Inicijativa Priče EPALE zajednice za 2021. godinu | EPALE\nSlobodno prijavite svoju priču što prije kako biste je imali priliku podijeliti, komentarisati i nadahnuti svoje kolege!\nEPALE pokreće novo izdanje inicijative Priče EPALE zajednice! Priče EPALE zajednice daju zajednici EPALE priliku za razmjenu priča, perspektiva i iskustava koja odražavaju kreativnost i stručnost stručnjaka u području obrazovanja odraslih, u korist njihovih kolega i cijelog područja obrazovanja. EPALE se zalaže za prikupljanje i dokumentovanje ovog nevjerovatnog bogatstva projekata i iskustava u području obrazovanja odraslih. Prošle godine smo istražili kako je zajednica za obrazovanje odraslih reagovala na pandemiju COVID-19, a to je rezultiralo zbirkom od 114 strastvenih priča o reakciji, kreativnosti i pedagogiji prilagođavanja.\nOvogodišnji cilj je nadahnuti se kroz zbirku priča o aktivnostima u području obrazovanja odraslih, povezanim s EPALE tematskim fokusima za 2021. godinu. Poziv je otvoren do 29. oktobra 2021.\nŠta bismo željeli dobiti iz priča kako bismo obogatili svoje poglede?\nTrenutni projekti u koje ste uključeni.\nNajzanimljiviji aspekti vašeg iskustva kao stručnjaka u obrazovanju odraslih.\nKako se vaš posao promijenio posljednjih godina.\nBudući izazovi u području obrazovanja i u vašem specifičnom području interesa.\nKada govorimo o životnim vještinama za osnaživanje odraslih u učenju i učestvovanju, željeli bismo se pozabaviti temama usavršavanja i ponovnog osposobljavanja za posao i život, relevantnosti osnovnih vještina i hitne potrebe za zdravstvenom i medijskom pismenosti, koji su rezultat pandemije. Kako radite na unapređivanju osnovnih vještina i kompetencija za digitalnu i demografsku transformaciju?\nKriza prouzrokovana COVID-om-19 imala je neviđen utjecaj na obrazovanje odraslih i mnoge je u ovom području ostavila da se pitaju šta slijedi. Digitalna tranzicija i mogućnosti kombinovanog učenja sa sobom povlače razmišljanje o resetiranju obrazovanja za digitalno doba. To je ključni cilj i dobro smo svjesni da svi preoblikujete svoje poučavanje i obuku u svjetlu digitalne tranzicije. Kako najbolje iskorištavate kombinovano obrazovanje? Kako održavate motiviranost svojih učenika digitalnim sredstvima? Koje se mogućnosti otvaraju?\nNa kraju, veoma važna tema. Inkluzivne društvene promjene za održivost i pravednost pozivaju na akciju kako bi se osigurala socijalna pravednost i izgradila otpornost u reagovanju na krize. To znači da trebamo garantovati pravo na obrazovanje odraslima s invaliditetom i onima koji su socijalno isključeni, kako bismo im omogućili ravnopravno učešće u društvu. Na koji način se vaši projekti bave temama socijalne uključenosti ranjivih grupa, različitosti i aktivnog starenja? Kako doprinosite održivosti kroz obrazovanje?\nPriče trebaju biti tačne, dobro argumentovane, po mogućnosti mogu sadržavati poveznice za projekte te poštivati utvrđeni broj znakova. Željeli bismo znati posebnosti vašeg iskustva, snage i ... zašto ne? ... neuspjehe i naučene lekcije.\nSamo trebate ispuniti web-obrazac, uključiti jednu ili više slika i podijeliti svoju priču! Ponovimo korake.\nTo nije sve! Ove godine imamo iznenađenje za vas.\nPrvih 100 korisnika EPALE-a koji predaju kvalificiranu priču dobit će EPALE-ov poklon!\nSvakog mjeseca od maja do novembra bit će održana i tombola među korisnicima koji komentarišu priče: 5 korisnika mjesečno od onih koji komentarišu objavljene priče bit će odabrano slučajnim odabirom i dobit će poklon. Komentari moraju biti relevantni i povezani s temom da bi bili prihvatljivi, zato podijelite svoje mišljenje ostavljajući komentare!\nRadoznali ste o etičnom, inkluzivnom i lijepom poklonu o kojem smo razmišljali? To je futrola / držač za punjenje mobilnog telefona koji je ručno izradilo društveno preduzeće koje proizvodi zanatski pribor od ponovno korištene kože (ostatke kružne proizvodnje visoke mode) i zapošljava ljude iz nepovoljnog okruženja. Dakle, sjajan dar koji kombinuje obrazovanje odraslih, cirkularnu ekonomiju i socijalnu održivost. Pogledajmo!\nŠtaviše, svi učesnici koji predaju kvalificiranu priču i ispunjavaju gore spomenute zahtjeve, bit će pozvani i dobit će priliku za ekskluzivno osposobljavanje na temu „Efikasne strategije za komunikaciju i promociju svojih aktivnosti i projekata u obrazovanju odraslih“ koja će se održati između novembra i decembra 2021. godine.\nKonačno, sve objavljene priče bit će uključene u izdanje Knjiga priča iz EPALE zajednice iz 2021. godine. Pogledajte knjigu (Knjiga priča iz EPALE zajednice) od prošle godine!\n- Priče se mogu slati do 29. oktobra 2021. godine, do kraja dana.\n- Komentari će se uzeti u obzir za nagradu ako su objavljeni do 30. novembra 2021., do kraja dana.\nJedva čekamo saznati više o vašim projektima i vašim inovativnim rješenjima!


Petnica: Veliki konkurs za programe u 2020.\nDatum kreiranja: ponedeljak, 11 novembar 2019 18:51\nIstraživačka stanica Petnicа, evropska prestižna institucija za rad sa mladim talentima, raspisala je konkurs za prijavljivanje za njene programe u 2020. godini. Srednjoškolci iz svih krajeva naše zemlje, bez obzira na tip škole, a koji imaju interesovanje za prirodne, društvene ili tehničke nauke su dobrodošli da se prijave za učešće na programima ove prestižne institucije.\nIstraživačka stanica Petnica već 37 godine uspešno radi na obrazovanju mladih generacija koje se zanimaju za prirodne, društvene i tehničke nauke, i koje žele da se usavršavaju i prave prve korake u nauci. Zainteresovani srednjoškolci, kojima možda regularan sistem školovanja nije dovoljan, a vole astronomiju, fiziku, elektorniku, računarstvo, matematiku, biologiju, hemiju, geologiju, medicinu, sociologiju, antropologiju, psihologiju, istroiju, lingvistiku, arheologiju ili dizajn dobro došli su da se prijave na konkurs Petnice. Rok za prijavljivanje je kraj novembra meseca.\nPetnica se na mapi obrazovnih institucija za rad sa talentima u Evropi, danas nalazi vrlo visoko, zahvaljujući rekonstrukciji, izgradnji i opremanju naučnom opremom od pre nekoliko godina. Zato evropske institucije Istraživačku stanicu Petnica svrstavaju u vodeće institucije ove vrste u celoj Evropi.\n„Naša želja je da identifikujemo motivisane i zainteresovane srednjoškolce. Oni ne moraju imati najbolje ocene, ili biti takmičari, ali ako vole nauku, i već sami pokušavaju naukom da se bave kod kuće, onda je Petnica za njih pravo mesto. Dovoljno je da nam svoja interesovanja i dosadašnje aktivnosti dobro predstave i istaknu se među svim ostalim prijavljenim kandidatima, i postaće polaznici naših programa“. - .“ – kaže Nikola Božić, programski direktor u Petnici.\nNakon procesa izbora, polaznici će naredne godine imati priliku da u Petnici svoje prve korake u nauci prave na najmodernijoj opremi, a sa njima će raditi najbolji mladi naučnici iz skoro svih instituta i fakulteta u Srbiji.\n„IS Petnica raspolaže sa vrhunski opremljenim kabinetima i laboratorijama – za hemiju, biohemiju, biologiju, fiziku, elektroniku, arheologiju, geologiju... U planu je izgradnja astronomske i klimatološke opservatorije. Laboratorije i kabineti u Petnici su multifunkcionalne i fleksibilne i omogućavaju mladima da dožive iskustvo naučnog istraživanja na realnim problemima uz pomoć profesionalne naučne opreme. Imamo svoj hotel kapaciteta 170 mesta u sobama sa 1, 2,3 i 4 ležaja. Sve sobe su sa kupatilom i klimatizovane. U okviru hotela je i desetak sala za rad različitog kapaciteta. Restoran sa kuhinjom može jednovremeno uslužiti do 250 osoba. Petnička naučna biblioteka sadrži preko 50,000 knjiga i časopisa i desetine hiljada elektronskih publikacija. Uslovi za rad su, dakle, odlični.“ – objašnjava Nikola Božić uslove u kojima će budući polaznici boraviti i raditi.\nPetničke obrazovne aktivnosti su oslonjene na široku mrežu od preko 800 stručnih saradnika koji u svojstvu gostujućih predavača, mentora ili savetnika učestvuju u kreiranju i izvođenju različitih kurseva i kampova. Oni dolaze iz preko stotinu fakulteta ili naučnih instituta i danas najveći deo njih su bivši polaznici petničkih programa. Sve ovo ukazuje na visok kvalitet programa, kao i na aktuelnost sadržaja.\n„Prijavu za programe u Petnici možete skinuti sa našeg sajta. Nakon toga je potrebno dokumentaciju dobro da pročitate i da nam se lepo predstavite kroz formular, autobiografiju, motivaciono pismo i esej. Pozivamo i rodtelje, bake i deke, ali i nastavnike, da predlože onima za koje misle da će im boravak u Petnici značiti u napredovanju da se prijave. Vrlo je važno da to učenici sami urade.“ – dodaje na kraju gospodin Božić.\nIako je najveći broj petničkih kurseva, kampova ili seminara dizajniran za srednjoškolce, postoji i dosta aktivnosti namenjenih nastavnicima i studentima. Svake godine preko 2000 učenika iz Srbije i iz mnogih drugih zemalja učestvuje na oko 150 raznovrsnih programa u Petnici. Ova ustanova je stekla veliki ugled zahvaljujući inovativnim metodama rada, kao i zbog izvanrednih rezultata u otkrivanju mladih talenata i podršci njihovom kvalitetnijem obrazovanju i razvoju.\n2020-09-26 - Šta kaže Ajnštajn!\n2020-09-26 - Poređenje: kolika je verovatnoća da budete loše sreće\n2020-09-25 - Božić: Kako je neformalno obrazovanje postalo važno tokom epidemije\n2020-09-24 - AK „Letenka septembar 2020“ - album fotografija: Dušan Mrđa\n2020-09-24 - Mars - fotografija: Jaroslav Grnja


MOGUĆE JE I TO, VOZAČ IZ BiH OSTAO U ŠOKU: Dobio kaznu jer je vozio previše SPORO (FOTO) | Region | Kurir\nMOGUĆE JE I TO, VOZAČ IZ BiH OSTAO U ŠOKU: Dobio kaznu jer je vozio previše SPORO (FOTO)\nBosna i Hercegovina 21.08.2018. 11:46h 21.08.2018. 11:46h\nNaime, vozača je snimio radar u mestu Kolunić u opštini Bosanski Petrovac kako upravlja vozilom brzinom od 53 kilometra na sat na delu puta na kojem je najveća dozvoljena brzina 60 kilometara na sat.\nUprkos tome što vozač nije prekoračio najveću dozvoljenu brzinu u obaveštenju o počinjenom prekršaju je navedeno kako je za pomenuti prekršaj predviđena novčana kazna u iznosu od 50 KM, odnosno oko 25 evra.


[es] - PROGRAM ES LETA 2003\n06.08.2003. "Linux from scratch", za i protiv\n13.06.2003. DOS programi u C-u iz Windows-a\nPROGRAM ES LETA 2003\n[es] :: Vesti :: ES leto manifestacija :: PROGRAM ES LETA 2003\n[ Pregleda: 19363 | Odgovora: 21 ] > FB > Twit\nPROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 00:31 - pre 231 meseci\nJos Dule Korunovski treba da da svoj doprinos :)\nEs leto 2003 se održava u prelepoj bašti Bonafidesa (zgrada Pravnog fakulteta prema parku Tašmajdan) a program počinje oko 20,30 po sutonu. Od tehničkih pomagala obezbeđuje se ozvučenje, internet link sa wireless distribucijom, LCD projektor sa platnom. U slučaju kiše prelazi se u zatvoreni prostor kluba Bonafides.\n-\tGojko Vujovic: Otvara ES LETO i prica o nastanku ES-a, istorijatu i planovima\n-\tMiloje Sekulic: Okrugli sto: "Internet novinarstvo i novinarstvo na Internetu"\n-\tVukan Karadzic: Pretrazivaci i promocija na internetu\n-\tRandom: Svi Srbi na Jabberu do 2004-te\n-\tZak McKraken: Elektronsko trziste & prodavanje pameti(tm) iz SCG online\n- Zombie: Svi Srbi da bloguju do 2004-te\n-\tMultimedija – web development, revijalni prikaz radova u odabiru dizajnzone – Trunks i Cvele aka Vlada\n-\tMrvine čarolije\n-\tNarodna banka Srbije – Dinakard, prva kartica na Balkanu koja će da funkcioniše preko Interneta i procesirati u SCG. Snažan podsticaj e-biznisu B2C i B2B rešenjima.\n-\tZepter banka – E banking\n-\tNebojša Đurić, E-trgovina, tema: Akademik kard\n-\tProf. dr Vojkan Vasković, Fakultet BK, - Kartice lojalnosti\n-\tProf. dr Dejan Tosić, ETF, E-poslovanje sa korporacijom Wolfram Research, Inc.\n-\tPavle Pekovic, XEMICO - Prakticna iskustva marketinga i prodaje na Internetu\n-\tDoc. dr Dragan Vukmirovic, FON - Digitalni marketing,\n-\tDragan Varagić - Znacaj statistika posecenosti s aspekta formiranja promotivne reklamne ponude na sajtu.\n-\tHP show - upotreba wirelessa u radnom okruženju i predstavljanje proizvoda najnovije generacije\n-\tSWCN – začetak, Spider & drndi\n-\tZgwireless – Zagrebački wireless community\n-\tWireless u praksi – Centar za razvoj Interneta\n-\tdodela ES AWARDS priznanja IT zajednice na u različitim kategorijama\n-\tgeek party\n[Ovu poruku je menjao torbica dana 20.06.2003. u 16:35 GMT]\ntowk: zombie tražio izmenu naslova njegovog „predavanja“\n[Ovu poruku je menjao tOwk dana 20.06.2003. u 17:22 GMT]\n[Ovu poruku je menjao torbica dana 25.06.2003. u 21:34 GMT]\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 01:04 - pre 231 meseci\nprvi dan + treći mi najviše pašu uz moj ukus...\nčak je i ispalo na kraju *neutralno* ... da ne bude nikom više - nikom manje\n+ promena datuma ES leta... super ..pa HP ....\nma nema da omane :)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 01:42 - pre 231 meseci\nfin program :)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 02:15 - pre 231 meseci\nSimpatično ... šteta je samo Paju Pekovića trošiti na marketing, ima mnogo šta pametnije da ispriča :)\nMalo je neobično, Internet skup a provajdera nigde .. ?\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 12:34 - pre 231 meseci\no neee ...\nzar cemo svake godine gledamo iste fore ?\npretpostavljam da ce ovo biti vezano za web design ? a jel' mogu "pitanja publike" ?\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 14:52 - pre 231 meseci\nZnaci vratili smo se na "e-ovo, e-ono" program. :(\nOd svega vredi jedino treci dan i par stvari u prvom danu.\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 20.06.2003. u 15:27 - pre 231 meseci\nnaravno, uvek je i bilo, ali ako nesto ne znas uplati kurs:)\n-znaci sva pitanja (sto i dolici manifestaciji ) odnos prema klijentu, trazenje posla,izgled ponude, nacini placanja, ucesca na tenderima.....\n-pitanja tipa kako da napravim, zeza me scripta itd ne prolaze:)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 21.06.2003. u 10:22 - pre 231 meseci\nKako su komentari negativni za drugi dan, najbolje da onda ne dođem? :))\nTu će biti veoma interesantnih predavanja, interesantno je da vam je to neinteresantno :)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 21.06.2003. u 12:43 - pre 231 meseci\nheh Varaga nećeš valjda da dozvoliš sebi da te pokoleba "gomila klinaca" ...\nverujem da i ti imaš svoje obožavaoce ... da ne kažem publiku ;)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 21.06.2003. u 13:05 - pre 231 meseci\nLilit, ja mislim da je Dragan mislio da ne treba da dodje zato sto je drugi dan dosadan (sto bi dolazio pa da mu bude dosadno) :-)\nAli, mozda i nije mislio to sto sam ja mislio da je mislio, vec je mislio to sto ti mislis da je mislio, ili je mislio nesto sto je sam mislio i niko ne zna sta je mislio...\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 21.06.2003. u 13:36 - pre 231 meseci\neh ma šta ja znam šta ko misli ... ja sam se samo ./make --pošalica u onom kontekstu kako sam ja razumela te reči ... no ne bitno towk ..skorz ... ;)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 21.06.2003. u 14:33 - pre 231 meseci\nDrugi dan je odlican, verovatno i najkvalitetniji po sadrzaju, nadam se da ce biti zanimljivo.\nKad vec izigravamo geekove :), sta ti u svakom dir-u imas po jedan make, ili je to ./configure? :p\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 22.06.2003. u 11:27 - pre 231 meseci\nNe bih se bas slozio sa gore navedenom konstataciom. Smatram da je drugi dan ubedljivo najkvalitetniji. A mozda je ne vidim nesto sto vi vidite pa mi molim vas objasnite sta je tako zanimljivo u trecem danu.\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 22.06.2003. u 12:23 - pre 231 meseci\nPa wireless. :) Konacno cemo saznati dokle je stigao i sta se desilo sa SWCN projektom. A tu su i zanimljivi gosti iz Zagreba. :)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 23.06.2003. u 08:56 - pre 231 meseci\nNaravno da sam se šalio za odustajanje. Meni su najinteresantniji I i II dan, nadam se da ću doći oba dana, iako mislim da je realnije da ću biti samo drugi dan u BG-u.\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 24.06.2003. u 19:23 - pre 231 meseci\nNe znam da li je kasno za promenu programa leta, ali imam jedan predlog.\nMožda bi mogli da se spomene i prezentuju narodu projekti prevođenja Gnome-ta, KDE-a i OpenOffice-a na srpski. Microsoft je izbacio razne bilborde i ljudima je simpatično to što mogu da imaju programe na srpskom, kao da je to nešto novo. Treba pokazati narodu da ni Linux ne zaostaje u tom pogledu, čak da napreduje. Znači neka se okupe prevodioci gnome-ta, openoffice-a i kde-a da se pohvale kako su vredni. Možda bi i neki sponzor bio raspoložen da se reklamira na diskovima sa prevedenim okruženjima i programima koji bi se delili besplatno na es letu....\nTo sam hteo da predložim pa sad vi razmislite....\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 24.06.2003. u 19:37 - pre 231 meseci\nPrevod Gnoma ima i neke veze sa ES-om („pokrenula“ su ga dva člana ES-a: Goran Rakić i ja), ali KDE, OpenOffice baš i ne. Naravno, mogu pozvati nekoga ko je povukao ljude za prevod OpenOffice-a da dođe, a i ja ću najverovatnije biti na raspolaganju.\nMeđutim, ono što je bitno je da je program utvrđen, ne želi mnogo njih da sluša o prevodu (ako bismo napravili jednu raspravu tipa „nove reči za stare programere“ već bi bilo žustro :-), a i najbolje je da se ovo ostavi za ES Zimu '03, kada će i prevod Gnoma biti gotov u potpunosti (zajedno sa pratećim kancelarijskim programima tipa Gnumeric, Evolution,...), i kada ćemo moći da pričamo o tehničkim detaljima svega ;-)\nMada, prevod jeste i delom „komercijalna“ stvar pa bi se dobro uklopilo u ostale sadržaje :-)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 24.06.2003. u 19:54 - pre 231 meseci\n"Narodna banka Srbije – Dinakard, prva kartica na Balkanu koja će da funkcioniše preko Interneta i procesirati u SCG. Snažan podsticaj e-biznisu B2C i B2B rešenjima."\nnema mnogo veze sa samim es-om, a ipak je dobra tema...\nI ne mora mnogo da se priča o samom prevodu koliko da se obaveste neupućeni da linux postoji i u srpskoj varijanti... Jer zamisli ljude koji na pinku ili bk čuju kako se na nekoj kompjuterskoj manifestaciji predstavio neki linux na srpskom... Sigurno da će ga tako bolje prihvatati nego kao neki "opasni hakerski operativni sistem" :)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 24.06.2003. u 20:08 - pre 231 meseci\nOk, što se toga tiče, obezbedite računar na koji ćemo da instaliramo prevedeni Gnom, i 5–15 minuta predstavljanja je moguće. Ali mislim da nam treba više zainteresovanih ;-)\nRe: PROGRAM ES LETA 2003 25.06.2003. u 19:34 - pre 231 meseci\nnaravno da ima mesta posalji mi na mail [email protected] detalje


Radosna vest za savremene roditelje - Projekat Timotej Projekat Timotej app\nSavremenim roditeljima je očajno potrebna radosna vest. Sju Palmer, autor knjige „Otrovno detinjstvo“,\n piše: „Većina roditelja nekontrolisano daje sve od sebe, u svetu gde vrednosti, ne samo da se menjaju – već su zapravo nestale. . . U svetu burnih promena, pouzdanje ja na tankom ledu. Moralne i društvene vrednosti (prethodnih generacija) su porušene, i čini se kao da ništa nije preuzelo njihovu ulogu.“\nPre nekih pet godina, ovo nestajanje vrednosti me je zaista uznemirilo. Žudila sam za nepromenljivim, večnim istinama o roditeljstvu. Stoga sam posegla za drevnom mudrošću mojih duhovnih predaka. Otvorila sam svoju Bibliju.\nTražila sam deliće saveta, ali je Biblija usmerila moj pogled na veću sliku koja je obuhvatala život i roditeljstvo.\nPismo ima radosnu vest za savremene roditelje! Ovo su tri istine koje se mi najviše pomogle:\n1. Stvoreni smo za više od trenutne sreće\nOvaj svet viče kako bi nas ubedio da je cilj života biti srećan. Neprestano nam govore: „Radi ono šta god te čini srećnim; sledi svoje srce.“ Kada upitate savremene roditelje o tome šta želimo za našu decu, jednoglasno odgovaramo: „Samo želimo da budu srećni!“\nAli, što više jurimo za srećom, čini se da je sve manje nalazimo. Stope depresije i mentalnih oboljenja među roditeljima i decom nikada nisu dosezale viši nivo. Ako se život svodi na to da budemo srećni, većina nas doživljava veliki neuspeh.\nAli, radosna vest Biblije je u tome da smo naša deca i mi stvoreni za nešto više. Prva poglavlja Biblije pokazuju da su ljudi stvoreni na Božiju sliku i imaju veću svrhu – da daju čast Bogu tako što će živeti poslušno unutar Božije tvorevine i činiti dobro nosiocima Božije slike.\nIz toga sledi da se roditeljstvo ne svodi na neprestano usrećivanje naše dece, već na pomaganje našoj deci da spoznaju i žive Bogom danu svrhu. I prema mišljenju stručnjaka, ovakav pristup će im verovatnije, na duge staze, dati osećaj istinskog zadovoljstva. U svojoj knjizi „Zamka sreće“, Ras Heris piše:\n„Kada razjasnimo naše stavove u životu i živimo u skladu sa njima, tada naši životi postaju bogati, ispunjeni i imaju svrhu, a mi doživljavamo snažan osećaj živosti. Ovo nije ono isto prolazno osećanje – ovo je dubok osećaj ispunjenog života.\n2. Ne moramo biti savršeni\nAko nas je savremena popularna psihologija nešto naučila, to je: „To je sve krivica tvojih roditelja!“ Prirodno, kada postanemo roditelji, počinjemo da se brinemo šta će naša deca govoriti njihovim psihoterapeutima za dve decenije.\nRoditelji i deca su stvoreni da proslavljaju Boga, žive poslušno unutar njegove tvorevine i čine dobro drugima. Ali, kao što čitamo u Postanku 3, naši praroditelji su bili neposlušni Bogu i isterani su iz edenskog vrta. Greh i smrt sada deluju u nama.\nUpravo van edenskog vrta su rođena prva deca. U palom svetu, roditelji nikada ne mogu da budu savršeni – imaćemo i pozitivan i negativan uticaj na našu decu. I u ovom palom svetu, ne možemo da sprečimo da se loše stvari dogode našoj deci. Ove opasnosti mogu učiniti da osećamo krivicu i strah.\nMeđutim, radosna vest Biblije je da postoji jedan savršeni roditelj: Bog. On nas poziva da prestanemo da budemo „odrasli“ na trenutak i trčimo ka njemu poput male dece. Kada ponizno priznamo naše neuspehe, Bog nam oprašta kroz smrt njegovog savršenog deteta, Isusa, i ispunjava nas njegovim Duhom kako bismo sutra ponovo pokušali. Mi nismo u kontroli sveta naše dece, ali naš Otac jeste. A on u svemu – dobru i zlu – radi za dobro svoje dece.\nZanimljivo je da stručnjaci nalažu savremenim roditeljima da odustanu od perfekcionizma i da teže ka tome da jednostavno budu „dovoljno dobri.“ Naše greške mogu da postanu prilike da pokažemo svojoj deci kada da vode svoj život u ovom slomljenom svetu.\n3. Ne moramo ovo da radimo sami\nJoš jedan razlog zašto je savremeno roditeljstvo toliko teško je taj da po prvi put u istoriji, pokušavamo da ga radimo sami. Mnogi od nas su se odselili dalje od naših širih porodica i mesta gde smo odrasli. Čak iako naši roditelji žive blizu, mnogi od njih su zauzeti poslom tokom nedelje. Naši odnosi sa našim komšijama su takođe nestalniji i površniji nego oni u prošlim generacijama.\nStoga, čini se da smo na dnevnoj osnovi prepušteni sebi – mama, tata i deca – u borbi protiv sveta.\nMeđutim, radosna vest Biblije je da ovo nije namenjeno da radimo sami. Isus poziva sve ljude – mlade i stare, u braku i samce – da postanu deca Božija kroz veru i pripoje se njegovoj duhovnoj porodici. Kada donesemo našu porodicu unutar Božije velike porodice vere, nalazimo duhovnu braću i sestre svih uzrasta koji nas mogu ohrabriti i biti nam podrška u zadatku odgajanja naše dece sa ciljem da ona poznaju i žive Bogom danu svrhu.\nKada sam, kao očajni savremeni roditelj, počela da čitam Bibliju, uskomešana priča naše male porodice je počela da tone u snažni zagrljaj mnogo veće priče. Postepeno sam uvidela da moja zbunjenost biva zamenjena jasnoćom, moja krivica i strah slobodom, a moja nesigurnost pouzdanjem koje dolazi od spoznanja tvog mesta u Božijem velikom planu. A to je zaista radosna vest.


Zaimović: Ne treba očekivati dalji pad kamatnih stopa – Bankar.me\nZaimović: Ne treba očekivati dalji pad kamatnih stopa\nJuly 7, 2017 BANKE, Članci, CRNA GORA, INTERVJUI, SVE VIJESTI 1 Comment\nHipotekama banka je i drugi kvartal ove godine završila uspješno i u skladu sa planom. Na kraju kvartala očekujemo neto profit od 2,3 miliona eura. Iako se bankarski sektor kontinuirano suočava sa različitim izazovima, mi uspijevamo da ostvarimo postavljene ciljeve zahvaljujući, prije svega, klijentima, zaposlenima i akcionarima, izjavio je izvršni direktor Hipotekarne banke Esad Zaimović u intervjuu Pobjedi.\nPOBJEDA: Da li očekujete da banke u Crnoj Gori uvedu negativnu kamatu na štednju?\nZAIMOVIĆ: Ova tema je postala aktuelna nakon uvođenja negativnih kamata u većini banaka u EU, a medijski je postala interesantna nakon što je CBCG uvela negativnu tarifu na depozite koje komercijalne banke drže kod nje. Neke banke u okruženju su uvele nultu kamatnu stopu na depozite, što je otvorilo prostor za očekivanja da će, ukoliko se nastavi ovakva politika negativnih kamata Evropske centralne banke, i banke u Crnoj Gori početi sa negativnom kamatom. Imajući u vidu negativnu reakciju javnosti, nije realno očekivati da će banke u CG početi sa tom praksom, ali ne bih isključio mogućnost da se naredne godine to počne raditi, prvenstveno kod većih depozita.\nPOBJEDA: Smatrate li daje margina između kamata na štednju i na zajmove prevelika u Crnoj Gori?\nZAIMOVIĆ: Na prvi pogled, margina može izgledati velika. Postoji više faktora koji to prouzrokuju i uglavnom sam ih spomenuo u odgovoru na prethodno pitanje. Ali je činjenica da postoji prostor za njeno smanjenje i mislim da je realno to očekivati, imajući u vidu pojačanu konkurenciju među bankama koje posluju na našem tržištu, kao i trend smanjenja aktivnih kamatnih stopa.\nPOBJEDA: Očekujete li dalji pad kamata, kako na štednju, tako i na zajmove?\nZAIMOVIĆ: Imajući u vidu da je trend smanjenja kamatnih stopa intenzivno prisutan već oko tri godine, očekujem da u narednom periodu dođe do stabilizacije visine kamatnih stopa. Kamatne stope po kojima se zadužuju kvalitetne kompanije su veoma konkurentne i za dosta veća i razvijenija tržišta od crnogorskog.\nPOBJEDA: Kako komentarišete najavu guvernera da će insistirati na sprovođenju zakona o tzv. podgoričkom modelu?\nZAIMOVIĆ: Činjenica je da ovaj model rješavanja loših kredita nije imao uspjeha. Nedavno je guverner pokrenuo inicijativu za izmjenama postojećeg modela, kako bi stvorio okvir i dodatno motivisao banke da, koristeći ta rješenja, smanje nivo loših kredita. Hipotekarna podržava svaku ideju čiji je cilj razvoj i unapređenje regulatornog okvira i koja klijentima daje mehanizme za bolje upravljanje imovinom. Očito su procjene CBCG utemeljene na pokazateljima koji opravdavaju insistiranje i držanje fokusa da predloženi model zaživi.\nPOBJEDA: Zašto, po Vašem mišljenju, taj zakon do sada nije bio primijenjen i da li su donesene izmjene dovoljno atraktivne za banke i kompanije?\nZAIMOVIĆ: Ima više razloga za to, teško ih je sve nabrojati, ali suština je da banke nisu bile dovoljno motivisane da koriste mehanizme ovog modela, već su se opredjeljivale za bilateralne aranžmane sa klijentima. Kao rezultat toga smo i imali značajno smanjenje procenta loših kredita. Očito je, ipak, da CBCG smatra da tu još ima prostora za poboljšanje, pa se dodatnom inicijativom obratila bankama, tražeći da dostave procjene kreditnih aranžmana i klijenata kod kojih bi se mogla rješenjima iz ovog modela popraviti finan-sijska situacija, što bi rezultiralo smanjenjem procenta loših kredita. Hipotekarna u ovom trenutku nema kandidata za restrukturiranje obaveza po ovom modelu, ali podržava izmjene zakona, koji će omogućiti da eventualno u narednom periodu rješavamo neke problematične kredite.\nPOBJEDA: Koliko nenaplativi krediti opterećuju banke?\nZAIMOVIĆ: Oni direktno utiču na ključne performanse uspješnosti poslovanja banke. Negativno utiču na bilans uspjeha kroz izdvajanja rezervacija za pokriće eventualnih gubitaka ako dio kredita postane nenaplativ u planiranom roku, a u krajnjem i na visinu ukupnog kapitala banke. Ti su krediti niz godina ključni problem bankarskog sektora u CG. Negativne reperkusije ovog problema, koji se izražava visokom stopom NPL-a, pogađaju klijente i ukupan ekonomski ambijent, kroz povećanje kamatnih stopa, smanjenje kreditne aktivnosti i likvidnosti u privredi, porast unutrašnjeg duga itd… Zbog svega toga smatramo da treba podržati svaku inicijativu koja će doprinijeti smanjenju ovog pokazatelja.\nU Hipotekarnoj se sa ovim izazovom nosimo prije svega preventivno. Kreditna politika i način donošenja poslovnih odluka su postavljeni tako da preveniramo eventualne probleme u vraćanju kredita. Pažljiva analiza kreditnih zahtjeva i biznis planova, poznavanje klijenata i specifičnosti određene industrije, analiza potencijalnih rizika, pomažu nam da donesemo kvalitetne odluke koje neće u budućnosti imati negativne reperkusije na rezultat poslovanja i kapital banke. Spomenuo bih i kvalitetne ljudske resurse u Hipotekarnoj banci, profesionalce sa značajnim vještinama u komercijalnom i velikim znanjem i iskustvom u sektoru rizika.\nPOBJEDA: Kako ocjenjujete stanje u bankarskom sektoru i ima li prostora za veće kreditiranje privrede?\nZAIMOVIĆ: Prostora uvijek ima. Potrebno je da zajednički radimo na ohrabrivanju i davanju podrške implementaciji ideja koje imaju razvojne mogućnosti, ali i dodatnu vrijednost u odnosu na bazične proizvode. Svaka banka će sa zadovoljstvom finansirati klijente koji imaju autentičan “znati-kako i koji sa znanjem i kvalitetom usluge mogu pružati servis i najzahtjevnijim kupcima. Smatram da je važno da dajemo podršku mladim ljudima koji imaju dobre ideje i žele kontinuirano unapređivati kvalitet svog proizvoda ili usluge.\nPOBJEDA: Kakvi su poslovni planovi Hipotekarne banke?\nZAIMOVIĆ: Hipotekarna je sistemski važna banka koja sa aktivom od 430 miliona eura ima učešće od oko 12 odsto u bankarskom tržištu Crne Gore. Naša dobit je godinama unazad iznad plana i iz godine u godinu u porastu, što planiramo ostvariti i u ovoj godini. Naše planirane aktivnosti u komercijalnom bankarstvu su usmjerene na servise namijenjene malim i srednjim predu-zećima i stanovništvu. Kontinuirano unapređujemo ponudu u skladu sa modernim bankarskim trendovima na razvijenijim tržištima od lokalnog. Takav pristup podrazumijeva visok stepen investicija u nove tehnologije, koji kreiraju i podržavaju razvoj novih proizvoda koje planiramo da lansiramo ove i naredne godine i zadržimo prepoznatljivi status Hipotekarne banke kao predvodnika novih trendova u finansijskim tehnologijama. Kao prepoznati lider u sferi investicionog bankarstva na crnogorskom tržištu, u ponudi investicionih proizvoda pripremamo servise koji sinerget-ski povezuju poslove sa hartija-ma od vrijednosti sa tradicionalnim kreditnim i štednim proizvodima iz standardne ponude. Cilj nam je da štedišama obezbijedimo da uz atraktivne kamatne stope i povećanu sigurnost uloga očuvaju i uvećaju svoj kapital. Posebnu pažnju posvetićemo uslugama iz oblasti privatnog bankarstva gdje ćemo krajnje personalizovano prilaziti našim VIP klijentima i kao alternativu klasičnim štednim proizvodima kreirati investicione solucije po mjeri klijenta.\nPOBJEDA: Postoji li interesovanje građana za trgovinu obveznicama, odnosno hartijama od vrijednosti preko Hipotekarne banke?\nZAIMOVIĆ: Interesovanje i trgovačke aktivnosti sa državnim i korporativnim obveznicama u raznim valutama, ali i inostranim investicionim fondovima, akcijama, indeksima i drugim finansijskim proizvodima zabilježilo je fascinantan rastući trend, imajući u vidu nešto drugačiju percepciju berze na primjeru Crne Gore prije desetak godina. Današnji profesionalci, ali i domaći investitori, imaju realniju i utemeljniju percepciju očekivanja prinosa i rizika u odnosu na instrumente u koje ulažu. Znatan broj klijenata koji imaju višu finansijsku pismenost i finansijski potencijal, prepoznali su trendove i sa sve većim kapitalom koriste usluge koje Hipotekarna banka pruža u oblasti investicionog bankarstva, nego što su to klasični bankarski štedni proizvodi.\nZbog velike potražnje nova zatvorena emisija obveznica Hipotekarne\nZAIMOVIĆ: Ono što nas izdvaja od konkurencije je i ponuda investicionih proizvoda koje je Hipotekarna banka kreirala. Banka je 2014. emitovala seriju od 10 miliona eura obveznica na period od sedam godina i kamatnu stopu od šest odsto. Danas, kada je do dospijeća obveznice ostalo četiri godine, svakodnevno primamo zahtjeve klijenata za kupovinom ove serije obveznica. Kako se postojeći vlasnici obveznica Hipotekarne banke teško odlučuju da prodaju ovaj visoko prinosni instrument, odlučili smo se da za dio naših VIP klijenata napravimo novu zatvorenu emisiju druge serije ovih obveznica sličnih karakteristika sa nešto kraćom ročnošću od šest godina u skladu sa zahtjevima klijenata i atraktivnom kamatnom stopom od 5,9 odsto. Obzirom na iskustvo koje smo imali sa prošlom emisijom, ovog puta smo imali prebukiranu tražnju za ovim instrumentom, te smo se odlučili da emisiju ne otvaramo za javnost. Vodeći se pozitivnim stavom naših klijenata, u budućnosti ćemo nastojati da njihove potrebe zadovoljimo na sličan način, obezbjeđujući banci stabilnu osnovu finansiranja kroz pozitivne implikacije na kapital banke u skladu sa Bazelskim standardima.\nPOJMOVIEsad Zaimović Esad Zaimović Intervju Hipotekarna Banka Kamate u Crnoj Gori\nPrevious Izvještaj sa Montenegro berze za četvrtak 6. jun 2017.\nSljedeći Usvojeni krizni zakoni: Povećavaju se PDV i akcize\nJuly 7, 2017 at 08:55\nKonacno intervju sa bankarom, koji govori o bankarstvu i perspektivama razvoja u CG. Hvala\nJedina steta je da se praktikuje opreznost prema toboznjem podgorickom modelu, koji niti je sto donio niti ce sto donijeti bankarskom i privrednom sektoru u CG.\nAli, treba razumjeti – politicka sujetnost u CBCG se ne smije dotaci.


Dan online - Kultura: Bramsove igre „zaigrali” u četiri ruke - 2018-06-26\nKultura PUBLIKA U KOTORU SA ODUŠEVLJENJEM ISPRATILA NASTUP KLAVIRSKOG DUA IZ ITALIJE\nSkjavo i Markeđani - spoj kontrasta Bramsove igre „zaigrali” u četiri ruke Fascinantno, virtuozno izvođenje, na momente su zvučali kao cijeli orkestar, kažu Malina, Mihail i Sonja, zaljubljenici u umjetničku muziku\nKlavirski duo Marko Skjavo i Serđo Markeđani zablistao je ljepotom muziciranja izvodeći u Crkvi Sv. Duha povodom Svjetskog dana muzike kompletan opus „Mađarskih igara” Bramsa. Bez predaha tokom koncerta koji je trajao sat i po, praveći samo kratke pauze između stavova, klavirski virtuozi, u „maratonskom” nastupu pokazali su svoje pijanističko umijeće, izdržljivost i tehničku kondiciju izvedbom najprije 16 valcera iz opusa 39, a zatim, spektra od 21 mađarske igre, koje je genijalni kompozitor napisao upravo za četvororučno klavirsko izvođenje. Smjenjivale su se u nizu sve moguće varijante intonacije u najmaštovitijim muzičkim ornamentima – Allegro molto, Allegro non assai, Allegretto, Poco sostenuto i Poco Allegretto, Con motto, Molto vivace i Vivace, Andantino gracioso… tako svih 21 igara koje je publika netremice, sa pažnjom i uživanjem ispratila i jedva dočekala da umjetnike pozdravi aplauzom i ovacijama. Uslijedio je bis - Rosinijeva uvertira.\nOba umjetnika, inače profesori na konzervatorijima u Aleksandriji i Potenci u Italiji, pri stvaralačkoj interpretaciji odisali su skladom i uzajamnim razumijevanjem, sa ili bez komunikacije pogledima. Različiti senzibiliteti i izražajnost dali su punoću umjetničkog doživljaja - Markeđanijeva živopisna, topla ekspresija lica i strogi izraz Skjavoa koji su pratili spektar muzičkih emocija, širili su tu divnu energiju na publiku.\n– Fascinantno, virtuozno izvođenje, na momente su zvučali kao cijeli orkestar – kažu Malina, Mihail i Sonja, dugogodišnji vjerni pratioci programa KotorArta.\nDodaju da im je žao što koncert nije bio na trgu, jer vole da slušaju muziku na otvorenom, i primjećuju da je ovdje bilo malo publike, ali odabrane i muzički odnjegovane. Zaista je šteta za publiku koja je propustila izuzetan muzički doživljaj, ali to što sala nije bila puna nije smetalo umjetnicima da pruže svojih maksimalnih 100 posto.\n– Više volim da sviram u zatvorenom prostoru, ovdje je prelijep ambijent, akustičnije je nego na trgu, nema vjetra, nema žamora, što je posebno važno za klavir. Vjerovatno bi bilo više ljudi da je bio koncert na otvorenom, ali nam to uopšte nije smetalo – kaže Markeđani.\nKotorski koncert je u stvari bio „generalna proba” pred snimanje. Oni su ekskluzivni umjetnici ove kuće, za koju su već snimili CD sa kompozicijama Šuberta. Ovaj su program izvodili više puta do sada, ali su ga sada objedinili i izveli kompletno. Ono što očekuju od CD-a je da će se prodati, kao što je i prethodni uspješno predstavljen publici. Program sa Šubertovom muzikom je bio odličan odabir, a Bramsova je muzika potpuno drugačija, te smatraju da će sa novim CD-om postići još veći uspjeh i da će se bolje prodati.\n– Mnogo se zabavljamo dok sviramo ovu Bramsovu muziku. Lijepo je svirati četvororučno, svako ima svoju ideju, način razmišljanja i onda zajedno nastojimo da dođemo do najboljeg rješenja. Izuzetnost Bramsova je što je njegova muzika slobodna, razigrana, melanholična. Inspirisala nas je prije svega ta lepršavost igre, pokret, dinamika u izvođenju, što je odlika Bramsa. Nekad je zabavno, nekada je mirniji tempo, ali sve u svemu Bramsove „Mađarske igre” su za nas veliki izazov – objasnili su umjetnici.\nSvako od njih ostvaruje uspješnu solo-karijeru, sa svojim kamernim sastavima nastupaju širom svijeta, a kao duo koncertiraju isključivo četvororučno. Prvi put su, kažu, kao duo nastupili 2007. godine na nekom takmičenju, što je bilo veoma uspješno i zabavno, dopalo im se i od tada je krenula njihova saradnja. Nastavili su da nastupaju četvororučno, što ima i praktične prednosti – koriste jedan klavir, što je lakše za organizaciju koncerata. Idućeg dana otputovali su u okolinu Venecije, gdje promovišu novi album, a zatim ih čekaju u Nici, Borgonji...M.D.POPOVIĆ


Višković: Presudan doprinos boraca u odbrani srpske - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković uputio je danas, povodom Dana boraca, čestitku svim učesnicima odbrambeno-otadžbinskog rata, istakavši da su borci Vojske Republike Srpske u tri i po godine teških iskušenja dali presudan doprinos u odbrani Srpske i svog naroda.\nVišković je naglasio da se Republika Srpska danas, odajući počast našim borcima, sjeća velike žrtve srpskog naroda i boraca koji su svoje živote ostavili na oltaru Otadžbine.\nOn je istakao da su u vremenu, kad se srpski narod suočavao sa teškim iskušenjima i sa otvorenom namjerom njegove majorizacije, borci ustali u odbranu svog naroda, formirajući Vojsku Republike Srpske, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose sa javnošću.\n– Na ovaj, svečani dan, sjećamo se i odajemo dužnu počast borcima Vojske Republike Srpske, koju su, podnoseći ogromnu ličnu žrtvu, odbranili svoj narod i stvorili Republiku Srpsku – navodi se u Viškovićevoj čestitki.\nOn je istakao da je dužnost i obaveza da se gaji kultura sjećanja na borbu i održava uspomena na one koji više nisu među nama.\n– U ime Vlade Republike Srpske, i u svoje lično ime, čestitam vam Dan boraca odbrambeno-otadžbinskog rata – navodi se u Viškovićevoj čestitki, javlja Srna.


Džejla Ramović ponovo PROZIVA MARIJU ŠERIFOVIĆ na INSTAGRAMU!! Evo šta se sada desilo… – Citaonica\nPosted on November 14, 2019 November 14, 2019 Author citaonica\tComment(0)\nMariji Šerifović je danas rođendan i ona slavi svoj 35 rođendan po redu. Naime ona je dobila veliki broj čestitki a neke od njih nije baš ni očekivala da bi mogla da dobije.\nNaime ona je odlučila sve te poruke i čestitke koje je dobila da podijeli sa svojim fanovima i pratiteljima na Instagramu da bi se svi mogli uvjeriti šta i kako i na koji način je ona dobila.\nNaime ona je sinoć imala veliko iznenađenje i podijelila je i te footgrafije na kojima se može vidjeti kako ona u jednoj ruci ima flašu šampanjca i kako je to iznenađenje dobila od svojih najmilijih.\nMarija Šerifović je dobila čestitku i od Jelene Karleuše koja je pdoijelila njihovu zajedničku fotografiju na kojoj je napisala veliku čestitiku za svoju dragu Mariju.\nDžejla Ramović je odlučila svojoj mentorki da čestita rođendan bez obzira na sve i bez obzira na to što je ona nju prestala da prati na Instagramu.\nNaime Džejla i Marija se nikada nisu posvađale nego je Marija odlučila da je prestane pratiti zbog novih kandidata koji joj dolaze i jer neće imati vremena baš za sve tako da je odlučila najbolje da uradi ovako.\nDžejla Ramović ej do sada imala jako dobar odnos sa svima a posebno sa svojom mentorkom i Marijom Šerifović koja je njoj bila velika podrška u svemu.\nNije se nadalda da je nešto ovako i na ovakav način moguće da se desi na ovakav način.\nPogledajte nešto ovako šta i kako se desilo među i njima.\nMatoroj ostao OŽILJAK na licu nakon što je MILJANA udarila… Ona sada želi da je tuži zbog ovoga!!\nJovana Tomić Matora je u rijalitiju bila pretučena od strane Miljane Kulić koja je udarila mikrofonom nakon što je ova nju toliko vremena provocirala da ona nije mogla više da je sluša te je udarila mikrofonom kako bi ona samo ušutila napokon. Naime Milajana s enije mogla kontrolosati i niej razmišljala da je ovo njen […]\nOpaa Andrija Milošević podijelio FOTOGRAFIJU iz KUPATILA dok je kadi bez odjeće…\nAndrija Milošević je jedan od poznatijih humorističnih glumaca koji je spreman na sve samo da bi publiku zabavio na jedan poseban način. Naime Andrija Milošević je do sada dijelio veliki brioj fotografija na svom Instagramu kojima je sve iznenadio i naravno tu je bio veliki brij onako pomalo više izazovnih foografija Na fotografiju koju je […]\nPosted on August 14, 2019 August 14, 2019 Author citaonica\nAleksandra Subotić je nakon izlaska iz rijalija odlučila da će da ode odmah na jedan od hirurških zahvata i da smanji svoje grudi. Niame nije više mogla da se nosi sa njima s obzirom na to da su joj grudi zaista bile ogromne i da joj je trebalo nešto da uradi da bi ih smanjila. […]\nTakmičarka o kojoj su se najviše raspravljali DOLAZI IZ BOSNE.. Dvouimili su se da li da je puste jer se radi o ovoj osobi!!\nNakon proslave rođendana Ognjen je JELENI POSLAO OVU PORUKU.. Pogledajte šta mu je ona sada uradila…\nDžejeva KĆERKA je IZGUBILA BEBU KOJU je čekala sa ADILOM… Kako je mogao uraditi nešto ovako…\nOtkrivena je CECINA NAJVEĆA TAJNA..\nBuba i Džala BRAT Ani nudili čak 12000 eura za SEKS U TROJE a evo šta je ona uradila povodom toga..


Američki kongres pozvao na uvođenje sankcija Rusiji | Poskok.info\nAmerički kongres pozvao na uvođenje sankcija Rusiji\nPredstavnički dom američkog Kongresa usvojio je rezoluciju u kojoj osuđuje rusko narušavanje suvereniteta Ukrajine i poziva na uvođenje sankcija Rusiji. “Ova rezolucija je veoma važan dio širih napora da se pomogne Ukrajini i nametnu stvarni troškovi Rusiji”, rekao je poslanik Ed Roys, republikanac iz Kalifornije i predsjedavajući Komiteta za vanjska pitanja u Predstavničkom domu.\nRoys je rekao da je rezolucija, koja sada odlazi pred Senat, veoma važna deklaracija podrške narodu Ukrajine tijekom krize. On je istaknuo da rezolucija pod “jasnim i nepogrešivim uvjetima” osuđuje agresiju Rusije, prenijela je agencija DPA.\nRezolucija potvrđuje da SAD imaju snažan interes u demokratskoj i naprednoj Ukrajini sa netaknutim teritorijalnim integritetom i poziva na određene akcije.\nDokumentom se zahtijeva “uklanjanje svih ruskih vojnih snaga sa Krimskog poluotoka sem onih koje djeluju u skladu sa Sporazumom iz 1997. godine o Crnomorskoj floti, raspoređivanje nezavisnih posmatrača iz OEBS-a na Krimu i drugim dijelovima Ukrajine, suspenzija vojne suradnje saveznika NATO-a i članica EU sa Rusijom, uključujući prodaju vojne opreme i bojkot samita svih članica G8 u Sochiju”.\nMoskva je prošlog tjedna upozorila da će se bilo kakve sankcije koje SAD uvedu Rusiji zbog nemira u Ukrajini Washingtonu “vratiti kao bumerang”.


INFO ::: Naslovna - Aktuelnosti > Aktuelnosti arhiva - STRANA 2 > Ranković nije imao puno toga da kaže\nIntervju: Srđan Milošević\nRanković nije imao puno toga da kaže\n29. jul 2016, Dani\nOvog mjeseca navršava se ravno pola vijeka od Četvrtog (Brionskog) plenuma CKSKJ, na kojem je smijenjen dotadašnji potpredsjednik SFRJ i sekretar CKSKJ Aleksandar Ranković. U intervjuu za Dane istoričar i saradnik beogradskog Instituta za noviju srpsku istoriju objašnjava u kakav se istorijsko-političko-identitetski kontekst danas smješta nekadašnji svemoćni šef jugoslovenske UDBA, da li je Ranković bio srpski nacionalista ili mu je to naknadno “dopisano” i kakve će posljedice po srpsko i hrvatsko društvo imati rehabilitacija Draže Mihailovića, Milana Nedića i Alojzija Stepinca\n“Osnovne istorijske činjenice o Brionskom plenumu su, u zanatskom smislu, rekonstruisane. Ipak, ostaje pitanje na koji način srpsko društvo danas percipira ulogu Aleksandra Rankovića i u kakav ga novi istorijsko-političko-identitetski kontekst smešta”, kaže dr. Srđan Milošević. “Kao istorijska ličnost, Ranković se u Srbiji smešta u kontekst nacionalnog pomirenja, koji podrazumeva pokušaj uspostavljanja svojevrsne neistorične ravnoteže, u kojoj bi se, uprkos snažnom i gotovo histeričnom talasu antikomunizma devedesetih i početkom dvehiljaditih, svi Srbi ipak nekako našli na ‘pravoj strani istorije’. Doduše, Ranković je tu stranu zauzeo ranije, što dokazuju i inicijative za podizanje njegovog spomenika, ali i zanemarivanje onoga što je do juče spadalo u korpus optužbi na njegov račun. Tu pre svega mislim na Rankovićevu ulogu oko Golog otoka, kao i činjenicu da je bio ‘duša’ UDBA”\nKoliko je Ranković interesantan kao tema u ostalim postjugoslovenskim društvima?\nOsim na Kosovu, ne preterano. Možda i zato što je, u političkom smislu, rano smenjen, što znači da se veliki deo onoga što je neposrednije vezano za jugoslovensku krizu devedesetih događalo nakon njegove smene.\nNaravno, Rankovićevo nasleđe nije nevažno, budući da je sve ono što je kasnije došlo na neki način bilo vraćanje na rankovićevsku percepciju Jugoslavije, koja je podrazumevala problematizovanje mesta Srbije i položaja srpskog naroda u jugoslovenskoj zajednici. Doduše, akteri su bili drugi.\nŠta tačno podrazumijevate pod Rankovićevim naslijeđem?\nPre svega razumevanje Jugoslavije kao centralizovane države, što se u najvećoj meri poklapalo sa stavovima srpskih nacionalista. Zato im je Ranković i bio toliko važan. Ako jugoslovenska država već mora da postoji, onda bi bilo dobro da bude centralizovana, to je bila logika.\nJe li Ranković bio srpski nacionalista?\nRanković je pre svega bio čovek odan ideji komunizma, u izvesnoj meri i Titu lično. Sa druge strane, nisam siguran da li mu je i koliko taj srpski sentiment, u nacionalističkom ključu, bio stran. Možda je ta dva osećanja Ranković pokušavao da sjedini, pa nije slučajno da je upravo on a ne Koča Popović, koji ni sam nije bio lišen srpskog identiteta iako na bitno drugačiji način i u kontekstu Jugoslavije, doživljavan kao personifikacija Srbije u jugoslovenskom vrhu.\nNe čini li Vam se da je u kasnijim interpretacijama, bogami i zloupotrebama, Ranković vremenom postajao sve više Srbin, a sve manje Jugosloven, komunista i partizan?\nU momentu kad je nacionalizam u Srbiji definitivno nadvladao, Rankoviću je naglo počeo da se učitava i veliki nacionalni sentiment. Dovoljno vremena je prošlo, stvorio se osećaj da je Leka bio “u pravu”. Otuda i taj ogroman broj ljudi na njegovoj sahrani 1984.\nDa li je i u kojoj mjeri u smjeni Aleksandra Rankovića ulogu imao sovjetski, odnosno zapadni faktor? Prilikom posjete SSSR-u krajem marta 1966. – dakle, svega nekoliko mjeseci prije Brionskog plenuma – ruski domaćini su Rankoviću nazdravljali kao “Titovom nasledniku”, o čemu je Tita obavijestio tadašnji jugoslovenski ambasador u Moskvi i član CK Cvijetin Mijatović.\nOdgovor na to pitanje zavisi od pristupa istoriji i njenom razumevanju. Naime, Tito je u izvesnom smislu negacija marksističkog viđenja istorije: kao pojedinac, Tito u istoriji ima veliki značaj, dok marksizam, umesto ličnosti, naglašava istorijske procese. Hoću da kažem da se ovde otvara pitanje kada je postajalo presudno ono što je bio Titov lični doživljaj situacije, njegova lična procena; u kojim je prilikama Tito sam prelamao odluke, a koliko je bio pristalica koncepta demokratskog centralizma i odlučivanja u partijskim forumima i koji je uopšte stvarni značaj takvih epizoda. Istovremeno, pitanje je i u kojoj je meri Tito bio vešt da odluke partijskih foruma koristi u skladu sa vlastitom procenom situacije. Za to nije uvek lako pronaći pravi odgovor, budući da se u različitim istorijskim situacijama Tito ponašao ili na jedan ili na drugi način.\nDa, ali otkud i danas toliko različitih teorija o okolnostima koje su dovele do Brionskog plenuma? Uostalom, zna li se konačno da li je UDBA zaista prisluškivala Tita?\nStruktura tog sistema, ali i ambicije koje se, uprkos vernosti sistemu ili ličnosti, kod ljudi u određenom trenutku mogu javiti, upućuju da je tog prisluškivanja moglo biti. Sa druge strane, nisam siguran da je to bio suštinski uzrok Rankovićeve smene i svih posledica koje je ta smena izazvala. Po mom sudu, mnogo važniji od pitanja samog prisluškivanja morao bi biti karakter sistema koji je Ranković kreirao u jugoslovenskim službama bezbednosti, što u dugom vremenskom periodu svakako nije rađeno bez Titovog znanja i saglasnosti. Brionski plenum se, pritom, organizuje u vreme kad Tito već ulazi u ozbiljne godine i kada su ambicije onih koji su u oblacima visoke politike prirodno pojačane. Sve je, dakle, moguće u totalnoj vlasti kakvu su ti ljudi u to doba nesumnjivo imali. Naravno, važno je saznati da li je UDBA prisluškivala Tita, ali je, ponavljam, neuporedivo važnije ući u analizu onoga što je nesporno, a to je utvrđivanje načina na koji je funkcionisala služba pod Rankovićem.\nJe li čudno ćutanje Aleksandra Rankovića nakon Brionskog plenuma? Za razliku od Milovana Đilasa, Ranković nikada nije progovorio riječ.\nOsim niza poverljivih pojedinosti, saznanja, političkih intriga koje su mogle da ugroze sistem, što on sasvim sigurno nije želeo, mislim da Ranković u suštini i nije imao baš puno toga da kaže. Priroda njegovih saznanja bila je takva da teško i da je to smeo. Naime, Ranković je bio čovek koji je raspolagao informacijama, ali i čovek svestan da, u slučaju da to što zna počne da iznosi u javnost, neće dočekati mirnu starost. Bio je na jednoj od najistaknutijih i najosetljivijih pozicija, što bi u svakom sistemu podrazumevalo obavezu ćutanja.\nMilovan Đilas je drugačija i intelektualna i karakterna struktura. Za razliku od Rankovića, uspevao je da balansira na drugom nivou: uopštavao je stvari, davao ocene političkog sistema, iako ni kod Đilasa ne možete naći nekih poverljivijih informacija koje je, kao jedan od četiri glavna čoveka te države, svakako morao imati.\nPomenuli ste sahranu Aleksandra Rankovića 1984., kojoj je, po zvaničnim policijskim podacima, prisustvovalo oko sto hiljada ljudi. Otkud to?\nRankovićeva sahrana jedna je od prvih manifestacija provale srpskog nacionalizma, koja je krenula nakon Titove smrti 1980. Uzgred, srpski nacionalizam je u to vreme polako počinjao da dobija specifičnu formu koju bismo mogli nazvati – antititoizam. Dominantno usmeren protiv koncepta Jugoslavije razvijenog nakon smene Aleksandra Rankovića, posebno protiv Ustava iz 1974., taj naglašeni sentiment proisticao je iz osećaja da je Srbima kao narodu učinjena istorijska nepravda, i to naročito unutar jugoslovenskih granica, kao i karakterom koje su one postepeno dobijale.\nRankovićeva sahrana se, pritom, događa u vreme uzavrelih strasti oko Kosova, pobune kosovskih Albanaca, koje je, po mišljenju ovdašnje javnosti, jedino Ranković mogao da kontroliše i reši. Pored toga, ne zaboravite da je tih osamdesetih ogroman broj ljudi Rankovića i dalje doživljavao kao komunistu, i to srpskog komunistu sa sasvim jasnom koncepcijom i vizijom Jugoslavije. Najzad, mnogi su te 1966. podelili Rankovićevu političku sudbinu, što je moralo ostaviti traga. Sve u svemu, okolnosti i strukture koje sam naveo mogle bi da namire broj od tih nekoliko desetina hiljada ljudi na sahrani Aleksandra Rankovića\nNekadašnjeg šefa UDBA građani Srbije ispratili su aplauzom i povicima “Leka heroj”…\nU istoriji nisu tako retki slučajevi identifikacije masa sa represivnom strukturom, sa represivnom vlašću, sa čvrstom rukom u kojoj ljudi prepoznaju izvesnu sigurnost; naročito ako neposredno, egzistencijalno nisu osetili sve posledice te represije. Ipak, inicijative za podizanje spomenika šefu tajne policije zaista se retko pokreću. Suštinski, pozicija čelnog čoveka službe takva je da ličnost koja je personifikuje unapred sebe “osuđuje” na to da ne bude deo komemorativne kulture sećanja. I to jeste i paradoks i specifičnost Srbije. Tim pre što se inicijativa za podizanje spomenika Rankoviću ne pokreće 1984., kada bi se sa njim još i mogla uspostaviti direktna veza: Jugoslaviju potresaju velika politička previranja i sahrana nekadašnjeg šefa UDBA mogla bi biti vrsta reakcije i na aktuelne događaje. Ali zašto se to pitanje pokreće danas?! Objašnjenje bi trebalo potražiti u činjenici da se Ranković ne percipira samo kao šef UDBA, nego i kao predstavnik Srba u partiji i federaciji, čovek čiji je uticaj bio neprikosnoven. Pritom, nakon smene, Ranković nije dobio “adekvatnu” zamenu u smislu uticaja u partijskim strukturama, u kojima je, još od tridesetih godina XX veka, dominirao kao srpski kadar. Koča Popović, koji ga je nakon Brionskog plenuma zamenio na mestu potpredsednika Jugoslavije, nikada nije bio član Politbiroa. Dakle, ključno pitanje nije ko je nakon Rankovića predstavljao Srbiju u saveznom vrhu, već ko je 1966. smenjen. U tom smislu, Rankovićev pad je u Srbiji tacite primljen kao uvreda.\nJe li bilo komešanja u društvu nakon Rankovićeve smjene?\nU Srbiji se digla izvesna prašina, ali ne tako glasna kakva bi se mogla očekivati za čoveka tog statusa. Deo intelektualne javnosti se uzburkao i, oni koji su imali slobodu da se usprotive, uvereni da im se ništa neće dogoditi, usprotivili su se…\nGovorite o pismu koje je, nedugo nakon Brionskog plenuma, Dobrica Ćosić, protestujući zbog smjene Aleksandra Rankovića, poslao Titu?\nUprkos veoma jasnoj podršci Rankoviću, Ćosić zaista zbog toga nije imao nikakvih posledica.\nKako je i kada od Rankovića počeo da se pravi mit?\nKada hoćete da od nekoga napravite mit, ne vodite mnogo računa o tome šta se zaista događalo; važno vam je da postoji neko malo jezgro, neka osnova na koju ćete kasnije nadograditi celu strukturu. Uostalom, uzmite Marka Kraljevića, koji je zapravo bio turski vazal bez ikakvog istorijskog značaja, ali od koga je takođe nastao mit. U istorijskom smislu, to, dakle, nisu nezamislive stvari. Posebno u sistemima u kojima informacije slabije cirkulišu, u kojima su one manje dostupne ili u kojima nemate mnogo iskustva u kulturi problematizovanja određenih spornih pitanja. Tu se ličnost svede na jednu dimenziju, i to na sličan način na koji je Titova Jugoslavija u nekim interpretacijama svedena na Goli otok.\nNa šta je sveden Aleksandar Ranković?\nNa Srbina, na protivnika decentralizacije Jugoslavije, koja je viđena kao nešto što je škodilo interesima srpskog naroda; na čoveka koji je trebalo da nasledi Tita, što se nije dogodilo samo zbog toga što je bio Srbin. U izvesnom smislu, Ranković je, dakle, nacionalizovan, i to mnogo više nego što je objektivno postojao prostor da se tako nešto učini. Možda Srbima i nije valjao kao šef jugoslovenske tajne policije, ali je kao “Titova žrtva” bio daleko prihvatljiviji.\nKako to da se, paralelno sa stvaranjem mita o Aleksandru Rankoviću, u Srbiji rehabilituje Draža Mihailović? Ipak su bili na različitim stranama…\nDa, ali šta im je zajedničko? To da su – Srbi. Baš kao što je u Frankovoj Španiji ili u Tuđmanovoj Hrvatskoj jedno vreme zagovarana ideja zajedničkih sahrana, time i na neki način izjednačavanja zločinaca i žrtava, tako i u Srbiji danas imate tezu o takozvanom nacionalnom pomirenju. Svi protagonisti su predstavljeni kao žrtve jednog vremena, jedne epohe, baš kao da se međusobno nisu ubijali i kao da jedni nisu bili žrtve drugih. U tim selekcijama obično se bira jedan kriterijum. Doduše, ne proizvoljan, ali u istorijskom i u vrednosnom smislu svakako pojednostavljen, nekada i aistoričan. Ovde se upravo to dogodilo: rat između partizana i četnika predstavljen je kao tragična zabluda jednih i krivica drugih, kao fatalni srpski nacionalni tragizam u kojem su, na kraju, svi oni ipak Srbi i borci za što povoljniju poziciju srpskog naroda unutar Jugoslavije; pritom, i jedni i drugi su – prevareni. Ako se to uzme kao kriterijum, sve ostalo postaje manje važno. Na taj način je izvršena nivelacija i pomirenje u srpstvu, pa su se tako na istoj strani u jednom trenutku našli i Aleksandar Ranković i Draža Mihailović. Čak i Koča Popović! Naravno, ovim se falsifikuje i reinterpretira antifašizam.\nOtuda insistiranje na tome da su u Srbiji postojala dva antifašistička pokreta – partizanski i četnički?\nTako je. Inače, u istoriografiji se činjenice veoma retko falsifikuju, što nije učinjeno ni sada. Umesto toga, falsifikuje se pogled na celinu. Kako? Pre svega selekcijom činjenica. Što je ključ revizije: selekcija i isticanje određenih fakata. U interpretaciji četničkog pokreta, revizionisti su kao ključni argument Mihailovićevog navodnog antifašizma naveli nacističku poternicu koja je za njim bila raspisana; istovremeno, ogroman značaj daje se spasavanju savezničkih pilota od četnika. Sadejstvo četnika sa okupatorima, njihovi međusobni dogovori i bitke, to što se pokret Draže Mihailovića već krajem novembra 1941. povukao iz borbe protiv nemačkih okupatora, sve to za revizioniste spada u korpus istorijski neuporedivo manje važnih stvari.\nDraža Mihailović je, kaže se, ”samo sudski” rehabilitovan. Da li to podrazumijeva i suštinsku rehabilitaciju?\nPodrazumeva. Ona se dogodila i pre te sudske rehabilitacije. Pritom, ako u obzir uzmemo način na koji je proces vođen, videćemo da su i taj i svi slični sudski postupci pokrenuti od 2006. do danas po mnogim svojim bitnim karakteristikama lošije i neprofesionalnije organizovani, osmišljeni i vođeni od onih koje revizionisti osporavaju, nazivajući ih komunističkim, montiranim i slično. To je poraz vladavine prava u društvu koje voli da se naziva demokratskim.\nVjerujem da ste primijetili da se posljednjih mjeseci upravo oni koji su sudski proces protiv Draže Mihailovića iz 1946. nazivali političkim i montiranim pozivaju na odluku tog istog “komunističkog suda” koji je te iste 1946. Alojzija Stepinca osudio na šesnaest godina zatvora. Kako to?\nKako?! “Komunistički sud” koji je osudio Stepinca je dobar, dok je onaj koji je presudio Mihailoviću – politički. I obrnuto, samo iz hrvatske perspektive. Nisam siguran da oni koji u Srbiji osuđuju reviziju procesa Stepincu mogu da povežu te dve činjenice i uvide nelogičnost svoje pozicije. Stepinac nije učestvovao u zločinima, nije ih odobravao, naređivao ili prisustvovao izvršenjima. Doduše, nasilno proveravanje spada u zločin protiv čovečnosti. U svakom slučaju, Stepinac je sa politikom NDH bio upoznat i njegova glavna inkriminacija je saradnja sa kvislinškim i zločinačkim ustaškim režimom. Postavlja se pitanje da li to delo može biti inkriminisano ako već zločinačke aktivnosti nisu utvrđene. Po mom sudu, ne samo da može, nego i mora. Uostalom, nisu samo zločini kažnjivi, tu je niz drugih krivičnih dela.\nIma li društvo koje je većinski ćutalo kada je SPC za svece proglašavala ne samo Nikolaja Velimirovića, nego sveštenike koji su direktno činili zločine, moralno pravo da danas protestuje i drži lekcije bilo kome, pa i Hrvatskoj?\nNaravno da nema. Pritom, slučajevi Nikolaja Velimirovića i Alojzija Stepinca su različiti i ja ih ne izjednačavam.\nNikolaj Velimirović je čovek crkve, izrazito antisemitskih i reakcionarnih stavova, koji je veličao Hitlera i nacizam kao nacionalni pokret, kojega je Hitler odlikovao i koji se, uprkos zatočeništvu u nacističkom logoru, tog ordena nije odrekao. Ipak, 2003. SPC je Velimirovića proglasila za sveca. Još gore, isto je učinila i sa popom Vukojičićem, direktnim počiniocem zločina, osuđenim na smrt posle Drugog svetskog rata. Budući da su ovi slučajevi prošli bez ikakvih značajnijih protesta, otvara se pitanje moralnog prava da se protestuje protiv rehabilitacije Alojzija Stepinca, koji je, osim neprihvatljivih stavova, takođe delovao na način koji je zaslužio osudu. U tom smislu sam govorio o razlici između ova dva crkvena lica.\nHoće li i Milan Nedić biti rehabilitovan, šta mislite?\nAko ovakvo nacionalno pomirenje bude izvršeno do kraja, ono će svakako podrazumevati i rehabilitaciju Milana Nedića. Koji je, uzgred, u delu javnosti takođe već rehabilitovan. Uostalom, iako je sa moralnog stanovišta nedopustivo, nije retko isticanje “pozitivnih tekovina” Milana Nedića – od prihvatanja srpskih izbeglica do toga da je bio antikomunista.\nNaravno, imate i drugi scenario u kojem Milan Nedić neće biti rehabilitovan, kako bi, u toj zvaničnoj interpretaciji, na njega moglo da se pokaže kao na nekoga ko je, za razliku od Draže Mihailovića koji, je li, to nije činio, stvarno kolaborirao sa okupatorom, zbog čega ga “dvostruko antifašistička” Srbija neće rehabilitovati. Na taj bi se način stvorila slika o navodnoj objektivnosti.\nIsto važi i za Dimitrija Ljotića, koji već ima ulice po Srbiji.\nKakve posljedice ove rehabilitacije mogu imati po srpsko, odnosno hrvatsko društvo?\nKada jednoga dana ovo o čemu danas govorimo postane predmet pravnih i istorijskih proučavanja, osećanje onoga ko se time bude bavio kretaće se između stida i neverice. U dijahronoj komparaciji sa periodom koji je tome prethodio, naše vreme neće imati čime da se pohvali. Najmanje onim što je navodno donelo “novo doba”: demokratijom i vladavinom prava.


11. Sibirski tigar izmasakrirao vozača autobusa\n17. Održan međunarodni protest protiv krzna u Sarajevu\n18. Hajka na banatsku lisicu


Dan online - Regioni: Poštovati volju građana - 2019-10-08\nRegioni ODBOR URA PROTIV IZGRADNJE ELEKTRANE NA BISTRICI\nSastanak mjesnog odbora URA Poštovati volju građana\nBIJELO POLjE – Odbor Građanskog pokreta URA najoštrije osuđuje pokušaj lokalne vlasti i ljudi iz Mjesne zajednice Bistrica da kroje sudbinu rijeci Bistrici, i to protiv volje građana, saopštili su iz ove stranke.\n– Pitamo se da li je normalno da ljudi koji žele da valorizuju Đalovića pećinu kao prirodni potencijal u smislu razvoja turizma i revitalizacije sela Bistrice, i „lokalni stručnjaci“ kojima je narod dao povjerenje, tajno sastanče ne bi li ućarili neku sitnu korist za sebe pregovarajući sa koncesionarima i dajući im podršku da se Bistrica stavi u cijevi – ističu iz bjelopoljskog Odbora URA i naglašavaju da su izričito protiv takvog nauma i narušavanja valorizacije Đalovića pećine, odakle je izvorište rijeke.\n– Nećemo dozvoliti da na najbrutalniji način uništavaju prirodne potencijale grada, bilo da je u pitanju, Bistrica, ili prelijepa Lještanica – poručuju iz bjelopoljske URA i naglašavaju da će podržati protestni skup najavljen za 19. oktobar u 12 sati ispred Opštine Bijelo Polje.


Boris Dežulović: Božje Novosti - balkanin\nHome/religija/Boris Dežulović: Božje Novosti\nČudni su putevi Gospodnji, nama nerazumljivi i često baš nepredvidivi. Protiv Boga i Božjih nauma, braćo i sestre, ne možemo se boriti kao protiv Turaka, komunista ili Srba, On ne gleda tko je tko, dolazi nenajavljen i nikad ne znamo kada će udariti.\nZlatko Dizdarević : Istine velikih i iluzije malih


Erbez: Ekipa će biti kompletirana danas\nNS BiH Reprezentacija BiH U-17 pred početka kvalifikacija za EP\nG. Š: 07.10.2018\nNS BiH Erbez: Ekipa će biti kompletirana danas\nNaši kadetski reprezentativci se u zeničkom Trening centru Nogometnog saveza BiH spremaju za turnir prvog kruga kvalifikacija za Evropsko prvenstvo U-17, gdje su im protivnici vršnjaci iz Ukrajine, Islanda i Gibraltara.\n-\tPripala mi je čast da u prvom krugu kvalifikacija mijenjam selektora Sakiba Malkočevića, koji je sa ovom selekcijom pravio odlične rezultate, kaže Zoran Erbez, koji želi plasman u narednu rundu, a Malkočeviću što brži oporavak.\nU ekipi vlada pozitivna atmosfera, iako su tri igrača zbog obaveza u klubovima opravdano odsutna.\n-\tOčekujemo ih danas... Imamo dosta materijala o protivnicima. Analizirat ćemo ih u toku ovih priprema. Iskoristit ćemo ovaj period da se što bolje spremimo za turnir kako bismo ostvarili plasman u elitni krug kvalifikacija, dodaje Erbez\nPrvi kvalifikacioni meč naši najbolji kadeti odigrat će protiv Gibraltara, u srijedu - 10. oktobra (15 sati), u zeničkom Trening kampu.\nViše o temi Zoran Erbez\nKadeti spremni za kvalifikacije, Erbez objavio spisak\n03.10.2018 u 13:23\n"Zmajići" protiv Irske traže pobjedu i plasman u četvrtfinale Evropskog prvenstva\n11.05.2018 u 11:48\nZoran Erbez Sakib Malkočević reprezentacija BiH U-17 Trening centar Nogometnog saveza BiH


Radionica i predavanje o zlatovezu u Kući Simića - KruševacGrad\nRadionica i predavanje o zlatovezu u Kući Simića\nU Kući Simića, održane su radionica veza i zlatoveza i predavanje „Molitva vezena zlatom – O vezu u srednjovekovnoj Srbiji“ kao dvodelni prateći program izložbe „Zlatne niti ćirilice – Vez po pismu Beo-etno vizije“, koju zajednički realizuju Narodni muzej Kruševac i Artis centar iz Beograda. Kruševljanke su imale priliku da se upoznaju sa tehnikom zlatoveza i čuju o ovom prefinjenom umetničkom zanatu\n-Danas smo radili monogram, neku vrstu kaligrafije, a ja sam radila slovo ”v”, koje ću kod kuće dovršiti. Znam da vezem, ali sam sada prvi put pokušala zlatovez. Iako je zahtevno, ovo je jedan način odmora za čoveka– kaže za Kruševac Grad Vidosava Narančić, predstavnica Kola srpskih sestara Kruševac.\nRadionica zasnovana na ćiriličnim slovima u kombinaciji sa ornamentikom karakterističnom za Moravsku stilsku školu (Ravanica, Lazarica, Ljubostinja, Naupare, Kalenić), originalni je koncept Vere Avlijaš, predsednice Beo-etno vizije, koja je i vodila ovaj deo programa. Učesnice radionice su pored upoznavanja sa tehnikom veza i zlatoveza, bile u prilici da saznaju mnogo više o ovom drevnom umetničkom zanatu, ali i ćirilici kao inspiraciji vezilja Beo-etno vizije.\nNakon radionice, direktorka Artis centra, istoričarka umetnosti mr Tamara Ognjanović, održala je predavanje „Molitva vezena zlatom – O vezu u srednjovekovnoj Srbiji“.\n-Na predavanju smo se bavili istorijom veza, kako je vez postao jedna vrsta umetničkog zanata, kakve su razlike u odnosu na to kako mi to vidimo danas, kako je izgledao vez u srednjovekovnoj Srbiji, koji su značajni radovi sačuvani i šta je to što nije sačuvano i zašto nije.Govorili smo i o modernim apsektima muzealizacije veza i o vezu kao nematerijalnom nasleđu i šta je to što mi kao društvo možemo da uradimo da pomognemo sve osobe koje bi aktivno želele da sačuvaju tradiciju zlatoveza-navodi ona\nPo njenim rečima, zlatovez je važan umetnički zanat koji ima posebnu duhovnu dimenziju.\n-Visoka moda ne bi postojala bez veza, a majstori umetničkog veza su u stanju da pomognu u restauraciji i konzervaciji sačuvanih vezova i tekstila. Takođe, mislim da ako je ustrojen i sertifikovan na odgovarajući način, vez može biti veliki i važan ekonomski potencijal u razvoju neke zemlje. Moram da kažem da i za razliku od nekih drugih tradicionalnih zanata vez ima jednu posebnu duhovnu dimenziju, relaksirajuću, meditavnivnu i predstavlja jednu vrstu kulturološkog velnesa. Mi vrlo često živimo u dinamičnom dobu, gde čovek kaže da ne može da se fokusira i poseže za raznim asistencijama terapeutskim, animativnim da bi se relaksirao, a vez je sve to u jednoj igli i malo konca- zaključuje Ognjanovićka.\nPrateći program izložbe „Zlatne niti ćirilice“ je ujedno i deo tradicionalnih Svetosavskih priča Artis centra, pa je poseban akcenat stavljen i na odnos koji je najvoljeniji srpski svetitelj imao prema ćirilici, ali i vezu.\nIzložba će biti otvorena do kraja februara 2022. godine.\nBesplatno testiranje na prisustvo antitela korona virusa!\nVaterpolisti Rasine desetkovani\n18.03.2022 0 210\n16.03.2022 0 172


Registracijom na www.hoover.rs (u roku od 30 dana od datuma kupovine), garancija ovog aparata se produžava sa 2 na 5 godina. Akcija traje od 1.10.2020. do 31.3.2021.\nTip: Usisivač sa posudom Snaga: 14,4 V Ostalo: 12 NiMh baterija, 25 minuta autonomije posle punjenja, perivi filter ispred motora, lako pražnjenje kanistera za prašinu, moguće uključiti rotirajuću četku, ergonomičan i lagan , višenamenski pribor za sve potrebe


Neka vam 13 postane srećan broj | Beograd Noću\nNeka vam 13 postane srećan broj\nKabare 13, vesti • 18. Mart 2014.\nNeka vam 13 postane srećan broj.\nKlub Kabare 13 iznenađuje svakog dana, repertoar je sve bolji i bolji i gosti su sve zadovoljniji. Ovaj klub uvek nudi nešto novo i drugačije, a večeras vas očekuje Turnir ''Čoveče,ne ljuti se'', koji je idealna prilika da se zabavite i prisetite društvene igre koja je mnogima obeležila detinjstvo.\nKlub Kabare 13 je postao omiljeni i među poznatim ličnostima, te tako poznata lica vrlo često svraćaju u ovaj klub da se provesele uz svoje kolege, stoga nema razloga da tako ne bude i u četvrtak.\nTada možete da očekujete od 21h do 23h promociju novog spota Simonide iz Šapca, poznate po pesmi Hopa -Cupa. Nakon toga sledi standardno kafansko veče sa domaćinom Ivanom Marinkovićem i Beogradskim akustičnim orkestrom.\nPetak 21. mart rezervisan je za nastup Igora X i Zvezde Granda, što znači da ćete prošetati kroz sve muzičke pravce i sjajno se zabaviti. Kabare 13 podilazi svim muzičkim ukusima i on je mesto na kom ćete se osećati prijatno, ugošćeno i jednostavno sjajno.\nKlub Kabare 13 je po mnogo čemu poseban, po enterijeru, osvetljenju i veoma lako vas osvaja. U subotu 22. marta spremite se za nastup Crystal Benda i Gorane Babić, dok je nedelja dan za Tonija Surovog i Maki.\nOni će razdrmati sva vaša čula i predstaviti vam jednu drugu dimenziju noćnog provoda koji će vam istinski prijati. Klub Kabare 13 je sve što treba vašim razigranim nogama, ovde možete uživati u najraznovrsnijem repertoaru i potpuno se opustiti. Jer klub Kabare 13 zaista poseduje sve što traži jedna besana noć, a na vama je samo da dođete i to proverite.\nKao i uvek beogradnocu.com brine o vašem izlasku! Učinićemo sve da se provedete idealno. Na vrlo jednostavan način rezervacije za sva dešavanja možete izvršiti upravo ovde: putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili 063 34 34 33 ili Online Ovaj način rezervisanja važi za sva dešavanja u fantastičnom klubu Kabare 13, koji je imperativ dobrog provoda. Rezervacije su besplatne, ali obavezne zbog jako velikog interesovanja. Sa vama će se provoditi i fotografi portala beogradnocu.com jer oni nikada ne propuštaju najbolje žurke.


Svojom poezijom možeš uspješno tamaniti pacove | kulturpunkt\nSvojom poezijom možeš uspješno tamaniti pacove\nTeorijsko-poetička avangarda i neoavangarda, radikalne prakse pjesništva, studentski prosvjedi u Zagrebu, samo su neke od tema koje pretresamo sa pjesnikinjom Majom Solar.\nMaja Solar (1980, Zagreb) magistrirala je filozofiju na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, gdje trenutno radi kao asistentica. Članica je kluba studenata/ica filozofije Gerusija, škole poezije koju vodi Dubravka Đurić – AŽIN (Asocijacija za žensku inicijativu) i poetsko-političkog teatra Poetske rupe. Autorica je i sudionica performersko-poetskog programa LILITiranje (izvođenje poezije pjesnikinja). Objavila je zbirku poezije Makulalalalatura (2008) za koju je dobila Brankovu nagradu (2009). Živi u Novom Sadu.\nKP: U obrazloženju nagrade istaknuto je tvoje "višegodišnje teorijsko-poetičko istraživanje avangarde i neoavangarde, s jedne strane i ženskih teorija s druge". Novi Sad ima bogatu tradiciju avangarde, još od šezdesetih godina, a tvoja poezija svakako se na tu tradiciju nadovezuje, već na početku knjige citiraš npr. Katalin Ladik.\nM. S.: Uopšte interesuju me te 'drugačije' poetike i otkloni od konvencionalnih umetničkih praksi, a novosadska neoavangarda je vrlo specifična. Sretna okolnost je i ta što neki koji su predstavljali tu dragocenu ekipu 60ih i 70ih godina još uvek žive u Novom Sadu, neki su i dalje kulturno aktivni, mada ne više u onakvim radikalnim poetičkim okvirima. Dosta sam se bavila poezijom Slobodana Tišme, Judite Šalgo, Katalin Ladik, Vujice Rešina Tucića, Vladimira Kopicla... Neoavangardna novosadska scena je bila prostor koji je producirao umetnost kao prostor inovacije, iznenađenja, slobodnog izražavanja i umrežavanja sa najmodernijim svetskim umetničkim praksama. Ali, na srpskoj kulturnoj sceni novosadska neoavangarda je bila marginalizirana, u smislu da je bila potpuno nerazumljena i odbačena od mainstream kulture. To nije bila nikakva udobna pozicija (buntovnika) marginalaca, već najužasnija represija, jer ljudi su ostajali bez posla, neki su bili u zatvoru, nekima se pretilo, zabranjeno i osujećeno im je izražavanje. Praksa novosadske neoavangarde je bila potisnuta i nepravedno neupisana u istoriju. Sada se ona revitalizira i postaje sve popularnija, što je divno jer menja uvrežene kanone. Dakle, imala sam tu sreću sa mnogim tadašnjim akterima neoavangardne scene razgovarati i mnogo toga naučiti. Njihovi eksperimenti sa poezijom, performansima, konceptualnom umetnošću... vrlo su značajni i uzbudljivi. A citat "svojom poezijom možeš uspešno da tamaniš pacove" (Katalin Ladik) treba doslovno shvatiti.\nKP: Za novosadsku književnu scenu od početka 2000., vrlo je važan centar za noviju književnost Neolit, a rezultat njegova djelovanja je zbornik poezije Nešto je u igri. Možeš li nam malo više reći o djelovanju tog centra, ali i uopće o tome kakva je poetika mlađe pjesničke scene?\nM. S.: Poetike mlađe pesničke scene su vrlo heterogene, što je Neolit uspeo da pokaže i sabere u zborniku Nešto je u igri. Zanimljivo je to da Neolit svih tih godina nije predstavljao nikakvu zatvorenu paradigmu, niti određenu književnu školu i pravac, već je uspeo da okupi mlade autore/ke i oživi scenu putem književnih događanja, tribina, radionica, festivala, performansa, web produkcija, gostovanja, povezivanja umetnika i umetnica u zemlji i regionu. Pa i pomenuta Katalin Ladik je bila gošća na velikom književnom maratonu koji je koorganizirao Neolit. Tako da je Neolit zapravo imao ulogu medijatora, posrednika za sve to rasuto i nevidljivo što se dešavalo među mlađim umetnicima/ama i izneo je na videlo ko su ti novi mladi ljudi koji pišu. Neolit su činili ljudi različitih ideologija i poetika, pa je bilo vrlo složeno sastaviti taj zbornik i ispoštovati svačije kriterijume.\nPoetske prakse mladih se kreću od tradicionalnih lirskih do radikalnijih, zbilja su vrlo različite. Ipak, čini mi se da dominiraju urbane narativne poetike i performansi. Sve je više javnih takmičenja, slemova i performerskih čitanja poezije, pri čemu autori/ke uglavnom pišu narativnu poeziju preuzimajući kolokvijalni jezik, spajaju popularnu kulturu i tehnologije, a ima dosta i angažovanih poetika. Manje je eksperimentalne poezije, najmanje intelektualne.\nKP: U svoju poeziju unosiš razne poetske strategije, igraš se identitetima, razbijaš sintaksu, nerijetko referiraš na teoriju, interpoliraš filozofeme, naglašavaš žudnju, tjelesnost. Kako reagiraš kada se takve prakse označe kao radikalne?\nM. S.: Pa ne dobijem ospice i ne izrastu mi odmah očnjaci:) Dakle nemam nikakve 'radikalne' reakcije na reč radikalno. No, mislim da svi ti postupci koje si nabrojala nisu uopšte radikalni. To je nešto što se već odavno radi, šteta je samo što su takve poetike manje prikazane u javnosti ili ih uopšte nema. Kada se pogleda šta je ono što se deci servira kao poezija tokom osnovnog i srednjeg školovanja, onda je to stvarno strahota. Onda nije ni čudo što se misli da je poezija samo ta (uglavnom patrijarhalna) epika i lirika, i posle se čini radikalnim nešto drugačije. Na fakultetima nije mnogo bolje, mada tu dolazi već do promena – na primer na katedri za književnost u Novom Sadu su u redovni program, od prošle godine, uvrštena dela aktera novosadske neoavangardne scene kao literatura. To je već pomak! Dubravka Đurić kaže da je avangarda u svetu već postala mainstream.\nMakulalalalatura je sastavljena od različitih pesama, pri čemu su neke pisane davno, a neke baš davno... Vide se i tragovi one klasične lirike. U nekom mom procesu razvijanja kao pesnikinje počela sam više da istražujem i otkrivam, što znači da sam počela drugačije pisati. Tako da prva zbirka još uvek nije toliko radikalna.\nKP: Za tvoju je poeziju važno povezivanje poetskog i političkog, a na tu se kombinaciju i danas gleda pomalo podozrivo, jer kako je moguće nešto "prljavo", kao što je politika povezati s nečim uzvišenim, kao što je poezija. No ti u nekim ciklusima pjesama upravo propituješ ekonomije, posebno ekonomije profita..\nM. S.: Ee, pa da, upravo taj stereotip da su politika i poezija odvojeni je ono što se preuzima kao dominantna paradigma u obrazovanju. To je malo smešno. Poezija nikada nije bila strogo odvojena od politike, a još manje je bila čista i uzvišena u neke transcedentne sfere. To je samo jedan diskurs koji je dugo prevladavao. Svako mesto govora je već političko mesto. Sam čin selekcije, od strane onih koji imaju moć, je već politički. Dakle, uvek se vrši nekakva selekcija u književnosti, neko bira šta je to što je 'dobro', 'kvalitetno', ko je pesnik/inja, a ko nije, ko će ući u antologiju, a ko ne, kome će se objaviti knjiga, a kome ne, vrednuju se textovi... što znači da postoje instance koje imaju moć da odlučuju o tome šta je književna scena u datom momentu, i samim tim je oni i proizvode. Nije pesnik neko ko piše sam za sebe jer to voli, i na primer piše tako nešto u svoj privatni dnevnik i nikad nikome ne pročita ili pročita najbližima... već je pesnik onaj koji je u javnosti pesnik. A to znači da čitava složena mreža javnosti, u slučaju književnosti to su kritičari, žiriji, nagrade, festivali, izdavačke kuće, sistemi obrazovanja itd., produkuje pesnika ili pesnikinju. I uvek je tako bilo, samo što se određenim diskursima to mistificira. Jedan od tih diskursa je onaj koji govori da biti pesnik znači imati talenat i da to ne može biti svako, onda onaj koji govori o nekakvoj inspiraciji koja dolazi iz tamo nekog sveta ili od tamo nekih muza itd. Inspiracije ima svuda i nije potrebno zapadati u mistične transeve i patnje da bi se pisalo, taj stereotip je već dosadan. Pisati se može uvek, a podsticaji su razni. Mene najviše inspirišu knjige koje čitam, i filozofske i druge. Kao i politike, ekonomije, kulture... koje su aktuelne ili koje me ljute ili već nekako me aficiraju, pa onda moram nešto napisati o tome. Taj ciklus pesama koji sam nazvala ekonomske se upravo bavi različitim ekonomijama, od kojih je ekonomija profita (kapitalistička ekonomija) glavni problem. No postoje i svakodnevne ekonomije, kao što je i svaki text u izvesnom smislu ekonomski strukturiran... Tako da se ovaj ciklus sve više širi i parazitira na različitim uzbudljivim i vrlo inspirativnim temama.\nKP: U pjesmi Cenzurisano telo ističeš da je "pol idealna konstrukcija koja se s vremenom prisilno materijalizira". U nastavku pjesme insistiraš upravo na izboru, na plauzibilnosti identiteta, na kritici disciplini tijela. Tvoja koncepcija jastva je tehnoerotična, pluralna, i posve je jasno uočljiv utjecaj feminističke teorije, ali i suvremene političke filozofije. No prije svega, na više mjesta istaknula si važnost AŽINove pjesničke škole koju je godinama vodila pjesnikinja i kritičarka Dubravka Đurić...\nM. S.: To je citat iz knjige Tela koja nešto znače Judith Butler i moj prvi susret sa feminizmom. Bilo je to vrlo šokantno, jer u feminizam sam ušla sama, preko filozofije, i onda otkrila mehanizme prema kojima živimo - a naučeni smo da je to biologija (kao neka datost). Pesma je cela nastala na osnovu razmišljanja o kritici binarne seksualne matrice Judith Butler, koja po njoj nije samo biološka već i diskursivna, i kao propitivanje i poigravanje sa različitim seksualnim identitetima. Feminizam je naravno vrlo jasno odredio i moju poeziju. Kao što svačiju poeziju određuju neki diskursi (koje pesnici/kinje ili gotove preuzimaju, pa i nesvesno, ili propituju i menjaju). A onda sam došla do antologije Diskurzovna tela poezije (koju sam pročitala u dahu, ne spavajući celu noć zbog nje) i otrkrila sve te fenomenalne cure iz AŽINa. Neolit je napravio celodnevnu radionicu u kojoj su gostovale sve tadašnje članice AŽINove škole poezije i teorije sa Dubravkom Đurić. Tada sam otkrila da u Beogradu postoje pesnikinje čiju paradigmu u potpunosti delim. Za razliku od Neolita, AŽIN je od početka imao vrlo jasnu paradigmu koja je zahtevala formalno ili neformalno obrazovanje, rad na jeziku kao kultivisanom mediju (a ne samo preuzetom iz svakodnevnog govora), autorefleksivnost, istraživanje teorija i feminističku senzibilnost. AŽINovske pesnikinje su najradikalnije pesnikinje u Srbiji. Mada mislim da su one radikalne i za hrvatsku pesničku scenu, jer u Hrvatskoj također dominiraju moderne i postmoderne poetike narativnog tipa koje uglavnom preuzimaju kolokvijalni jezik. Dugogodišnjim obrazovanjem i jednom specifičnom vrstom grupnog rada, Dubravka Đurić je proizvela čitavu generaciju mladih pesnikinja koje su potpuno subverzivne za književni establišment. U tom smislu, one ga i menjaju, jer su donele nešto novo. Ljiljana Jovanović je svojom knjigom Tehnologija mame ušla u uži izbor za Brankovu nagradu, što je također vrlo značajno. To znači da se književni režim menja. Feminističke, intelektualne, eksperimentalne itd. poetike nisu više toliko radikalne, distribucije uloga, teritorija i jezika se pomeraju..\nKP: Insistiranje na tijelu i žudnji potaklo je i povezivanje performansa i poezije, a u tim performansima, ponovo naglašavaš važnost angažmana, ali i grupnog rada. Možeš li izdvojiti neki aktualni perfomans, ili pak podsjetiti na neke za koje ti se čini da su uspjeli kao poetska subverzija?\nM. S.: Bilo ih je mnogo, izvođeni su sa različitim ljudima, ali nekako su najsubverzivniji performansi koje radim sa pesnikom Dušanom Pržuljem - sa kojim činim poetsko-politički parateatar Poetske Rupe. Poslednji je bio izveden u Begradu na Pesničenju, i na neki način je bio i podrška studentima/kinjama u Hrvatskoj i blokadi fakulteta. Tako je jedan performans interpretirao poetsku evoluciju, a drugi poetsku revoluciju. U tom drugom performansu, koji je imao pozadinski video-muzički rad sa provokativnim porukama, Dušan i ja smo vodili razgovor koji je simulirao intervju kritičara i pesnikinje. Dušan je postavljao ozbiljno-neozbiljna kritičarska pitanja, a ja sam odgovarala doslovnim citatima iz dela Mao Zedonga. Ti citati su se odnosili na govor o preplitanju politike i umetnosti, na kulturnu revoluciju koja je povezana sa političkom revolucijom. Evo, jedno pitanje i citat-odgovor je bilo: Za koju organizaciju radite? - "'U savremenom svetu svaka kultura, dakle i književnost i umetnost, pripada određenoj klasi i sledi određenu političku liniju. U stvari, ne postoji umetnost radi umetnosti, nadklasna umetnost, umetnost koja se razvija po strani politike ili nezavisno od nje.'"\nKP: U jednom intervjuu si istaknula kako ne voliš pisati na papiru, kako te uzbuđuje tastatura i sve te mogućnosti koje pruža internet. I tvoji tekstovi su nerijetko puni poigravanja - rušiš linearnost, mijenjaš fontove...\nM. S.: Da, šteta što je skupo štampati knjige u boji, onda bi se imao pun ugođaj tehnoloških poetiziranja. Dobra stvar je ta što na internetu može svako da objavljuje ono što piše i da eksperimentiše sa svim mogućnostima koje daju programi za pisanje, crtanje, dizajn... Zbilja već odavno ne pišem ništa na papiru. A ta slika pesnika/inje koji vole da pišu na papiru koji šuška, pa onda u pozadini sveća, pa čitanje uz zvuk klasične gitare ili klavira, pa kao dekor idu knjige, i obavezno i vino ide uz pisanje, jer nema pesnika boema bez alkohola... to je jedan vrlo staromodan stereotip i meni već dosadan. U redu je ako to neko tako doživljava i voli, no stereotip pesnika-boema koji piše sentimentalnu poeziju nije jedini i postoji mnogo drugačijih obrazaca. Novi pesnici/kinje pišu i izvode poeziju na sve uzbudljivije načine, maksimalno koristeći tehnologije i nove medije, što svakako usložnjava i sentimentalnost.\nKP: U svojim tekstovima nerijetko pišeš o patrijarhatu, neoliberalizmu, komercijalizmu u kulturi, a podržala si i nedavne studentske prosvjede u Zagrebu..\nM. S.: Politika, ideologija, ekonomija, seksualni režimi (kao patrijarhat)... sve to je upisano u svaku poeziju. Čak i kad nije eksplicitno pisano o tome, po načinu kako neko piše, koji jezik koristi, kakva je forma pisanja, kakvi diskursi se preuzimaju... već se vidi kakva je ideologija u pitanju. A ako je to osvešćeno, onda se i glasno piše o tome. Mislim da je to važno. Patrijarhalne pesme, koje čine najveći deo svake nacionalne književnosti, se preuzimaju bez propitivanja i produkuju ponašanja koja će ponavljati taj model. Zato je angažovana književnost vrlo važna. Jer književnost nije samo puko opisivanje osećanja, atmosfere, kukumakanja i patnji, ratova i narodnih heroja, već nešto mnogo složenije i zanimljivije. Trebalo bi već postati jasno da jezik nije samo prozirni medijum koji preslikava nešto što već postoji, već da je jezik konstruktivan, to znači da on sam proizvodi stvarnost.\nStudentski protesti u Zagrebu su me oduševili, pravi potez protiv sve većih noćnih mora kapitalizma i svih njegovih posledica. Protiv komercijalizacije obrazovanja i kulture se treba boriti, a jedan od načina je i da se o tome piše. Jer reči nisu nikad bile naivne i nevine. Reči su vrlo opasne. I reči proizvode...\nObjavio/la admin [at] kulturpunkt.hr 26.08.2009


Vijeće EU sutra o ukidanju viza za bh. građane - Klix.ba\nDan D Vijeće EU sutra o ukidanju viza za bh. građane\nVijeće EU sutra o ukidanju viza za bh. građane\n7.11.2010. u 10:53\nŠengenski prostor sačinjavaju zemlje Evropske unije - osim Velike Britanije i Irske - kao i zemlje nečlanice Island, Norveška i Švajcarska.\nTim pravilima ukidaju se granice između zemalja članica Šengenskog ugovora, uz istovremeno jačanje vanjskih granica. To se, prije svega, odnosi na imigracijsku politiku, odnosno "zajedničku politiku o privremenom ulasku lica", izdavanje viza, usklađivanje kontrole vanjskih granica i prekograničnu policijsku i sudsku saradnju.\nIako nisu potpisnice Šengenskog sporazuma, Velika Britanija i Irska su dio programa saradnje i koriste se SIS-om u cilju borbe protiv kriminala i terorizma. Tim zemljama je, međutim, uskraćen pristup bazama podataka iz "člana 96", što je u stvari registar "ilegalnih stranaca", to jest lica kojima je zabranjen pristup Šengenskom prostoru.


Prvi električni BMW M model stiže do kraja godine - Auto Republika\nBMW je i zvanično potvrdio da će M odeljenje ove godine predstaviti svoj prvi 100% električni automobil.\nOgromna stvar za M podbrend, jer se radi o drastičnom raskoraku u odnosu na ostali deo portfolija koji čine performantni modeli pokretani SUS agregatima. Nisu saopštene bilo kakve druge informacija o tome šta bi BMW M zaista mogao da predstavi, i možda još bitnije – kada?\nIpak, neki stručni mediji tvrde da se radi o i4 koji je već potvrđen za ovogodišnji debi. Ostaje nejasno da li će i4 sam po sebi biti performantni automobil odnosno da li će imati i drugačiju M verziju koja će ponuditi nešto bolje performanse?\nDo sada se govorilo da će serijsko izdanje modela i4 raspolagati sa dva elektromotora koji bi trebalo da ukupno isporučuju oko 500 ks. Takođe, pisalo se da će budući i4 imati i domet od oko 500 km u najskupljoj konfiguraciji. No, ništa od toga do sada nije zvanično potvrđeno.\nBMW je nakon inicijalnih pionirskih poduhvata u sferi elektrifikacije sa i3 i i8 usporio tempo. Šta više, neki bi rekli možda i previše usporio jer su ga rivali poput Audija i Mercedesa u međuvremenu sustigli. U BMW-u imaju velika očekivanja od nadolazećeg i4 za koji veruju da ima potencijal da postane bestseler.\nViše informacija o prvom električnom M modelu biće dostupno u narednim mesecima.\ntags: bmw BMW i4 BMW i4 M\nprevious Najprodavanije marke u Evropi u 2020. godini\nnext Hyundai očekuje veću proizvodnju ove godine u Češkoj\nVolkswagen Sagitar – “Jetta” za Kineze\n21/01/2019 - 14:07


Mundijal 2018. biće raskošniji od Olimpijade u Sočiju - Sputnjik Srbija\n10:00 09 Maj 2021\n08:29 20.09.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nOvo je prvi put da se Mundijal održava u Rusiji (uključujući i Sovjetski Savez) i prvi put u istoriji da se SP istovremeno održava na dva kontinenta — u Evropi i Aziji.\nRuski predsednik Vladimir Putin je rekao da su „pripreme u punom jeku i da će biti učinjeno sve da se stvore uslovi koji će dozvoliti vodećim timovima planete da pokažu svoje majstorstvo“.\nSpecijalno za ovu priliku biće izgrađeno sedam novih stadiona i 10 terena za treninge, dok se ostali stadioni već uveliko rekonstruišu.\nOrganizacija Svetskog prvenstva u fudbalu koštaće Rusiju 636 milijardi rubalja, što je oko 9,6 milijardi dolara. To je skoro tri puta više nego što je koštala organizacija Olimpijskih igara u Sočiju, ali znatno manje nego što je Brazil uložio u fudbalski šampionat 2014. godine. Brazilci su tada potrošili 12 milijardi dolara, a njihovoj ekonomiji se, zahvaljujući turistima, prodaji suvenira i sl, vratilo 7,2 milijarde. Zemlja je, međutim, dobila novi stadion i skoro milion radnih mesta.\nPoznato je da šampionati povoljno utiču na ekonomiju zemlje-domaćina. I u Nemačkoj 2006. i Južnoafričkoj Republici 2010. posle Mundijala zabeležen je rast BDP-a, pa gotovo da je sigurno da ni Rusija neće biti izuzetak.\nOrganizatori SP u Rusiji posebnu pažnju posvećuju navijačima, omogućujući im brojne olakšice, privilegije i udobnosti. Tako će, na primer, kupljena karta za utakmicu imati funkciju vize za navijače koji dolaze iz zemalja koje imaju vizni režim sa Rusijom.\nGrađanima Srbije za turistički boravak do 30 dana nisu potrebne vize za ulazak u RF.\n1.000 dana do početka Svetskog prvenstva u fudbalu.\nTakođe, za navijače je planiran organizovan i besplatan prevoz do stadiona, a radiće i fan-zone, gde će preko video-bimova moći da se prate utakmice. Takva mesta pojaviće se u mnogim gradovima zemlje — od zapadnih granica Rusije do Sibira i Dalekog istoka.\nPokušaji nekih zapadnih zemalja da liše Rusiju organizacije SP u fudbalu nisu uspeli. Sjedinjene Države i Velika Britanija su pokušale da fudbal pretvore u politički instrument.\nKada je pre nekoliko meseci izbio korupcionaški skandal u FIFA, nekoliko američkih senatora zatražilo je da se Rusiji oduzme pravo na organizaciju SP u fudbalu, a Britanci su izrazili svoju spremnost da bojkotuju šampionat.\nI ukrajinski predsednik Petro Porošenko je iz sveg glasa pozivao na bojkot. Dobio je podršku dela britanskih i holandskih političara, ali i jasnu poruku predsednika FIFA Sepa Blatera da „od tog posla nema ništa“.\nRusija je najveća zemlja na svetu. Ima više od 140 miliona stanovnika. Više od polovine njih navija ili prati fudbal. Šampionat 2018. objediniće 190 različitih narodnosti koje žive u Rusiji i oko 2.000 koje žive u celom svetu.\nSat u centru Moskve, na Trgu Manjež, već odbrojava vreme do početka Mundijala. Svi ga nestrpljivo iščekuju.\n„Mi se uvek radujemo gostima. Obećavamo da ćemo prirediti grandiozni sportski praznik, koji će ući u istoriju svetskog sporta i svetskog fudbala i još više ujediniti veliku prijateljsku međunarodnu fudbalsku porodicu. Srećno svima i sve najbolje. Vidimo se u Rusiji 2018. godine!“, poručio je ruski predsednik Vladimir Putin tokom svečanosti „Hiljadu dana do svetskog šampionata u fudbalu 2018. u Rusiji“.\nmundijal, Svetsko prvenstvo u fudbalu, Vladimir Putin


Otkriveno - Ko je predložio Mirkovića za trenera Partizana? - Sportske.net\nPartizan - Vazura najavio potpunu rekonstrukciju tima, stiže ogroman broj ponuda!Savo Milošević je idejni tvorac, gledaćemo veliki broj talentovanih igračaOtkriveno, detalji transfera Strahinje Pavlovića!Fortuna naklonjena Partizanu, odlične vesti iz Austrije!Šta se to sprema u Humskoj - Od Reala, preko Porta, do - Partizana?!


office@floorball.org.rswebmaster@floorball.org.rs Sezona 2014/2015\nRules of the game(pdf - english)IFF pravila igre(pdf - srpski) Arhiva\nPrvenstvo Srbije - 2013/2014\tNajava utakmica i rezultati\tPrvo kolo prvenstva Srbije za sezonu 2014/2015\nPadinska Skela nedelja 05.10 od 12hUtakmica broj I : Partizan - Beograd\nUtakmica broj II : Crvena Zvezda - Šumadija Ekipa Pirata 07 je slobodna\nTabela 2014/2015\tTabela\t. kolo Ut\nUt – Odigranih utakmica, Pob – Pobeda, P+ pobeda posle izvođenja penala,P- - poraz posle izvođenja penala, Por – poraz\nPOBEDA SRBIJE I U DRUGOM MEČU!\tWritten by Administrator\tSunday, 06 November 2011 22:46\tNaša reprezentacija je pobedila i u drugom susretu u Helsinborgu protiv Velike Britanije, ovoga puta sa "komotnih" 7-3.\nOčigledno je par treninga i upoznavanje dalo rezultata. Uskoro opširnije...\nPOBEDA SRBIJE U HELSINBORGU!\tWritten by Gustav\tSaturday, 05 November 2011 17:48\tOdigrana je prva od dve prijateljske utakmice izmedju Srbije i Velike Britanije. U veoma izjednačenoj utakmici trijumf je ostvarila reprezentacija Srbije rezultatom 7:5.\nNaš tim je poveo golovima Tonija Valea i Stevana Arsica, ali su do kraja trećine Britanci uspeli da izjednače rezultat.\nDrugi period igre u potpunosti je pripao srpskim reprezentativcima. Golove su redom postigli Aleksander Luković, Julijan Grozdanovski i Darien Banda, a golman Srbije, odlični Peter Novaković, jednom je morao da vadi lopticu iz mreže, pa je naša reprezentacija u poslednju trećinu ušla sa prednošću od dva gola.\nU trećoj trećini Britanci su vršili veliki pritisak na našu odbrambenu liniju i u takvoj igri srpski igrači se nisu najbolje snašli, pa su protivnici uspeli da se primaknu na samo jedan gol razlike (6:5).\nU poslednjem minutu utakmice, kad su britanski igrači pokušali u igri 6 na 5 da dodju do izjednačenja, pobedu naše reprezentacije overio je Robert Gocić posle odličnog prodora Ariana Bande.\nU našem timu je bilo mnogo igrača koji su na ovoj utakmici debitovali za srpsku reprezentaciju, pa je najveći problem predstavljalo to što se igrači nedovoljno poznaju. Trener Dragan Antić mora biti zadovoljan igrom koju su pružili igrači Srbije i sada je važno da se oni što bolje uigraju.Posebno raduje odlična igra koju su pružili dvojica najmlađih igrača, Benjo Gusinac (17) i Milan Jakšić (16).\nSutra se u Helsingborgu igra druga utakmica sa početkom od 15h.\nVELIKA BRITANIJA – SRBIJA U NOVEMBRU\tWritten by Administrator\tSunday, 30 October 2011 23:30\tNarednog vikenda (5. i 6. novembra) reprezentacija Srbije u florbolu odigraće dve prijateljske utakmice sa reprezentacijom Velike Britanije. Oba meča igraće se u GA Hallen u Helsingborgu. Razlog odigravanja utakmica u švedskom gradu je činjenica da i Srbija i Velika Britanija imaju svoje državljane koji se bave florbolom u Švedskoj i koji su ili već nastupali za reprezentacije ove dve zemlje ili su potencijalni reprezentativci.\nCilj okupljanja je da se izvrši selekcija igrača koji će nastupiti za Srbiju na predstojećem kvalifikacionom turniru za Svetsko prvenstvo 2012. godine. Ove godine konkurencija je veća nego prethodnih, a za 20 mesta boriće se, pored srpskih igrača iz Švedske i po jedan igrač iz Češke i Slovačke i naravno igrači iz domaćih klubova. I u subotu i u nedelju ekipe će imati trening u prepodnevnim časovima, a utakmice su zakazane za 15:45 u subotu, odnosno u 15:00 u nedelju.\nNaredno okupljanje reprezentacije je zakazano za kraj januara u Beogradu pred sam odlazak na turnir u Sloveniji, koji će se održati od 31. januara do 4. Februara 2012. godine.\nPROMOCIJA U KRAGUJEVCU\tWritten by Administrator\tSaturday, 29 October 2011 00:00\tU subotu 29. oktobra Savez florbola Srbije održao je promociju florbola u Kragujevcu u sali Prve tehničke škole. Nakon što su igrači iz Beograda odigrali kratku pokaznu utakmicu, prisutnima je ponuđeno da uzmu palice u ruke i oprobaju se u dodavanju i šutiranju. Većina je to i učinila, a na kraju nekoliko njih je poželelo da zaigra florbol, pa je poslednjih pola sata provedeno u igri na dva gola.\nNadamo se da je ovo prvi korak u pokretanju novog florbol kluba.\nU GOSTIMA TRENER IZ ŠVEDSKE\tWritten by Administrator\tTuesday, 25 October 2011 00:00\tProšlog vikenda u Beogradu su održani treninzi za igrače svih klubova, a treninge je vodio Stevan Arsić, igrač i trener florbola, koji se godinama bavi ovim sportom u Švedskoj. U četiri sata, koliko su ukupno trajali treninzi, igrači su imali prilike da probaju nove vežbe, vide kako se pravilno izvode udarci u florbolu i čuju mnogo saveta koji će im koristiti u budućnosti.\nSavez florbola Srbije zahvaljuje Stevanu u ime igrača svih klubova!\n<< Start < Prev 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Next > End >>\tPage 4 of 23\t© 2017 Florbol Savez Srbije


Rastali se Železničar i Pavle Banduka - Stiže u Partizan | Balkan Handball\nHome / Transferi / Rastali se Železničar i Pavle Banduka – Stiže u Partizan\nPoslednja izmena: 11/10/2018\nNiški Železničar rastao se sa desnim krilom, Pavlom Bandukom, šestim rukometašem pristiglim proteklog leta koji napušta klub. Momak iz generacije 1996, pristigao iz pančevačkog Dinama posle dobre sezone u SEHA Gazprom ligi, nije uspeo da se nametne Veselinu Vujoviću, a prednost na toj poziciji dobili su Aleksa Kljajić i Nemanja Živković.\nRukometaši Železničara narednu utakmicu igraju 17. oktobra, protiv Metalurga u Skoplju, u okviru 6. kola SEHA Gazprom lige.\nPavle BandukaRK Železničar\n← Prethodni članak Kristijan Dizinger stigao u Vardar!\nNaredni članak → Roland Mikler se vraća u Pik Seged?\nOvaj Šmigić nema blage veze sa RUKOMETOM\nIdi bre covece otvori kafic neki il fast good,mozda ipak fast food da mozes da ruckas dobro.\nBanduka majstore, vrati nam se u Dinamo.


Srpski zvaničnik se nalazi na granici, dao prve informacije! Rekao je pred policijom: "Mi smo ovde domaćini!" - alo.rs\nSLIKE I SNIMCI SA JARINJA ULIVAJU JEZU Srpski zvaničnik se nalazi na granici, dao prve informacije! Rekao je pred policijom: "Mi smo ovde domaćini!"\nAUTOR: Alo.rs/Vladimir Zogović DATUM I VREME: 09.10.2019. 11:07 - 09.10.2019. 11:12\nSituacija je više nego napeta.\npolicija na Jarinju, Foto: Alo/Vladimir Zogović\nGoran Rakić na prelazu Jarinje, Foto: Alo/Vladimir Zogović\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić se takođe nalazi na Jarinju, on je otkrio prve informacije.\nGoran Rakić, Foto: Alo!/Masanori Jošida\n"Nema još uvek ništa zvanično u vezi sa utakmicom. Svi ćemo navijati za najbolji klub ovde, mi smo ovde domaćini i za našu Srbiju ćemo navijati", rekao je Rakić novinarima.\nIzmeđu 50 i 100 navijača sa srpskim registarskim oznakama je zaustavljeno na pet kilometara od administrativnog prelaza.\nPodsetimo, ranije je generalni sekretar Fudbalskog saveza tzv. Kosova Erold Salihu govorio da crveno-beli neće dobiti dozvolu za ulazak u zemlju.\n"Mi nikada nećemo dati takvo odobrenje. Uvek ćemo dozvoliti da dođu Zvezda i Partizan ili ko god, ali samo za prijateljske utakmice i utakmice humanitarnog karaktera. Zvanične utakmice ne može biti. Fudbalska federacija Kosova nije policija da to spreči. Obavestili smo policiju, FIFA i UEFA", izjavio je Salihu.\nPolicija brani fudbalerima Crvene zvezde ulazak na Kosovo\nova siptarska govna treba nauciti reda jednom za sva vremena,