine.\nGrađani su u rekama pristizali na centralni novosadski trg, bilo ih je iz svih krajeva Srbije, ali i iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Slovenije, Crne Gore…\nMeđu transparentima je bila i poruka iz Sarajeva: „Tvoj steg u svakom gradu je gde ti se neko raduje – Sarajevo”, što je asocijacija na Balaševićevu pesmu „Živeti slobodno”.\nProstor trga je bio ograđen na prilazima iz okolnih ulica, a na tim tačkama radnici obezbeđenja kontrolisali su posetioce, kako ne bi uneli stvari koje su zabranjene za unošenje na javni skup.\nTokom koncerta bilo je uposleno 150 redara, a radili su i policija, vatrogasna služba, hitna pomoć, kao i komunalna policija.\nBalašević je koncert otvorio pesmom „Noć kad sam preplivao Dunav”. Bio je vidno uzbuđen i srećan zbog ogromne posete na Trgu slobode, a koncert je „začinio” svojim prepoznatljivim dosetkama.\nČlanovi benda bili su obučeni u mornarske uniforme, a sam pevač je povremeno na glavu stavljao kapetansku mornarsku šapku.\n„Panonska mornarica” svirala je gotovo tri i po sata, sve do iza ponoći, kada je Balašević čestitao rođendan svome sinu Aleksi.\nDodao je da je koncert zakazan za 5. maj, jer je to ujedno proslava njegovog rođendana, rođendana njegove supruge i sina, kao i godišnjice njihovog braka, kao „i svih ljudi koji slave rođendane, bilo kojeg dana u godini”.\nBalašević se često obraćao Novom Sadu i Novosađanima, da bi na kraju koncerta poručio: „Ovo je pravi Novi Sad. Novi Sade, ne daj se bitangama, kada do sada nisi”.\nKoncert je zatvorio starom pesmom „Odlazi cirkus”, s početka osamdesetih godina prošlog veka. Tokom svirke, bend je publiku praktično proveo kroz celu Balaševićevu karijeru, od „Panonskog mornara” i „Oprosti mi, Katrin”, preko „Priče o Vasi Ladačkom”, pesme „Neki novi klinci”, „Devojke sa čardaš nogama”, „Ćaletove pesme” pa do novijih pesama, kao što je „Noć kad je Tisa nadošla”.\nPublika je pevala sve vreme sa bendom, uz brže pesme je igrala u ritmu čardaša, a uz sporije su na sve strane goreli upaljači.\nBalašević je nastupio na velikoj bini, sa ozvučenjem koje je, kako je objasnio, radila ista ona firma koja će raditi i ozvučenje za sutrašnju svirku „Metalike” u Beogradu.\nPo centru grada na više lokacija bili su postavljena veliki video-bimovi, pošto značajan broj posetilaca nije mogao ni da vidi binu zbog velike gužve.\nURL to article: https://www.autonomija.info/velicanstveni-balasevicev-koncert.html


Železara Smederevo: Koliko koštaju najboji menadžeri na svetu - Ekonomske Vesti\n19. feb. 2015 19. feb. 2015 Luka Matić 21.st. Century Fox, Aleksandar Vučić, Lari Elison, menadžeri, Oracle, plate, Robert Ajdžer, Rupert Mardok, Tema dana, Volt Dizni, Železara Smederevo\nU ponedeljak će Vlada Srbije, vlasnik Železare Smederevo, raspisati konkurs u potrazi, kako je rekao predsednik Vlade Aleksandar Vučić, za najboljim menadžerima na svetu, koji bi toj firmi trebalo da obezbede jeftine sirovine, sigurno tržište i radna mesta za više od 5.000 ljudi.\nKo će da plaća najbolje menadžere na svetu nije rečeno, ali da vidimo koliko najbolji menadžeri na svetu koštaju?\nU Americi postoji za 2013. godinu nekoliko lista, u zavisnosti šta se sve u primanja menadžera uračunava, ali najsvedenija je ona na koju se pozivaju Njujork tajms i Forbs. Prema toj listi najbolje plaćeni menadžer u SAD 2013. godine je bio šef firme Oracle Lari Elison sa godišnjom platom od 78,4 miliona dolara.\nA za njim slede: šef Volta Diznija Robert Ajdžer sa 34,3 dolara, Rupert Mardok šef 21.st. Century Fox-a sa 26,1 milion dolara, šef Honeywell International-a Dejvid Kol sa 25,4 miliona dolara, pa Dejvid Far šef Emerson electric’s-a godišnjom platom od 25,3 miliona dolara.\nNa šestom mestu je 2013. godine bio Džejms Mek Nerni direktor Boinga sa 23,3 miliona dolara, na sedmom mestu je Alan Mulali šef firme Ford Motors-a sa 23,2 miliona dolara, na osmom Lari Merlo šef CVS Caremark-a sa 22,9 miliona, na devetom mestu po visini plate zaradjene 2013. godine je Paal Kibsgaard šef Šlumbergera sa 22 miliona dolara, a na desetom mestu je Kenet Šeno šef Ameriken ekspresa sa 21,7 miliona dolara.\nVeoma važan deo menadžerskog ugovora čini takozvani zlatni padobran u slučaju raskida ugovora. Primera radi, šef firme Mc Kesson bi u tom slučaju dobio otpremninu od čak 303,4 miliona dolara.\n← Nemačka: Najbolje plaćeni menadžer zarađuje 15 miliona evra\nZa turizam 587 miliona dinara →\nVlada Srbija dobila priznanje SAD za uspešne ekonomske reforme


Uslovi korišćenja - PitStop | Dobrodošli\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Pit Stop Service doo www.pitstop.co.rs\nAdministratori sajta www.pitstop.co.rs konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe i da one mogu prikazivati određene dodatke proizvoda koji nisu uključeni u standardni paket prodaje.\nKorišćenjem sajta ili određenih delova sajta zahteva kreiranje korisničkog naloga. Ukoliko koristite ovaj sajt, Vi ste odgovorni za održavanje zaštite i privatnosti Vašeg naloga i lozinke i pristupa Vašem računaru, i prihvatate odgovornost za sve aktivnosti koje se vrše pod Vašim nalogom i lozinkom. Ukoliko posumnjate u sigurnost Vašeg naloga, molimo da obavestite administratore sajta što pre moguće. www.pitstop.co.rs kao ni kompanija Pit Stop Service doo nije odgovoran za bilo koju štetu koja može da se desi od neautorizovanog pristupa Vašem nalogu.\nPit Stop Service doo zadržava pravo da prekine, obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekat sajta, uključujući dostupnost funkcija sajta, u bilo koje vreme bez prethodnog obaveštenja. Slažete se da Pit Stop Service doo nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.


Lidl počeo tražiti prve radnike u BiH, objavili konkurs za pozicije u Sarajevu: Nude atraktivna primanja\nOno što nude zaposlenicima su: atraktivna primanja, sveobuhvatno uvodno školo...\nTijekom pandemije, negativni efekti široko rasprostranjene korupcije sa zabil...\nVučić može itekako pomoći i mislim da je ovo sasvim jasna poruka. Ovo je pruž...\nAkcija je rezultat dugotrajne istrage Tužiteljstva BiH i partnerskih instituc...\nPrva planirana prodavnica treba početi s radom u januaru 2022. godine. Bit ć...\nOsnivački kapital iznosi 30.000 KM, od čega je većinski udio od 29.100 KM vla...\nU piletini iz BiH utvrđena salmonela\nProizvoda koji su distribuirala Braća Pivac, a porijeklom je iz BiH, više nem...\nGenerali su poručili da je Armija Republike BiH činila sve da sačuva svoje do...


Deo mermernog ukrasa s Partenona vraćen sa Sicilije u Atinu\nATINA – Deo mermernog ukrasa sa Partenona vraćen je u Atinu iz muzeja na Siciliji, a zvaničnici se nadaju da čhe taj potez uticati na Britanski muzej da vrati antičke skulpture iz najpoznatijeg antičkog obeležja Grčke.\nAtinski muzej Akropolja predstavio je danas „Faganov fragment“, mermerni fragment veličine 35 puta 31 centimetar koji prikazuje stopalo drevne grčke boginje Artemide koja sedi, a koja je vraćena iz Arheološkog muzeja Antonio Salinas u Palermu, preneo je Rojters.\n“Divno je što su sicilijanski i italijanski prijatelji smislili da ga vrate tamo gde je rođen“, rekao je direktor Muzeja Akropolja Nikolaos Stampolidis za fragment, koji je nekada bio deo istočnog dela friza hrama.\nFragment će biti postavljen u galeriji Partenon, u delu sa staklenim zidovima sa pogledom na Partenon koji prikazuje skulpture hrama u istom položaju u odnosu na originalni spomenik, sa gipsanim kopijama koje zamenjuju delove koji se sada uglavnom nalaze u Britanskom muzeju.\n“Nadamo se da ovaj potez Sicilije može da podstakne slične odluke u drugim zemljama“, rekla je direktorka Muzeja Antonio Salinas Katerina Greko.


Win 10 na Celeron N3060 kako ubrzati\nTema: Win 10 na Celeron N3060 kako ubrzati\n30.07.2019., 15:54 #1\nTreba mi savet, imam 5 laptopova koji se koriste u skoli uglavnom za net i office varijante, imaju svi windows 10 64- single language licencni sistem i sledecu konfiguraciju\nCeleron N3060, 4gb rama, 500gb hdd, intel HD grafika, 15.6 dijagonala itd.\nLaptopovi kao sto vidite nemaju ssd vec hdd a posto su jos u garanciji nemam mogucnost da im vadim hard i ugradjujem ssd. Pogadjate da jako sporo rade. Naravno iskljucio sam vizuelne efekte, uklonio nepotreban softver, iskljucio w. search ali to i dalje nije zadovaoljavajuce.\nImam neku varijantu windows 10 lite koju sam instalirao par puta na slabijim masinama. Interesuje me da li mogu da pregazim postojeci win sa ovom lite verzijom i da mi se windows posle nesmetano registruje.\n30.07.2019., 16:03 #2\nNajvise se primeti ubrzanje na slabijoj masini kada iskljucis Windows Defender antivirus preko GPolicy-ja... Ne znam da li to zelis na skolskim racunarima.\n30.07.2019., 16:15 #3\nU principu do sada je bio ukljucen Windows Defender kao zastita, mislim da ga mogu zameniti sa 360 T.Sec. Essentials koji je lagan, free je za kucnog korisnika (gde tu skola spada nemam pojma).\n30.07.2019., 16:25 #4\nProbaj svakako prvo kako radi bez bilo kakvog antivirusa da znas da li ima smisla da ga menjas uopste...\n30.07.2019., 16:33 #5\nPa da, samo ne kontam zasto radi brze ako se iskljuci preko Group policy nego ovako. Koliko vidim u win 10 mora da se skine groupe policy editor pa da se njime iskljucuje.\n30.07.2019., 17:33 #6\nGPEDIT.msc u search radi kod Windows 10 Pro. Moguće, ako je npr. Home da nema group policy editor... Preko GPEDIT-a je sigurnije, pošto kada isključiš iz samog Defendera, on zna posle često sam da se uključi posle update-a i sl.\n30.07.2019., 18:06 #7\nUpali se defender kad restartujes komp naredni put i nema poente.. Takve laptopove sa tim spec prodaju sad sa SSD ne bi li ga malo ubrzao jer je uzasan taj celeronac.. To su verovatno oni Aceri sto ih ima u vise boja.\n30.07.2019., 18:16 #8\nJedina pomoc je tu ugradnja ssd-a ako hoces win 10 na tim racunarima.Bolje ih odnesi tamo gde si ih kupio pa neka ti oni ugrade barem od 120gb ssd.\nNa te laptopove mozes da stavis win 8.1 koji jedini i radi kako treba.\n30.07.2019., 19:43 #9\nProbaj da iskljucis Superfetch u servisima pa vidi da li ce biti ikakvog poboljsanja.\n30.07.2019., 20:35 #10\nBez SSD-a nista, moze da se krpi gasenjem Defendera, telemetrije, update-a, ali uglavnom je sve to dzaba i kad tad krece da zabada. U ovlascenom servisu mogu da ugrade SSD dok je u garanciji.\nJedino poboljsanje, a da nije SSD, jeste da se praktikuje Hibernate umesto iskljucivanja.\n31.07.2019., 01:43 #11\nMa ssd ce biti kad izadju iz garancije tj sledece godine koliko mi se cini i radicu ih sam, ovlasceni servis ce da ih odere. U pitanju je Lenovo inace, nije Acer. Dobrog je cak izgleda i dizajna, deluje pristojno ali ga ubija celeron, nego pre par meseci sam dobio da dodam neke programe i podesim Lenovo sa istim procsorom i hdd-om ne ssd-om i sad ocekujem da se vuce, ali ne, on radi pristojnije, jedina razlika je sto je taj laptop zena dobila kao poklon iz Engleske (mislim da tu ima necega).\n31.07.2019., 15:37 #12\nAko su to fabricki sistemi obavezno odradi clean install, radice bolje sigurno, meni tako uvek zivne racunar jer proizvodjaci stavljaju bloatware plus vremenom se uspori zbog update-a, Winsxs folder je sve veci itd. Clean install, podesi sve isto, pogasi servise koji ne trebaju i nekim alatom obavezno iskljuci Windows Update da ne bi usporavao vremenom. StopWinUpdates 2.5 radi i na zadnjem 1903.\n01.08.2019., 00:08 #13\nUpravo na jednom isprobavam clean instal. Nemam vreme da isprobam neke Lite verzije sada. *mjau**mjau**mjau* kad se pazarilo da se izpruzilo jos 50e sad ne bi bilo problema.\n01.08.2019., 13:59 #14\nDa su uzeli neki pentium Silver N5000 umesto toga za malo veci novac letelo bi u odnosu na to i samim tim trajalo duze\n02.08.2019., 01:11 #15\nLaptopovi su kupljeni u jesen 2017, tada nije bilo laptopova sa N5000, bilo je samo N4200, ali sa licencnim sistemom su koliko mi se cini su im bili skuplji.


LOKAL – Stranica 2015 – Glas Regije\nJednomjesečni pritvor za uhapšene u akciji “Marker 4”\nOkružni sud Banjaluka odredio je danas jednomjesečni pritvor za petoricu uhapšenih u akciji “Marker 4”, koji su osumnjičeni da su počinili krivična djela organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelima neovlašćena proizvodnja i promet droga i nedozvoljena proizvodnja i promet Continue reading →\nPodnesen izveštaj tužilaštvu zbog ubistva\nDERVENTA – Protiv lica čiji su inicijali B.G. sa područja opštine Derventa podnesen je izvještaj Okružnom tužilaštvu Doboj zbog ubistva lica S.J. iz Dervente, saopšteno je iz Centra javne bezbjednosti Doboj.\nUbistvo nožem dogodilo se 19. januara oko 22.00 časa Continue reading →\nNovac od FIFA i UEFA za fudbalske terene u BiH\nSvjetska fudbalska federacija donirala je 600.000 dolara, a Evropska fudbalska unija 500.000 evra za sanaciju fudbalske infrastrukture na područjima Bosne i Hercegovine, koja je bila ugrožena u prošlogodišnjim poplavama.\nFudbalski savez BiH angažovaće vještake koji će procijeniti štetu, a donirana Continue reading →\nSmanjena vidljivost zbog guste magle\nVidljivost je mjestimično smanjena ispod 50 metara na području Banjaluke, Doboja, Šamca, Prijedora, Gradiške, Bijeljine, Continue reading →\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas se očekuje malo toplije i pretežno sunčano vrijeme, a u pojedinim predjelima na sjeveru i istoku magla će se zadržati tokom dana, pa će biti hladnije.\nNajviša dnevna temperatura od četiri do osam, Continue reading →\nBogdanić hvali dobojski Dom zdravlja\nDOBOJ – Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić rekao je da je resorno ministarstvo dostavilo Fondu zdravstvene zaštite Srpske neophodna sredstva kako bi bili penzionisani zdravstveni radnici koji su zaključno sa 31. januarom stekli uslove za to. Continue reading →\n6. Decembra 2019., 19:44


Glasovi – YMH\nApatija posmatrača na Adi Ciganliji\nNedavni događaj na Adi Ciganliji višestruko je uznemirio javnost. Na snimku događaja gledamo čoveka kako preti, a zatim napada i šutira ženu u glavu.\nScena je očekivano izazvala burne komentare. U njima se oštro osuđuje izostanak reakcije većine prisutnih na Adi. Brzo se stiglo do osude „našeg mentaliteta“.\nStvar je, međutim, u tome da se ponašanje ljudi na Adi može objasniti psihološkom pojavom koja ne podrazumeva markiranje mentaliteta.\nU kriznim situacijama svedoci imaju tendenciju da ni ne pokušaju da pomognu osobi u nevolji.\nTakozvani efekat apatije posmatrača događa se kada imamo veliki broj svedoka nesreće, zločina ili neke druge hitne situacije. Nedostatak inicijalne reakcije vodi ka pogrešnoj interpretaciji da situacija i nije tako ozbiljna.\nŠto je više prisutnih, to je manja verovatnoća da će iko pokušati da pomogne žrtvi, jer se osećaj odgovornosti deli među prisutnima. A to onda vodi ka pogrešnoj proceni.\nIstraživanja o pojavi\nOvu psihološku pojavu ustanovili su psiholozi Džon Darli i Bib Latanej, posle dugogodišnjih socijalnih eksperimenata.\nDogađaj koji je bio povod za njihovo istraživanja desio se u Njujorku 1964. godine na očigled trideset sedam stanara koji su svedočili ubistvu dvadesetosmogodišnje žene Kiti Đenovez.\nJuna 2021. godine na društvenim mrežama dobili smo snimak nasilničkog ponašanja muškarca prema ženi na Adi Ciganliji. Na kupalištu punom ljudi, pored žene koja je snimala, samo je jedan čovek krenuo da zaštiti napadnutu ženu.\nRazličite društvene okolnosti i podneblja u kojim su se odigrali događaji iz 1964. i 2021. pokazuju da ova psihološka pojava ne može da se svede na jedan narod ili na jedno vreme.\nDruštvo i ljudi se s vremenom menjaju, ali apatija svedoka je potvrđena u više istraživanja urađenih u periodu od 1960. do 2010. godine.\nMožete misliti da vi ne biste podlegli uticaju okoline i da biste postupili drugačije od njujorških stanara ili kupača na Adi. Međutim, psiholozi Bib Latane i Džon Darli zaključuju da to nije verovatno: svedoci u kriznim situacijama podležu uticaju faktora trenutne situacije, dok lični karakter i prethodna iskustva ne određuju u velikoj meri našu reakciju.\nKako postupiti u situaciji?\nSavet psihologa u slučaju da se nađete u situaciji da je vama potrebna pomoć je da je zatražite od određene osobe, recimo: „Hej, ti, u crvenoj majci!“ Na taj način će osoba shvatiti da je na njoj odgovornost da pomogne, a da se ne deli među mnogim prolaznicima.\nPandemija je učinila da se osećamo još izolovanije i da manje saosećamosa drugima. Ako se desi da se zateknete u situaciji u kojoj je nekome potrebna vaša pomoć ili zaštita, setite se pojave apatije posmatrača, shvatite šta da se dešava među svedocima, i pomozite žrtvi.\nIzvori i dodatni sadržaji:\nJohn Darley About Bystander Effect\nDangerous Conformity (Dr. Philip Zimbardo)\nThe Kitty Genovese Murder (History Channel Documentary)\nThe Case of Deletha Word\nThe bystander effect is complicated — here’s why (TEDtalk)\nBystander intervention for good (TEDtalk)\nBystander effect (Social Psychology Network)\nKategorizirano kao Glasovi\nAnaliza stavova mladih o položaju Roma\nAnketa je sprovedena u novembru 2020. godine. Podeljena na društvenim mrežama poput Instagrama i Facebooka, zbog trenutne situacije u vezi sa koronavirusom.\nAnketirane su 123 osobe. Na pitanja su odgovarali mladi ljudi uzrasta od 15 do 20 godina. Najviše je bilo osamnaestogodišnjaka (49,6 odsto), zatim sedamnaestogišnjaka(21,1 odsto), a onda devetnaestogodišnjaka (15,4 odsto). Ukupno je odgovorilo 77 osoba ženskog pola (62,6 odsto) i 46 osoba muškog pola (37,4 odsto).\nSkoro 80 odsto anketiranih bi imalo Roma za prijatelja. Među preostalih 20 odsto su oni koji se oko toga dvoume ili pak ne žele da se druže sa Romima.\nČak 95,1 odsto ispitanika ne bi imalo problem da ide sa Romima na fakultet ili u školu. Međutim, njih 21,1 odsto ne zna da li bi mu smetali Romi u komšiluku, dok je 11,4 odsto odgovorilo da bi mu susedi Romi smetali.\nIako njih gotovo 80 odsto hoće da se druži sa Romima, malo više od polovine ispitanika, 56 odsto, ipak ne bi bilo u vezi sa pripadnikom romske nacionalnosti.\nOko 42 odsto ispitanika smatra da Romi nisu integrisani u društvo, dok skoro 38 odsto nije sigurno da li jesu ili nisu. Uglavnom, veći broj ispitanika, skoro 70 odsto njih, ima negativan stav u vezi sa ulaganjem države u poboljšanje položaja Roma.\nStariji tinejdžeri nemaju problem da idu sa romskom omladinom u odeljenje ili na fakultet i smatra da nema potrebe da se otvaraju posebna odeljenja za Rome.\nNa pitanje: Da li su uobičajeni stavovi o Romima opravdani? – 53 ispitanika odgovorilo je da nisu opravdani, dok 40 njih nije bilo sigurno, a ostalih 30 ispitanika je odgovorilo da su opravdani.\nVeliki broj onih koji su odgovorili, to jest devedeset petoro njih, nema problem sa tim da Romi žive u Srbiji.\nŠto se tiče obrazovanja Roma, više od polovine anketiranih poznaje Rome koji su upisali srednju školu. Ali, mali broj njih poznaje Rome koji su završili srednju školu ili upisali fakultet.\nViše od 80 odsto anketiranih nije čulo ni za jednu nevladinu organizaciju koja se bavi problemima Roma.\nGotovo 70 odsto ispitanika nema problem da se nađe u blizini Roma.\nSedamdeset devet od 123 anketiranih je odgovorilo da bi trebalo da se radi na integraciji Roma.\nVeliki broj ispitanika, 68 odsto, nikada nije prisustvovalo fizičkom nasilju nad Romima, ali svaki treći ispitanik jeste.\nMigration is not a crime (Banksy)\nPovodom Međunarodnog dana migranata, Andrijana Vuković razgovorala je sa Othmanom Mustafom (Osmanom), u okviru projekta Youth Media Hub, a u organizaciji Nove Iskre iz Beograda i u saradnji sa Zakladom za inovacijski i tehnološki razvitak Intera iz Mostara unutar zajedničkog regionalnog programa Dijalog za budućnost: unapređenje dijaloga i društvene kohezije između, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije.\nBanksy, grafit, Migration is not a crime\nZainteresovanost za medijsku pismenost dovela me je do pitanja u vezi sa migranatima. U domaćim medijima o njima se ne govori dovoljno, a i kada se govori, često su to poluistine ili neistine, što utiče na loš odnos prema migrantima (dovoljno je samo pogledati Facebook grupu Stop naseljavanju migranata sa preko trideset dve hiljade članova). Prošlog meseca upoznala sam prvu osobu sa migrantskim iskustvom Osmana i razgovarala sa njim. Naravno, sve to ako ne računam rođake i prijatelje koji su iz Srbije emigrirali u Zapadnu Evropu i Ameriku. Ovde preovlađuje stav da se „to ne računa“, da je to „nešto sasvim drugo“. U razgovoru sa Osmanom, želela sam da proverim da li je zaista sve drugačije.\nPribojavala sam se da bih Osmana mogla uvrediti nekim pitanjem i da li će mu biti teško da ponovo ispriča svoju priču. Sastali smo se u jednom kafiću u Sarajevskoj ulici. Bio je nasmejan. Njegova devojka došla je sa njim. Progovorio je na srpskom.\n„Siriju sam napustio 2012. godine. Otišao sam za Liban sa svojom porodicom. Zatim sam otišao u Tursku, tamo sam živeo deset meseci, osetio sam veliku diskriminaciju, pa sam odlučio da krenem dalje i napustim zemlju gde nisam bio poželjan. Nisam imao ciljanu zemlju, samo sam želeo da odem negde gde je sigurno. Tako sam krenuo preko Grčke, Albanije, Crne Gore, pa sve do Srbije. Tu sam se stacionirao i pronašao sreću.“\nDodaje da je ovde stekao mnogo prijatelja, da radi već dugo kao kulturni medijator i prevodilac, da je osnovao svoje udruženje građana, naučio srpski jezik, da se zaljubio i „potpuno adaptirao na zemlju Srbiju“:\n„U Beogradu sam šest godina. Živeo sam i u Vranju zbog posla, Šidu i tako dalje. Beograd volim, volim taj brzi život, Kalemegdan, Skadarliju, tržne centre, pozorišta i mnogo drugih stvari.“\n„Svako jutro mi počinje radno. Prvo popijem kafu uz svoju omiljenu muziku, proverim mejlove i krenem na posao. Zavisi kad i gde radim, ako je to sa mojim udruženjem onda idem u kancelariju na posao, a ako je u pitanju druga organizacija za koju radim onda odem tamo na posao. Bitno je da volim ono što radim i da to moje kolege, a i korisnici prepoznaju. Posle posla odem sa društvom na kafu, a zatim kući. Što se tiče korone, ponašam se kao i svi građani Srbije. Nisam je hvala Bogu dobio, a nadam se i da neću. Pridržavam se mera i poštujem ih.“\nO strahovima, Osman kaže:\n”Finansije me ne brinu jer sam zaista vredan i radan. Što se tiče bezbednosti, retko sam imao neprijatnih situacija, ali nije da ih nisam doživeo. Te neprijatnosti koje su me zadesile ostavile su veliki trag, ali ja uvek nastavljam dalje i gledam na život sa pozitivne strane”.\nPitala sam Osmana da li prati srpske medije i izjave srpskih političara.\n„Ja nisam neko ko se mnogo interesuje za politiku i političke stavove. Naravno da znam političare u Srbiji, i aktuelna dešavanja. Ipak sam i ja sada deo Srbije.“\nZanimao me je njegov pravni status u Srbiji:\n„Ne znam svoja prava. Voleo bih da mi neko kaže koja su. Ne znam da li ih neko krši, jer ne znam koja su.“\n„Voleo bih da dobijem srpsko državljanstvo kako bih mogao da imam sva prava kao i drugi građani Srbije. Voleo bih da mogu da putujem, da vidim svoje roditelje koje već devet godina nisam video. I to mi je možda i najveća želja, jer se sve drugo u mom životu lepo odvija. Kada bih imao sva prava, kao i državljanstvo, ne bih više birao. Ova zemlja mi pruža sve za srećan život. Zadovoljan sam ovde.“\nŠta bi mu boravak u Srbiji učinilo lakšim?\n„Što se tiče mene, ponovo kažem, meni je super. Imam svoje prijatelje, svoju ljubav, kućne ljubimce. I hvala ti na ovom intervjuu i želji da pomogneš.“\nKategorizirano kao Glasovi Označeno migranti\nIzbeglički kamp je kao zoološki vrt\nKada rasizam, homofobija i mizoginija jačaju, a demokratija slabi, kada su sve češći komentari kako u Srbiju dolaze samo migranti muškarci i to isključivo vojno sposobni, dobila sam priliku da razgovaram sa Maryam Goli.\nMaryam je iz Irana. Ima 37 godina. U Srbiju je došla sa ćerkom i sinom. Sa prijateljem je pobegla od svog supruga. Zakoni u Iranu ženama ne dozvoljavaju da žive samostalno i brinu o deci.\nZašto se nisi razvela?\nZbog islamskog zakona u Irana. Muškarac može da se razvede od žene i da mu posle sedam godina bude dozvoljeno da ponovo ima decu.\nDa li si bila zaposlena?\nNe. U Iranu moj suprug sme da radi, ali on nije dozvolio da ja radim.\nKako je izledao put do Srbije?\nPre tri godine ušli smo u Bugarsku i odatle prešli zbog hrane u Srbiju, naravno sa švercerom. Bili smo u kampu Bogovađa, a zatim smo došli u Beograd. Sviđaju nam se i ljudi iz Beograda, naše kolege su srpske nacionalnosti, a deca imaju srpske prijatelje, ali sada manje izlazimo zbog korone.\nŠta obično radite preko dana?\nImam posao, ali plata jedva da je dovoljna, a život je težak i stalno se bojimo virusa. Ja sam u krojačkoj firmi, ali ona je već neko vreme zatvorena zbog korone. Moja deca idu u srpsku školu. Grupa 484 nam je pomogla da kupimo knjige za školu. Ali deca su deca i stalno hoće još nešto, a kada su kod kuće sve im je dosadno.\nKoliko se život u kampu razlikuje od vašeg života sada?\nKamp je za nas bio poput zatvora. Imali smo veoma loše uslove. Sada smo slobodni i imamo manje problema. Ovo možda nije dobar primer, ali smatram da je kamp kao zoološki vrt, životinje u zoološkom vrtu imaju kuću, imaju hranu i veterinara, ali njima nije mesto u zoološkom vrtu. Baš kao ni nama u kampu!\nAtmosfera i prednosti i mane života u Borči.\nStop complaining about your life. There are literally people који живе у Борчи – kaže mim sa fejsbuka. Kad god mi na početnoj strani izađe loša šala na račun Borče, imam potrebu da je branim kao da mi je drugarica, iako je to sve samo internet humor, a Borča samo jedno prigradsko naselje. Ipak, meni je bitna, jer sam u njoj odrasla, živim i dalje, pa samim tim, mojim ukućanima i meni oblikuje život.\nBorča nije mnogo udaljena od centra grada. Kad se meri od najudaljenije tačke u Borči do centra je oko 23 km. Vazdušnom linijom tek 10 km. Ali, ima tu jedna caka…\nDobro su poznate gužve na Pančevačkom mostu. Do 2014. godine to je bio jedini most kojim se mogao preći Dunav da bi se došlo do grada. Sada je tu i Pupinov most – on spaja Borču sa Zemunom. Preko njega prelazi i retka autobuska linija 85 Banovo brdo -Borča 3. Kolima je preko tog mosta očas posla. (Ako nema, naravno, gužve na uključenju za most.) Do petlje kod Pupinovog mosta se dolazi Zrenjaninskim putem, koji jednim delom ima samo dve trake, iako je na njemu gust saobraćaj, uz to i kamioni…\nZa gužve preko Pančevačkog mosta ima mnogo razloga. Most je i dalje preopterećen, jer se njime do centra ipak brže stiže nego drugim mostom. Odnedavno se može reći da porast broja stanovnika na kompletnoj Levoj obali (zajednički naziv za sva prigradska naselja do kojih se stiže Pančevcem:Krnjača, Kotež, Borča, Ovča, Padinska Skela, Kovilovo, Jabučki rit…) umnogome doprinosi gužvama. Ponekad se dogodi sudar, ponekad budu beskrajni radovi zbog popravke mosta, kojem je rok trajanja odavno prošao. Pančevac je bio izgrađen da bude privremen, a ne most za vjeke vjekova. Autobuskih linija ima, redovne su i poslednji dnevni se može uhvatiti i malo posle ponoći.\nNa slici 2) vide se delovi naselja. Poznati su centri. Fale brojevi četiri i pet, za male delove između centra dva i Malog Zbega. Sebeš i Crvenuku sam ja dopisala. Vidi se da postoji deo koji se zove Stara Borča. Ona je, kao što ima kaže, najstarija. Kasnije se podižu ostali delovi naselja. Negde novogradnja (zgrade upitne legitimnosti), a negde kuće. Zavisi ko je kupio plac. Cene polako rastu, ali kupiti ovde plac i izgraditi kuću je mnogim ljudima bilo isplativije nego da ceo život budu postanari ili kupe stan u gradu.\nIstorija gradnje: Stara Borča je tu još od Austrougraske. Stanovništvo čine ljudi koji su se bavili poljoprivredom i stočarstvom (ima ih idalje, ali su manjina u odnosu na zanimanja stanovnika ostatka naselja). I dalje neki imaju konje, svinje, kokoške. Taj deo ima poprilično idiličan seoski šmek. Ne poznajem puno tih starosedelaca, ali idalje su tu naslednici dedovina. Ima domaćinstava koja deluju prilično bogato. Po arhitekturi kuća se vidi nemački uticaj. Sve je pod konac. Što takođe podseća na Vojvodinu. Nisu retkost ljudi mađarskog porekla… Tu su i katolička i pravoslavna crkva, s tim da je katolička izgrađena prva. Ravničarski je predeo, zemlja dobra za obrađivanje i parcele su najčešće izduženo pravougaono podeljene. Taj deo ima kanalizaciju.\nDrugi po starosti je Centar 3. Građeni su stanovi, namenjeni vojnim licima u vreme socijalizma. Te zgrade imaju do pet spratova. Desilo se doduše da su stanove na kraju dobijali radnici i tako počinje da se doseljava radnička klasa na levu obalu. Slična je priča i sa Padinskom skelom (u kojoj su zatvor i ludnica). Centar 1 i 2 su građeni u slično vreme, takođe za radnike. Ali tu je došlo do nekog problema sa restitucijom, pa su neke zgrade izgubile legalnost. Novi vlasnici zemlje su se pojavili, počeli da ograđuju i pregrađuju delove koji su projektovani da budu parkići između zgrada. Kurcšlus. Ali i taj deo ima kanalizaciju.\nOnda na red dolaze najmlađi delovi Borče. Sebeš (deo u kojem živim), Crvenka, Pretok i Mali Zbeg. Zajedničko im je to što su građeni bez dobrog urbanističkog plana. Kanalizacija je problem o kom se najviše priča i postoji obećanje da će biti izgrađena do 2025. godine. Zašto je potrebno toliko vremena da se jedan kraj grada, u koji se za kratko vreme doselilo mnogo ljudi, uredi? Čitam naslov – Borča naselje budućnosti – na nekom portalu. Bože sačuvaj, uhvati me panika, jer nemam poverenje u sistem i ideologiju krađe i zaglupljivanja. Ako nastave ovako da (ne) planiraju, u šta će nas sve zajedno izgraditi i na šta će to da liči? S druge strane, ako se već jednom ne počne s uređivanjem, nakon sledećih obilnijih padavina (kao što su bile majske iz 2019, posle kojih su došle poplave) plivaćemo u fekalijama mesecima\nMi (moja porodica i ja) doselili smo se na Sebeš 2003 godine. Tada tu nije bio ni asfaltiran put, ni ulična rasveta. Nabacivao se šut, kako bi kola mogla preko blata da prođu. Imala sam pet godina, a asfaltirano je tek kad sam bila drugi razred. I to je bilo u okviru nečije političke kampanje: možda bi se duže čekalo na put da nije bilo izbora. Verujem da je tako bilo i na Crvenci i Pretoku i Malom Zbegu. Tu se i dalje grade kuće uporedo sa stambenim zgradama, koje su najčešće neprimerene veličine u odnosu na okruženje, bez dovoljno mesta za parking…\nZa Sebeš znam da je puno izbeglica iz Hrvatske i Bosne, za druge delove ne mogu da tvrdim, ali verujem da je slično. Ima naravno i ljudi iz drugih krajeva Srbije, koji su iz malih mesta došli da žive blizu velikog grada ili su odrasli u Borči u nekoj zgradi, pa rešili da sakupe novac i lagano grade kuću u ovim malo manje prometnim delovima naselja. Lepo je imati sopstveno dvorište, ako se može.\nNa potezu između Pretoka i puta za Ovču ima najviše Roma. Veće grupe romske dece išle su u OŠ Rade Drainac (nekadašnja Veljko Vlahović), pa ih ne poznajem mnogo. Ne znam kako im život izgleda, ali bilo ih je dvoje u mom razredu. Desilo se da je Rahmana posle prva četiri razreda završila u specijalnom odeljenju i delovala je srećnije od tada. Imala je problema sa čitanjem, ali ne znam detalje, kružile su tu svakakve priče. Alen je ostao sa nama, ali nikada nije išao preko trojke. U drugom odeljenju u istom razredu je bio dečko koji sad već ima sinčinu. On je uvek delovao srećno i zadovoljno, dobro peva i jedan je od tih Roma koji uveseljavaju sve oko sebe. Sa celom familijom živi preko puta naše škole. Nekad bi klali svinju, i svi iz školskog čujemo… Teško mi je palo kad su istovarali neko tele koje nije htelo da ustane. Samo su ga svukli s prikolice. Rekla bih da kod Roma u Borči kvalitet života varira od kuće do kuće. Neki se lako integrišu, neki teže. Neki tako lako, da me je malo i blam što naglašavam to, jer sam osećala uvek da je to prirodno.\nDa je vlast svesna porasta broja stanovnika pokazuje gradnja treće osnovne škole Jovan Ristić. Ona je napravljena u centru 3 na ogromnoj poljani, što je bilo dobro mesto za školu. Ono što i dalje fali je još neki državni vrtić, dom zdravlja ili još doktora u postojećem (gde, recimo, nema ginekologa), parkinzi. Prostor oko pijace je vikendom najzagušeniji kolima, ali ni radni dani nisu bajka. Fali i barem jedan dom kulture na teritoriji cele leve obale.\nParking je ogroman problem zbog gradnje stambenih zgrada na mestima gde su nekada bile kuće. Sve je skučeno, zgrade nisu legalne, pa nemaju svi stanovi priključak za struju. Dogovor koji se napravi sa vlasnikom kuće je da se ona od njega kupi, a onda on kao zamenu u novoj zdradi dobije par stanova i lokal. Sve ove zgrade što su do sada napravljene su tu da ostanu i onda se mora smisliti kako parking da se reši, jer pojedine ulice postaju klaustrofobične. Videla sam samo jedan primer da ispred takve jedne zgrade postoji pristojan parking.\nZagađenje vazduha je još jedan problem. Kada počne loženje ne može da se diše. Đubre svuda okolo je standardno.\nBoljke Borče su u principu boljke celog našeg društva. Verujem da se problemi preslikavaju u svim drugim prigradskim naseljima, a da je ponegde i gore što se tiče urbanog planiranja. Teši me što se moja porodica, prijatelji i sugrađani, svi odreda takođe gnušaju nereda oko nas.\nTrenutno je aktuelna borba protiv izgradnje tri stambena objekta na skloništima u Centru 3… http://rs.n1info.com/Vesti/a685633/Ne-davimo-Beograd-Gradjani-Borce-i-Cukarice-protiv-nadzidavanja-sklonista.html\n21. decembar, 2020.\nKako u Srbiji izgleda svest mladih o finansijama bez finansijskog obrazovanja?\nIako je Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) još pre 15 godina u svojoj preporuci zemljama članicama iznela da sa finansijskim obrazovanjem treba krenuti od početka formalnog obrazovanja kod dece, u Srbiji ova tema još uvek nije deo obrazovnog sistema. Kako to utiče na omladinu i šta srednjoškolci i srednjoškolke misle o tome?\nPrema rezultatima PISA istraživanja o finansijskoj pismenosti, koje je održano 2018. godine, trećina đaka u Srbiji nije dostiglo nivo funkcionalne pismenosti u oblasti finansija, navodi dnevni list Danas.\nKako OECD definiše, finansijska pismenost je „znanje i razumevanje finansijskih koncepata i rizika, kao i veštine, motivacija i samopouzdanje da se to znanje i razumevanje primeni kako bi se donosile efikasne odluke u različitim finansijskim kontekstima, unapredile finansijske dobrobiti pojedinaca i društva i omogućilo aktivno učestvovanje u ekonomskim zbivanjima.“ (OECD, 2012)\nMladi o upravljanju novcem uglavnom uče od roditelja\nU novembru ove godine, u okviru projekta Youth Media Hub, izveli smo online istraživanje među srednjoškolcima i srednjoškolkama Ugostiteljsko-turističke škole u Beogradu, o tome kako oni i one gledaju i razumeju svet finansija. U ispitivanju je učestvovalo 67 đaka, od kojih su 62% ženskog, a 38% muškog pola. Na pitanje da li su nekada dosad učili o novcu (korišćenju, trošenju, zarađivanju), samo 6% ispitanika i ispitanica je navelo da nije, dok su ostali to činili dobijajući informacije iz različitih izvora, kao što su nastavnici/e, internet i drugi mediji, ali i društvo. Ipak, kao primaran izvor učenja o novcu, većina je navela roditelje. Zanimljivo je da je bilo i odgovora u kojima mladi ističu da o novcu uče samostalno kroz posao.\nKako mladi zarađuju: Građevina, restorani, promocije, kockanje…\nO tome da li imaju džeparac, 76% ispitanih je reklo da ima. Nekim đacima džeparac zavisi od ocena, nekima od toga koliko brzo potroše prethodno dobijeni, dok je jedna ispitanica navela da joj „džeparac zavisi od očeve plate”, a jedan ispitanik od toga kada će „dobiti alimentaciju od majke”. Čak 27,5% ispitanih je navelo da ne ume da raspolaže novcem u predviđenom periodu za njegovo korišćenje, te sav džeparac potroši pre dobijanja sledećeg. Kao izvore novca u svom životu, većina navodi roditelje, ali uz to i 70% njih već ima radno iskustvo.\nS obzirom na to da su u istraživanju učestvovali/e učenici i učenice ugostiteljsko-turističkog sektora, ne čudi činjenica da je većina već radila u hotelima i restoranima, ali među poslovima javljaju se još i: građevina, promocije, čuvanje/animiranje dece, fizički poslovi u proizvodnji… Među odgovorima o izvorima novca, navedeno je još i „kockanje”.\nIako veština planiranja finansija spada u finansijsku pismenost, na pitanje da li su nekada pravili plan svojih finansija, 32% ispitanih odgovorilo je odrično, dok je 28% reklo da je nekad samo probalo da pravi plan, ali to više ne čini.\nFinansijsko obrazovanje u školi – da ili ne?\nU obrazovnom sistemu u Srbiji ne postoji predmet koji priprema đake na realne situacije, u vezi sa finansijama, u kojima se mogu naći u životu. Ipak, čak 94% ispitanih bi želelo da sluša o finansijama od nekog ko o tome zna više. Većina ispitanih misli da je finansijsko obrazovanje potrebno đacima u Srbiji – više od polovine veruje da je za tu oblast potreban zaseban predmet, dok 34% njih misli da ono treba da bude deo nekog postojećeg predmeta.\nNeke od zemalja koje imaju finansijsko obrazovanje u školi su Češka i Mađarska, ali, iako blizu u geografskom smislu, Srbija ovim zemljama nije bliska po svesti o važnosti tema koje treba da budu deo nastave. Ipak, da finansijsko obrazovanje nije ključno u razumevanju i primenjivanju znanja o finansijama i da ne mora sve zavisiti od najviših institucija, dokazuje Estonija koja ovaj predmet nema u obrazovnom sistemu, ali čiji su đaci postigli najbolje rezultate na PISA istraživanju o finansijskoj pismenosti 2018. godine. Ono što Estoniju posebno ističe u ovoj oblasti je sam strateški program kojim estonske organizacije pružaju podršku mladima pri negovanju preduzetničke inicijative i snalaženju u svetu finansija.\nNeophodno podići svest mladih o upravljanju finansijama\nBilo kroz nastavni program, bilo kroz alternativne načine, za obezbeđivanje sigurnije budućnosti mladih neophodno je podići im svest, znanja i veštine upravljanja finansijama. To pokazuje i naše istraživanje na kome je oko 30% ispitanih navelo da je čulo za finansijske institucije (banke, osiguravajuća društva, društva za upravljanje investicionim fondovima itd), ali da nije sigurno čime se one bave, i na kome su na pitanje o pojmovima koji ih asociraju na svet finansija, srednjoškolci i srednjoškolke naveli/e brojne: novac, banke, osiguranje, kamate, porez, dugovi, refinansiranje, inflacija i deflacija, akcize, društveni dohodak, depozit, ali i – „komplikacije”.\nOECD – Recommendation on Principles and Good Practices for Financial Education and Awareness: https://www.oecd.org/daf/fin/financial-education/35108560.pdf\nUNICEF – FINANSIJSKA PISMENOST, VEŠTINA XXI VEKA: https://www.unicef.org/serbia/media/2616/file/Finansijska%20pismenost.pdf\nDanas – Đaci iz Srbije ispod proseka i u finansijskoj pismenosti: https://www.danas.rs/drustvo/djaci-iz-srbije-ispod-proseka-i-u-finansijskoj-pismenosti/\nDnevnik.rs – Финансијско образовање предмет који нам недостаје: https://www.dnevnik.rs/ekonomija/finansijsko-obrazovanje-predmet-koji-nam-nedostaje?fbclid=IwAR25bxYY3yI3kgrqSnDSeY0toFK_G8N-fJEIabABfsP1r8AIH3NeE5UKZ3w\nYouTube – Education Nation. 🇪🇪Estonia: https://www.youtube.com/watch?v=7OnTzh4DPvg


Akustika - polje susretanja - Nelt Edukativni Program\nAkustika – polje susretanja\nDragana Šumarac Pavlović\nProfesori sa Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, Miomir Mijić i Dragana Šumarac Pavlović održali su predavanje na temu „Akustika – polje susretanja fizike i umetnosti, analognog i digitalnog, elektronike i mehanike, psihologije i inženjerstva“. Predavanje se bavilo različitim temama u oblasti zvuka – nastankom i oblikovanjem kontrolisanih zvukova, kao i mogućnostima koje pružaju analogni i digitalni zvuk danas.\nDocent na Elektrotehničkom fakultetu\nDiplomirala na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu na smeru Tehnika komunikacija. Na istom fakultetu je magistrirala na smeru Tehnička akustika. Doktorsku tezu je odbranila iz oblasti tehničke akustike. Docent je na katedri za telekomunikacije Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu i predavač je na Fakultetu dramskih umetnosti Univerziteta u Beogradu, gde drži predmete Akustika I i Akustika II. Dragana Šumarac Pavlović i Miomir Mijić su autori akustičkog dizajna opere u Mariboru, opere u Ljubljani, Beogradske arene, pozorišta Duško Radović, sale Doma omladine u…\nProfesor sa Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu, održao je predavanje na temu "Akustika - polje susretanja fizike i umetnosti, analognog i digitalnog, elektronike i mehanike, psihologije i inženjerstva". Predavanje se bavilo različitim temama u oblasti zvuka - nastankom i oblikovanjem kontrolisanih zvukova, kao i mogućnostima koje pružaju analogni i digitalni zvuk danas. Dragana Šumarac Pavlović i Miomir Mijić su autori akustičkog dizajna opere u Mariboru, opere u Ljubljani, Beogradske arene, pozorišta Duško Radović, sale Doma omladine u Beogradu, domova kulture, bioskopa,…