sreda, 09 jul 2008 20:22\nZORAFEST je muzički festival koji organizuje Udruženje građana ZORA iz Bileće a koji se tradicionalno održava u julu mjesecu svake godine. Prva dva puta to je bio isključivo festival elektronske muzike da bi se treći put proširio i na druge žanrove urbanog zvuka.\nSama lokacija na kojoj se ovaj događaj održava pruža predivan ambijent jer se nalazi na prostoru gradskog muzeja neposredno na obali Bilećkog jezera i među srednjevjekovnim spomenicima poznatim kao stećci. Festival je do sada ostvario ogroman uspjeh jer je okupio na jednom mjestu više hiljada posjetilaca i to iz BiH, Crne Gore, Srbije i Hrvatske, a Line-up za ovu godinu garantuje da će se tradicija nastaviti. Sada je do vas - Are u ready?....\nPozivamo sve mlade zeljnih kvalitetnog zvuka i druzenja da posjete Bilecu i ZORAFEST 26. jula 2008. godine da se zajedno dobro provedemo a obecavamo da ce provod biti odlican. P0KRENI SE!\nOve godine je festival unaprijeđen u svakom smislu, pa ove godine postoji i ZORAFEST kamp, koji je predviđen da ugosti ne samo zaljubljenike festivala i urbanog zvuka, nego i zaljubljenike u prirodu. Ovim putem obavještavamo sve kampere koji imaju želju da posjete Bileću i ZORAFEST da se jave i dobiju detaljne informacije na \_n Ova adresa el. pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je videli Ova adresa el.pošte zaštićena je od spam napada, treba omogućiti JavaSkript da biste je videli !


ODRŽANA 12. REDOVNA SJEDNICA OPĆINSKOG VIJEĆA VOGOŠĆA – Općina Vogošća\nUsvojen je i Prijedlog odluke o usvajanju Programa prioritetnih projekata iz oblasti komunalne infrastrukture za 2022. godinu.\nFinansiranje prioritetnih projekata vršit će se iz budžeta Općine Vogošća, nadležnih ministarstava Kantona Sarajevo, nadležnih ministarstava Federacije Bosne i Hercegovine, agencija, fondova, te udruživanjem sredstava sa javnim preduzećima, kao i drugim institucijama koje imaju interesa za realizaciju istih.\nOpćinsko vijeće usvojilo je i Prijedlog odluke o prodaji nekretnine u vlasništvu Općine Vogošća putem neposredne pogodbe.\nOvom Odlukom odobrava se prodaja putem neposredne pogodbe neizgrađenog gradskog građevinskog zemljišta u vlasništvu Općine Vogošća, radi oblikovanja građevinske čestice u sklopu postojećeg proizvodno-poslovnog objekta u Vogošći u ul. Igmanska do br.87.\nTakođer, usvojen je i Prijedlog odluke o prioritetima i načinu korištenja sredstava za dodjelu pomoći za saniranje šteta nastalih prilikom proglašenja stanja prirodne nesreće izazvane poplavama na području općine Vogošća u novembru 2021. godine.\nSredstva za realizaciju ove Odluke obezbijeđena su iz sredstva planiranih u budžetu Općine koja se osiguravaju za te namjene, a prikupljena su po osnovu posebne naknade za zaštitu od prirodnih i drugih nesreća.\nOpćinsko vijeće usvojilo je i Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o utvrđivanju visine naknade predsjedniku i članovima Savjeta mjesnih zajednica na području općine Vogošća.\nUsvojen je i Izvještaj o radu Općinskog načelnika, Jedinstvenog općinskog organa uprave i ostalih općinskih službi Općine Vogošća za period 01.01.- 31.12.2021. godinu.\nOpćinsko vijeće usvojilo je i Izvještaj o realizaciji Programa prioritetnih projekata iz oblasti komunalne infrastrukture za 2021. godinu, kao i Izvještaj o rješavanju upravnih stvari u upravnom postupku za 2021. godinu.\nTakođer, usvojen je i Izvještaj o jednokratnim novčanim davanjima licima u stanju socijalne potrebe za period 01.01.- 31.12.2021. godine.\nJednokratna novčana pomoć dodijeljuje se licima koja se nalaze u statusu socijalne potrebe i licima koje predloži Služba na osnovu uvida u dokumentaciju i činjeničnog stanja na terenu po potrebi, a to su građani koji nemaju stalnih primanja ili imaju minimalne prihode, a nalaze se u stanju socijalne potrebe i građani koji su oboljeli.\nFinansijska sredstva za ove namjene planirana su budžetom Općine u iznosu od 45.000,00 KM, te su zbog povećanog obima zahtjeva prestruktuiranjem budžeta uvećana na ukupan iznos od 46.500,00 KM.\nUsvojen je i Izvještaj o radu Općinske izborne komisije Vogošća za 2021. godinu, kao i pregled aktivnosti Općinskog vijeća Vogošća za 2021. godinu.\nOpćinsko vijeće usvojilo je i Izvještaj o radu radnih tijela Općinskog vijeća Vogošća za period 01.01. – 31.12.2021. godine.\nTakođer, primljena je k znanju i Informacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području općine Vogošća za 2021. godinu, kao i Informacija o pokrenutim inicijativama iz nadležnosti drugih institucija i nivoa vlasti.


LEKOVITI IZVOR SVETE PETKE KOD TOPOLE: Poznata glumica izlečila karcinom dojke moleći se na ovom mestu! (FOTO) | Serbiantimes.info\nLEKOVITI IZVOR SVETE PETKE KOD TOPOLE: Poznata glumica izlečila karcinom dojke moleći se na ovom mestu! (FOTO)\nSveta Petka u srpskom narodu je poznata kao zaštitnica žena i mnogi veruju u njene isceliteljske moći. Na devet kilometara od Topole, u selu Vinča, ušuškan i sakriven u prirodi od koje zastej dah nalazi se izvor vode, za koju se veruje da je lekovita, a koji je posvećen upravo ovoj svetiteljki.\n„Brojni su putnici namernici koji upravo ovde dolaze po vodu, umivaju se i mole. Davne 1935. godine izvor je obeležen kamenom pločom i od tada je jedno od najposećenijih mesta u ovom selu“, kaže za RINU, meštanin Zoran Кostić.\nDa je izvor Svete Petke poseban i čudotvoran veruje se još od davne 1935. godine. Preko osam decenija tu se verujući narod okuplja, posebno 27. Oktobra kada pravoslavni Hrišćani proslavaljaju Svetu Petku.\n„Prema pričama naših predaka, koje se prenose sa kolena na koleno, na ovom izvoru pre mnogo godina izlečio se povređeni drvoseča. U našem kraju mnogi se bave ovim teškim poslom i povrede su često opasne po život. Veruje se da nakon što ga je posekla sekira, drvoseča je duboku ranu oprao vodom sa izvora, koja je za vrlo kratko vreme poptuno zacelila. Od tada se ovo mesto smatra lekovitim“, rekao je Zoran.\nOvom svetom vodom jedna poznata glumica je izlečila karcinom dojke i od tada crkva i meštani ovog sela ulažu poseban trud da ovde bude urađeno sve što je potrebno. Pre nekoliko godina zahvaljujući njihovoj ažurnosti, delimično je uređen prilaz do ovog mesta, a voda je osveštana.\n„Potrebno je još dosta toga da se uradi, ali najvažnije je da se obezbedi put. Do izvora se dolazi krivudavom stazom kroz šumu, dugačkom oko kilometar. Može se samo peške, pa se vrlo lako može desiti da se posetioci okliznu i padnu“, rekao je Zoran.\nКada čujete sve ove ljudske priče i njihova verovanja, ne možete ostati ravnodušni, jer čuda zaista postoje i ko veruje, desiće se i njemu.\nRelated Topics:SrbijaTopolalekovita vodaizvor lekovite vodesveta petka


Republika / Monstrum u Beogradu na psihijatrijskom veštačenju! Ovaj detalj treba da otkrije vezu Davora i Maje\n22:20Specijalni sud u Hagu pozvao još jednog OVK zločinca - Skendera Hotija 22:05(HOROR FOTOGRAFIJE) Kao da je izašla iz logora: Ana Nikolić pokazala nikad tanje noge, upalo lice i tanane ruke, teška boleština! 22:04Nestvarna energija „Grobara“ i Jaramaza zgromila Darušafaku! 22:01(VIDEO) Odbornik u Srebrenici poziva građane na klanje srpske dece zato što su se slikali u nošnji: Roditelji u panici! 21:55Korona virus odložio SP u atletici! 21:49ARHITEKTA BREGZITA PREDVIĐA: EU će se raspasti za 10 godina! Ove zemlje će prve napustiti uniju 21:43(FOTO) Jedna si*a teži tonu: Soraja pokazala abnormalne grudi! 21:37CEO SVET U STRAHU! Aviokompanije ograničavaju saobraćaj sa Kinom 21:34Iskreni Dejan Bodiroga: Partizan može do kraja u Evrokupu, košarka je izgubila mnogo odlaskom Kobija Brajanta! 21:20NEĆE DRŽAVU POVEZANU PODZEMNIM TUNELOM: Evo zašto su Palestinci odbili Trampov mirovni plan\nMonstrum u Beogradu na psihijatrijskom veštačenju! Ovaj detalj treba da otkrije vezu Davora i Maje\nDevojka Maja Bađukić (25) iz Jabukovca biće u pritvoru narednih 30 dana zbog osnovane sumnje da je počinila teško ubistvo u saizvršilaštvu. Ovu mladu ženu je kao svog saradnika označio Davor Pernić (35), Jabukovčanin koji je uhapšen 25. avgusta nakon što je pao na poligrafu i na saslušanju priznao zločin - četvorostruko ubistvo na imanju u Jabukovcu.\nMaja Bađikić (okvir) / Davor Pernić\nU međuvremenu, ovaj muškarac je prebačen u zatvorsku bolnicu u Beograd na psihijatrijsko veštačenje, koje bi trebalo da pokaže da li je u trenutku zločina bio uračunljiv.Davor je nakon hapšenja ispričao da je ubistvo počinio da bi pomogao Maji, navodno u lečenju karcinoma. Kasnije se predomislio i ovu mladu ženu označio je kao svog saučesnika i osobu koja je "tipovala" Raju Kazimirovića (72) kao bogatog čoveka kojeg bi on trebalo da opljačka. Davor je, kako nezvanično saznajemo, u izmenjenoj odbrani naveo da je sve bila njena ideja!\nMonstrum bi ubio moju ćerku da nije uhapšen! Ispovest oca bivše ljubavnice ubice\nDavor je ispričao da su oboje imali rukavice na rukama kako bi sakrili tragove. Prvobitno je tvrdio da je na imanje Kazimirovića u zaseoku Velja Vratne došao sa namerom da ih opljačka, ali u svetlu novih okolnosti detalji će tek biti utvrđeni. On tvrdi da za sve što je ispričao, u svom izmenjenom iskazu, ima dokaz, i to na osnovu SMS prepiske koju su vodili. U daljoj istrazi će, saznajemo, veštačiti i sadržaj mobilnih telefona njega i osumnjičene za saučesništvo što bi trebalo da otkrije da li je Maja zaista znala sve o zločinu i učestvovala u njemu.\nIstražiteljima je ispričao i da je Bađukić čak pucala iz malokalibarske puške koju je zajedno sa "škorpionom", kojeg je on koristio, i ostalim oružjem i municijom zakopao na imanju svog oca u ataru zaseoka Pojana Lungu. Iako joj je određen pritvor, ona sve negira i tvrdi da je Davor sve izmislio. Prvo je negirala i vezu sa njim, ali je, navodno, zatim i priznala, neprestano ponavljajući da se Davora mnogo plaši.\nMaja Bađikić (okvir) i Davor Pernić\nSudija za prethodni postupak Višeg suda u Negotinu na predlog Višeg javnog tužilaštva produžio je Davoru pritvor u trajanju do 30 dana.\nMaja Bađikić sa ocem (okvir)\nMajini roditelji (25) tvrde da ništa od onoga što je Pernić rekao za njihovu ćerku - nije istina. Njen otac, Ljuba Ljubić, iz negotinskog sela Dupljane, kaže da je Davor njegovu ćerku proganjao i da joj se sveti što je pristala da na sudu svedoči protiv njega u slučaju Davorovog napada na izvesnog momka iz susednog sela.\nU Jabukovcu priču o Majinoj umešanosti u ovaj zločin retko ko komentariše. Kažu da im je preko glave raznih mešetarenja i izmišljotina. Neki su Davora, vele, viđali sa Majom, ali da li su bili u vezi to, kažu, samo njih dvoje znaju. Vezu između Davora i svoje snahe negira i njen svekar, Jovan B. - Laže da bi sebi smanjio krivicu. Kakva veza, nisu oni ništa zajedničko imali, pa je njoj dosađivao preko svake mere - kaže svekar ove mlade žene.\nDavorrov otac Slaviša Pernić\nDavorov otac, međutim, ističe da će istina izaći na videlo i da je ubeđen da je Maja B. njegovog sina podstrekivala na zločin. - Moje dete nije imalo razloga da pljačka i ubija. Sad se vidi ko ga je na to naveo. Oružje jeste voleo, ali zar je to dokaz da je planirao zločin - kaže Slaviša P.\nJezivi detalji obdukcije! Cela porodica likvidirana sa po nekoliko hitaca u glavu\nČetvorostruki ubica iz Jabukovca otkrio motiv i odveo policiju do mesta gde je oružje\nDEDA UBICE U JABUKOVCU: Davor je dobar momak, ne verujem da je on to uradio!\nVratio sam se da ih zauvek ućutkam! Monstrum na saslušanju hladnokrvno ispričao sve o zločinu!\nSrbija Jabukovac Davor Pernić Maja Bađikić Monstrum Smrt Ubica\n- sreda, 29. 1. 2020. u 19:54 0\nMuškarac star 82 godine preminuo je od komplikacija sezonskog gripa u Nišu prošle subote, povrđeno je Zoni plus na Institutu za javno...\n- sreda, 29. 1. 2020. u 19:45 0\nU Osnovnom javnom tužilaštvo u Vranju potvrđeno je da S.S. iz sela Kozji Dol kod Trgovišta policiji u utorak 28. januara prijavila...\nRazbijen narko kartel u Hrvatskoj: POHAPŠENO 40 DILERA, MEĐU NJIMA I SRBIN!\n- sreda, 29. 1. 2020. u 18:59 0\nOko 40 osoba, najviše državljana Hrvatske i Slovenije, uhapšeno je tokom jučerašnjeg dana u nekoliko zemalja u okviru velike akcije...\n- sreda, 29. 1. 2020. u 17:49 0\nSa više desetina hitaca koji su ispaljeni u njegov automobil juče je u Zeti teško ranjen Podgoričanin Igor Krstović (35), javnosti...\n- sreda, 29. 1. 2020. u 15:25 0\nDevojčica (17) iz Ovče, koju je profesor u penziji Serafim Manasić (73) pre dve godine presreo u komšiluku i pokušao da je napastvuje u...\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Beogradu uhapsili su A.A. (30) zbog postojanja osnova...\nBogati supružnici Radimir B. i Elena Ć. iz Čačka, koji su u maju 2019. vezali i brutalno...\nSpecijalni sud u Hagu pozvao još jednog OVK zločinca - Skendera Hotija


Reč opus (fr. numéro, engl. opus number, ital. numero, nem. Opuszahl)potiče iz latinskog jezika i znači delo.\nOriginalni notni zapis J. S. Baha: početak Preludijuma iz Svite za lautu u G molu BWV 995.\nPočetna 32 takta originalnog rukopisa Šopenove Poloneze u As duru, Op. 53, 1842.\nOrkestarska partitura početka prvog stava Mocartovog koncerta za klarinet i orkestar u A duru, K. 622, napisanog 1791. godine za klarinetistu Antona Stadlera.\nOriginalni rukopis Okteta u F duru,\nD. 803 F. Šuberta, komponovanog marta 1824.\nSkica rukopisa Betovene klavirske Sonate No 28, A dur, Op. 101, Allegro, 1816.\nOvaj termin može da se odnosi na književnost, slikarstvo, pozorište, balet, film, muziku i, uopšte, sve oblasti umetničkog stvaralaštva.\n1 Dva značenja opusa\n2 Opis procesa numeracije muzičkih dela\n3 Koji su razlozi za vršenje numeracije muzičkih dela\n4 Istorijski aspekt numerisanja muzičkih dela\n5 Drugačije numeracije muzičkih dela\nDva značenja opusaUredi\nOpus može da ima dva značenja:\n1. Pojedinačno delo neke osobe:\nRecimo: Betovenov Treći klavirski koncert, ce mol, opus 37.\n2. Celokupno stvaralaštvo neke osobe:\nRecimo: "Opus arhitekte Ćosića je ogroman...", "Celi umetnički opus grafičara je vrlo vredan...", "Njegov književni opus obuhvata komedije, pripovetke, književnu i pozorišnu kritiku."\nU muzici reč opus takođe ima dvojako značenje:\n1. muzičko delo (kompozucijа),\n2. celokupno stvaralaštvo jednog muzičara.\nOpis procesa numeracije muzičkih delaUredi\nKompozitori i muzikolozi (ljudi koji studiraju i pišu o muzici) reč opus (ili skraćeno Op.) koriste da bi označili (radi lakog uvida) hronološki redosled nastanka umetničkih dela ili odnos radova u kompozitorovoj celokupnoj kolekciji, a nekada se tako označava jedan period kompozitorovog stvaranja. Oni uz naslov dela napišu i broj opusa. Na primer, kada kompozitor komponuje svoju prvu kompozuciju, da joj naslov i označi je kao "Opus 1" (Op.1). Sledeća kompozicija bi bila "Opus 2" (Op.2) i td.\nKoji su razlozi za vršenje numeracije muzičkih delaUredi\nOvakav način organizovne katalogizacije muzičkih kompozicija jednog umetnika umnogome pomažu i olakšavaju uvid u kompozitorov stvaralački opus i brzo i lako snalaženje svakog muzičara ili interesenta za njegov rad ili njegov odrećeni komad.\nBetoven je napisao mnogo klavirskih sonata. Sonatu u A-duru op.26 napisao je kad je bio mlad. Mnogo godina kasnije, napisao je još jednu klavirsku sonatu (takođe u A-duru), ali ona (da bi se razlikovala) ima Opus 101 (vidi zadnji notni primer desno dole).\nIstorijski aspekt numerisanja muzičkih delaUredi\nOznaka Opus se kroz istoriju koristilа još od 17. veka pa sve do današnjih dana. Poznato je da je Ludvig van Betoven bio veoma sistematičan i ažuran u tome.\nDrugačije numeracije muzičkih delaUredi\nSem klasične oznake Op., muzikolozi su kompozicijama koje nisu imale oznake davali i drugačije numeracije (uoči različite numeracije dela ispisane kurzivom ispod notnih primera u desnoj koloni). Prikažimo samo neke najpoznatije:\nBWV (nem. Bach-Werke-Verzeichnis, engl. Bach Works Catalogue) su oznake za kompozicije Johana Sebastijana Baha.\nKV ili K (Köchel-Verzeichnis) su oznake za kompozicije Volfganga Amadeusa Mocarta koje je priredio Ludwig von Köchel. Poznato je da Mocartova muzika nije imala brojeve opusa. Muzikolog Köchel napravio je hronološki popis svih Mocartovih dela i dao im K numeraciju (K prema Köchel). Köchelova numeracija ide do broja 622.\nD (Otto Erich Deutsch) su oznake za kompozicije Franca Šuberta koje je priredio Otto Erich Deutsch.\nL (François Lesure) su oznake za kompozicije Kloda Debisija koje je katalogizirao muzikolog François Lesure.\nRadovi Domenika Skarlatija mogu se pojaviti pod tri različita kataloška sistema:\n1. L (Alessandro Longo) su bile do 1906. oznake za kompozicije Domenika Skarlatija. Priredio ih je Alessandro Longo.\n2. K ili Kk (Ralph Kirkpatrick) je nova oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija koja je zamenila gornju katalogizaciju L 1953. od strane Ralpha Kirkpatricka.\n3. P (Giorgio Pestelli) je nove oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija načinjena od strane Giorgio Pestellija 1967. godine.\n↑ Radivoj Lazić, Škola za klarinet: Učim klarinet IV.\n↑ Bach-Werke-Verzeichnis, katalog Bahovih dela\n↑ Köchel-Verzeichnis, oznake za kompozicije V. A. Mocarta\n↑ Otto Erich Deutsch, oznake za kompozicije Franca Šuberta\n↑ François Lesure, oznake za kompozicije Kloda Debisija\n↑ Alessandro Longo, oznake za kompozicije Domenika Skarlatija\n↑ Ralph Kirkpatrick, nova oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija od 1953.\n↑ Giorgio Pestelli, načinio je nove oznake za kompozicije Domenika Skarlatija 1967.\nPoslednja izmjena na dan 4 decembar 2021, u 12:56 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 12:56, 4 decembar 2021.


Mllevski: "Imamo i mi šta da pokažemo na EP" - Sportske.net\nMllevski: "Imamo i mi šta da pokažemo na EP"\nSelektor mlade fudbalske reprezentacije BJR Makedonije Blagoja Milevski rekao je da je njegova selekcija dobila jake protivnike na Evropskom prvenstvu, ali i da i to može da bude stimulans da se predstavi u još boljem izdanju.\nBivša jugoslovenska republika Makedonija će na šampionatu Evrope u Poljskoj igrati u Grupi B sa Srbijom, Portugalom i Španijom.\n"Dobili smo reprezentacije koje su među pet najboljih evropskih selekcija prema kvalitetu omladinskog fudbala. Ovo je nova mogućnost da pokažemo naše kvalitete i da se predstavimo u još boljem izdanju", rekao je Milevski nakon žreba za EP.\nKako prenosi makedonski portal 'Ekipa.mk', Milevski je rekao da o kvalitetu mlade reprezentacije Makedonije govori to što je na izvlačenju, uz domaćina Poljsku, bila najviše spominjana selekcija.\n"Svakako da imamo i mi šta da pokažemo, putujemo bez pritiska i želimo da prikažemo kvalitet demonstriran u kvalifikacijama. Borićemo se i pokušaćemo ponovo da obradujemo javnost", rekao je Milevski.


SAOBRAĆAJKA U BiH: Dve osobe stradale | Novosti.RS\nNa mestu nesreće su policijski službenici koji rade uviđaj i dežurni tužilac.\nsaobraćajna nesreća BiH FBiH poginuli u udesu\nSAOBRAĆAJNA nesreća u kojoj je poginuo D.N. (18) iz Srpca dogodila se sinoć oko 22 časa u Nožičkom, opština Srbac, potvrđeno je za iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka.


Zeleni navigator Zapadnog Balkana | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Zeleni navigator Zapadnog Balkana\nVIDEO K9: Poslovna asocijacija „Zeleni navigator Zapadnog Balkana“, koja će raditi na smanjivanju negativnih uticaja klimatskih promena, predstavljena je danas u Novom Sadu.\n„Zeleni navigator Zapadnog Balkana“ naziv je poslovne asocijacije koju su osnovali Razvojni i Garancijski fond AP Vojvodine i Garantni fond Republike Srpske, na inicijativu predsednika Pokrajinske vlade, u cilju aktivnog učešća u smanjivanju negativnih uticaja klimatskih promena.\n„Svet je trenutno okupiran globalnim potresima izazvanim ratom u Ukrajini, ekonomskom krizom i pandemijom, i kad sve to prođe, planetarni problem klimatskih promena neće nestati. Zbog toga je kontinuitet delovanja za rešavanje tog problema izuzetno važan i ne sme se, ni u sadašnjim teškim okolnostima, prekinuti“, rekao je Igor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade.\nPrema njegovim rečima, cena koja se plaća od početka industrijske revolucije do danas sve je veća, a ogleda se u kontinuiranom rastu emisije štetnih gasova i globalnog zagrevanja planete, istakavši da je stoga veoma važno da se na ovim prostorima ubrza dekarbonizacija privrede. Mirović je izrazio očekivanje da će ovu inicijativu podržati privreda, privrednici i međunarodne finansijske institucije.\nRazvojni fond Vojvodine je, prema njegovim rečima, u postupku akreditacije kod Zelenog klimatskog fonda sa sedištem u Inčonu, u Južnoj Koreji i to kao prva institucija iz Srbije, čime će ostvariti pravo na korišćenje sredstava iz tog fonda za finansiranje klimatski odgovornih investicija u privatnom i javnom sektoru.\n“Dekarbonizacija globalne privrede je od presudnog značaja u deceniji pred nama, a cilj platforme je, pored aktivnog učešća na smanjenju negativnih uticaja klimatskih promena, pružanje tehničke i finansijske podrške transformaciji regionalne ekonomije i usmeravanju javnog i privatnog sektora ka klimatskoj ekonomiji”, rekao je Goran Janjić, direktor Zelenog navigatora Zapadnog Balkana\nPrethodni tekstAmbasador Azerbejdžana u Novom Sadu\nSledeći tekstDodeljene nagrade Društva novinara Vojvodine


U Beogradu uhapšen Darko Elez: Dosije mu pun najtežih krivičnih dela - Telegraf.rs\n22/12/20 | 10:57 ≫ 14:25\nU Beogradu traje i postupak protiv Eleza zbog pokušaja ubistva Đorđa Ždrala, koji mu je bio blizak saradnik\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova su, postupajući po nalogu Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu, uhapsili D. E. (40) i istog priveli nadležnom sudu na dalje postupanje i nadležnost. Kako Republika prenosi, u pitanju je Darko Elez, koji je osuđen i osumnjičen da je podstrekivao, učestovao i izvršavao najteža krivična dela.\nNakon intezivnog rada bezbednosnih službi on je lociran i uhapšen na osnovu brojnih materijalnih dokaza i predat je nadležnom tužilaštvu na dalje postupanje. U akciji su učestvovali i pripadnici MUP-a Republike Srpske, a razmatra se opcija izručenja u BiH.\nPodsetimo, apelacioni sud u Beogradu je u septembru 2011. potvrdio presudu Specijalnog suda u kojoj se konstatuje da je Elez 2009. u Beogradu i Bosni organizovao kriminalnu grupu čiji su članovi bili petorica osuđenih sa njim, kao i više osoba za koje se postupak vodi u BiH. Konstatuje se i da je grupa „u dužem vremenskom periodu imala za cilj vršenje teških krivičnih dela, šverc i prodaju droge i iznude“.\nU Beogradu traje i postupak protiv Eleza zbog pokušaja ubistva Đorđa Ždrala, koji mu je bio blizak saradnik.\nU Višem sudu, 23. decembra 2015, Elez je po drugi put oslobođen optužbe da je naredio ubistvo Ždrala u Istočnom Sarajevu 6. oktobra 2006. ispred kafića „Sport“. Ždrale je uzvratio hicima i ranio Strahinju Rašetu, koji je po optužnici dobio zadatak da ga likvidira. Rašeta je dve godine kasnije nastradao kad je pokušao da postavi eksploziv ispod vozila.\nOsim Eleza, oslobađajuća presuda izrečena je i Andriji Gavriloviću, Daliboru Ristiću i Zoranu Mitroviću, koji su bili optuženi za saizvršilaštvo. Zbog nedostatka dokaza oslobođeni su i Nebojša Joksović (svedok saradnik u postupku protiv Darka Šarića), Saša Cvetinović, Vojislav Lalatović i Zineta Ilinčić.\nElez je bio optužen da je početkom 2006. podstrekao Andriju Gavrilovića da nađe i angažuje osobe koje će ubiti Ždrala, za šta je bio spreman da plati 150.000 evra. Ove tvrdnje, prema stavu suda, nisu dokazane.\nPostupak protiv 31 pripadnika Elezovog klana vodi se i u BiH od 2014, gde se terete da su počinili više teških dela, od ubistava Vladimira Mačara, Borisa Govedarice i Zorana Goluba, pokušaja ubistva Ždrala, kao i nekoliko oružanih pljački. Terete se da su u Nedžariću presreli vozilo u kojem se nalazilo oko 4,4 miliona konvertibilnih maraka.\n- Hapšenje jednog od najzloglasnijih kriminalaca čije žrtve su građani i Srbije i Srpske D.E. je dokaz da će u obračunu sa mafijom najpre pasti najveći mafijaši. Hapšenje D. E. je dokaz da nema zaštićenih i da niko nije iznad zakona i države. Juče su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova postupajući po nalogu Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu, lišili slobode D. E. (1980) i priveli ga nadležnom sudu na dalje postupanje i nadležnost. Osumnjičeni je višestruki povratnik u izvršenju najtežih krivičnih dela - rekao je ministar unutrašnjih poslova, Aleksandar Vulin.\n- Ovo lice, 2011. godine Viši sud u Beogradu, po optužnici specijalnog Tužilaštva za organizovani kriminal, osudio je na devet godina zatvora zbog vršenja ukupno pet krivičnih dela među kojima su i krivična dela iznuda i neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga - dodao je Vulin.\nNaime, imenovani je organizovao kriminalnu grupu od još pet lica koja je tokom 2009. godine iz Crne Gore prokrijumčarila 44 kilograma opojne droge skank, radi preprodaje na ilegalnom tržištu. Za ovo lice se vezuju ubistva, šverc droge, reket. Njegovim hapšenjem građani Srbije, ali i građani BiH mogu da budu mirniji.\n- Rat sa mafijom se vodi uvek i svuda i zato Vas podsećam da su pripadnici MUP Republike Srbije juče u akciji, koja je takođe izvedena u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, lišili slobode i četiri lica zbog postojanja osnova sumnje da su kao organizovana kriminalna grupa izvršili više krivičnih dela razbojništva i prikrivanja - rekao je Vulin.\nPretresom su policijski službenici pronašli i privremeno oduzeli 41 ručni sat i jednu narukvicu marke „Breguet“, za koje se sumnja da su predmet krivičnog dela izvršenog na teritoriji Evropske unije.\n- Takođe, ozbiljno shvatamo i pitanje ilegalnog krijumčarenja migranata. U saradnji sa BIA, a u koordinaciji sa TOK, uhapšeno je 12 osoba osumnjičenih da su kao članovi organizovane kriminalne grupe krijumčarili ljude. Sumnja se da su u periodu od maja do oktobra ove godine preko 310 iregularnih migranata ilegalno prevezli. Pretresima je pronađena i oduzeta znatna količina gotovog novca i oduzeta su vozila koja su koristili osumnjičeni - naglasio je Vulin.\nPucnjava kod Varvarina: Ranjena dva muškarca, jedan pogođen u glavu, drugi u leđa\n22. decembar 2020 | 12:32\nJeste sve je on to uradio, kao i ono sto je turkovic uradio pa se njemu stavljalo na teret. Ne preterujte jeste za robiju covek ali ne za sve to.\n22. decembar 2020 | 12:27\nOva persona bila na slobodi....boze me sacuvaj!\nNe kazu jesu li i njemu nasli znacku mup-a i diplomacki pasapotr !


Sacramental Blood - Inception of Ceremony | SMP\nSacramental Blood – Inception of Ceremony\nMuzika je old school death metal orijentisana, paralele bi se mogle povući sa velikanima death metala Monstrosity, Cannibal Corpse i sl.\nŽanr: Death Metal\nIzdavač: Walk Records, 2006.\nPiše: Ognjen Topić\nDugo očekivani mini album, po mnogima najbolje death metal grupe na ex YU prostorima, Sacramental Blood, konačno je ugledao svetlost dana, u split verziji sa brazilskim bendom Ophiolatry. Sve u vezi sa ovim diskom je odlično. Krenućemo od omota koji izgleda svetski, gde je sve odrađeno maksimalno profesionalno – dizajn omota i slike odrađeni su više nego dobro, u duhu samog izdanja.\nMomci iz SB su na ovom izdanju još jednom potvrdili kvalitet i potencijal koji poseduju. Muzika je old school death metal orijentisana, paralele bi se mogle povući sa velikanima death metala Monstrosity, Cannibal Corpse i sl. Zanimljiv klavirski intro Inception (Divine Purity) najavljuje Vortex of Debauchery, koja će vas zalepiti za pod sa energijom koju u sebi nosi. Redaju se zatim From the Cocoons of Monstrous…, Chaos Trinity kojima takođe energije ne nedostaje. Obrada pesme Carnal, kultnog poljskog death metal benda Vader sasvim se lepo uklopila u celu priču. Poslednja pesma dela diska koji je rezervisan za SB zove se Sacral, spor je i atmosferičan instrumental, kojim sam lično veoma oduševljen. Što se produkcije tiče, momci iz benda, bili zadovoljni ili ne, pogodili su zvuk koji najviše odgovara njihovoj muzici (kako im je muzika old school DM i produkcija je urađena u tom fazonu).\nZa kraj ću da pomenem i drugi bend na ovom izdanju, brazilski Ophiolatry. Ovi ljudi sviraju brazilski death metal u stilu Krisiuna. Zamerke idu na prekratke pesme, produkciju (bubanj je trigerovan do granice sempla (ako i nije ritam mašina u pitanju)). Sve u svemu, preporučujem ovo izdanje fanovima pravog i iskrenog old school death metala, jer će im, pre svega Sacramental Blood, pružiti pravo uživanje tokom slušanja Inception of Ceremony.\n1. Inception (Divine Purity)\n2. Vortex of Debauchery\n3. From the Cocoons of Monstrous…\n4. Chaos Trinity\n5. Carnal (Vader cover)\nOgnjen TopićSacramental Blood


Hakovanje koje razara sistem | Glas Srpske\nHakovanje koje razara sistem\nDa li je novinarstvo profesija koje izumire? Da li su novinari onog trenutka kada su pristali da budu sredstvo za ispunjenje tuđih ciljeva izgubili svaki ugled i uticaj u društvu i postali jeftino sredstvo političkih elita i interesnih grupa?\nVjerovatno su ovo dva suštinska pitanja o novinarstvu na zapadnom Balkanu koja je 150 medijskih stručnjaka, novinara, profesora, istoričara, predstavnika institucija i novinarskih asocijacija postavilo na ovonedjeljnom skupu u Podgorici održanom pod nazivom "Riječ, slika i neprijatelj".\nKonferencija je prvi put na ovim prostorima otvorila problem uloge medija u procesu sekuritizacije, do sada nama nepoznatog termina.\nU osnovi teorije o sekuritizaciji nalazi se država, dakle, vladajuće elite koje u medijima kreiraju atmosferu o postojanju neke egzistencijalne prijetnje za opstanak i time sebi stvaraju prostor za djelovanje bez ograničenja. Kreatori sekuritizacije nisu uvijek oni koji predstavljaju državu ili političku elitu, to su vrlo često neke druge grupacije: tajkunske, mafijaške, obavještajne, paraobavještajne...., koje instrumentalizuju medije zarad ostvarenja svojih ciljeva.\nKako je upozoreno na do sada najvećem medijskom skupu na zapadnom Balkanu neka osoba ili događaj u javnosti bivaju sekuritizovani kada njihov medijski "tretman" prevaziđe standardne okvire i kada se predstave kao opasnost po bezbjednost ili funkcionisanje cjelokupnog društva.\nUpravo zbog svega toga, a posebno upotrebom novih tehnologija kao što su socijalne mreže i naglom ekspanzijom korišćenja medija i javnih glasila u lične, političke i poslovne svrhe, učesnici konferencije su postavili još jedno važno pitanje: da li termin nezavisni medij na zapadnom Balkanu prijeti da potpuno izgubi smisao?\nJasno je da su, u svim slučajevima u kojima se radi na sekuritizaciji neke institucije, vlasti, organizacije, na meti uvijek ličnosti koje se nalaze na njihovom čelu, kao personifikacija. U prljavom poslu njihove diskreditacije nema ni etike, ni profesionalnih standarda, niti istraživačkog rada novinara. Mediji na tom zadatku najmanje koriste činjenice, jer ih i nemaju, a fabrikovane laži pojačavaju se klevetničkim, prljavim jezikom.\nUpravo takvim jezikom, mediji u javnosti o "targetima" stvaraju negativnu sliku. Krajnji cilj je često fizička eliminacija, a prethode joj proskribovanje žrtve, izopštavanje iz javnog života, gubitak ugleda, gubitak političkog rejtinga...\nJezik koji se pri tom koristi ima za cilj da ponizi, zastraši, kompromituje.\nUčesnici konferencije složili su se da je atmosfera divlje tranzicije zapadnog Balkana ukinula sve etičke standarde, kako u društvu, tako i u medijima, te da sloboda izražavanja često prelazi u slobodu lažnog optuživanja.\nU proteklih nekoliko godina sa pojavom društvenih mreža, posebno "Fejsbuka", "Tvitera", blogova, komentara na portalima, situacija u javnom prostoru se otela kontroli, a pravo javnosti dobili su sadržaji za koje ne postoji ni odgovornost, ni sankcije. Internet nije promijenio samo novinarsku formu, nego i suštinu postojanja same profesije.\nIza govora mržnje, uvreda i laži na netu uglavnom se kriju anonimne ličnosti čije žrtve su stvarne osobe.\nO svemu tome otvoreno su govorili Brankica Stanković (B92), Jakša Šćekić (Rojters), Aleksandar Stanković (HRT), Boško Jakšić (Politika), Srđan Kusovac (RSE), Nikola Tomić (Danas), Goran Milić (Al Džazira) Vesna Mališić (Nin), brojni drugi novinari iz regiona, profesori na katedrama novinarstva, pisci, eksperti iz EU, specijalni savjetnik UN Filip Dust Blazi i predstavnici vlasti Crne Gore.\nNa konferenciji, čiji je cilj bio da se pokuša sačuvati čast i ugled novinarske profesije i etike i ukazati na zloupotrebu medija, prof. dr Stevan Lilić upozorio je da je "spinovanje", novinarsko hakovanje, koje razara cijeli sistem.\nI tu je suština. Spinovanjem se vrti lažna priča o nekoj ličnosti ili instituciji koja se po narudžbi provlači kroz medije da bi se javnost usmjerila na onu stranu koja odgovara naručiocima za čije interese se takve (dez)informacije plasiraju.\nSpinovanje je medijska manipulacija dugog trajanja, a ispinovane laži o nekoj ličnosti izvući će i godinama poslije i oni mediji, koji su uslovno bili na drugoj strani, u trenutku kada ta ličnost zasmeta njihovim nalogodavcima ili sistemu.\nI mi u BiH i RS svjedoci smo svakodnevnog spinovanja i sekuritizacije događaja, procesa i ličnosti. Najsvježiji primjer je slučaj Konjević Polje, instrumentalizovan i iskorišćen zarad ostvarenja skrivenog cilja političkih elita u FBiH, a to je razaranje obrazovnog sistema RS.\nKao što to obično biva, "target" je onaj koji predstavlja instituciju koja je označena kao smetnja, u ovom slučaju ministar obrazovanja RS Goran Mutabdžija, koji je u medijima već etiketiran kao "Dodikov monstrum".\nI tu dolazimo do onoga što se proteklih godina dogodilo u novinarstvu na ovim prostorima, a to je jezik uvreda i jezik ulice koji su mediji nesmetano koristili u diskreditaciji targetiranih ličnosti.\nDok je Brankica Stanković "Insajder" radila kao ozbiljan istraživački projekat, mjesecima skupljajući informacije, dokumenta i tražeći sagovornike za svaku temu, istraživačko novinarstvo na Javnom servisu Federacije, u nedostatku ozbiljnog rada, uvelo je prvi put u javne medije jezik uvreda i jezik ulice.\nNavodno "istraživačko novinarstvo" u emisiji "60 minuta" dobilo je posebno naglašenu terminologiju kada je trebalo diskreditovati mete.\nAnaliza jezika korišćenog u 100 emisija emitovanih od 2007. do 2010. godine kaže da su na Javnom servisu FBiH najčešće korišćeni termini: mafija, goropadni zlikovac, šumski bandit, bitanga, policijska hulja, ministarska banda, bjelosvjetski hohštapleri, kabadahije, skot sudija, dokazani kriminalci, teški kriminalci, notorni kriminalci, bjelosvjetski kriminalci, bandit u premijerskoj fotelji...\nNovinarska zajednica nije odgovorila zadatku, jer se i tada po nalogu političkih mentora razvrstala u osudi tog i takvog fabrikovanja neprijatelja, targetiranja, spinovanja i korišćenja jezika ulice na javnom mediju, i vjerovatno propustila posljednju šansu da se izbori za očuvanje profesije.\nRodonačelnik uvođenja jezika uvreda i ulice u javni prostor RS neosporno je bio tabloid "Prst". Upravo u tom vremenu došlo je do sekuritizacije vlasti Biljane Plavšić, koja je označena kao izdajnik opasan po državu. Političko policijsko obavještajne strukture uhljebljene u Srbiji, ali i one u Palama, našle su oduška kroz prljavi tabloid da se obračunaju sa "izdajnicima".\nNi tada ni pravna država, ni novinarska zajednica nisu reagovale, kao ni kasnije u nekim drugim medijskim projektima kao što su bili listovi "Patriot" ili "Stav" kroz koja su se provlačila spinovanja započeta te 1996. godine i mnogo godina kasnije.\n- Medijski je ubistvo mog oca pripremio list "Patriot" - rekao je svojevremeno sin ubijenog direktora "Jahorina osiguranja" Riste Jugovića, Miro Jugović.\nNa konferenciji u Podgorici kao poseban slučaj sekuritizacije u medijima istaknut je primjer spinovanja i diskreditacije Zorana Đinđića, koje se završilo ubistvom premijera Srbije. U skladu sa "specijalnim i paralelnim vezama" u tom "poslu" veliki doprinos dali su i mediji i novinari u RS.\nUpravo na ovom, ali na mnogo drugih primjera, jasno je da koliko god treba braniti novinare i novinarstvo, toliko, a možda i više, treba braniti društvenu zajednicu i građane od onih koji se kriju iza novinarstva.\n- Ovdje nikom nije stalo da mediji rade po zakonu i pravilima službe. Prije svega, mislim na političke, vjerske i privredne subjekte kojima je jedino u interesu da mediji rade u njihovom interesu - upozorio je jedan medijski stručnjak.\nKonferencija u Podgorici bila je snažan glas profesije da pokuša da zaustavi zloupotrebe i instrumentalizaciju medija i odbrani pravo javnosti na istinu. Da sačuva novinarstvo od "novinarstva" i javno upozori na problem sekuritizacije u medijima zapadnog Balkana.


Makart | Knjiga: KRHKOST DOBROTE - Marta K. Nusbaum | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nOva knjiga predstavlja istraživanje stanovišta o „moralnoj sudbini“. U njoj se ispituje osnovni etički problem da su mnogi vredni konstituenti dobrog života ranjivi na činioce koji su izvan kontrole ličnosti i postavlja pitanje kako to utiče na procenu ličnosti i njihovih života. Grci su duboko doprineli tim pitanjima, ali ni problemi ni grčka stanovišta nisu zadobila pažnju koju zaslužuju. U ovoj knjizi se, dakle, obnavlja glavna dimenzija grčke misli i ukazuje na glavna pitanja etičke teorije. Jedan od njenih najoriginalnijih aspekata jeste postupak koji u međusobni odnos dovodi književne i filosofske tekstove.\nKRHKOST DOBROTEPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


Članom 6. ovog zakona definisano je da je dnevnice za službeno putovanje u zemlji - do 2.168 dinara, odnosno dnevnice za službeno putovanje u inostranstvo - do iznosa propisanog od strane nadležnog državnog organa a najviše do 50 evra dnevno. Na ovaj način predlagač zakona je želeo da, za subjekte van javnog sektora, propiše neoporezivi iznos ino dnevnica u visini do 50 evra dnevno.\nDakle, visina dnevnica za službeno putovanje zaposlenih u transportnim preduzećima utvrđuju se opštim aktima preduzeća (Pravilnikom o radu, Ugovorom o radu, Odlukom direktora i sl.). Ukoliko su na ovaj način utvrđeni iznosi ino dnevnica u transportnom preduzeću manji od 50 evra ili 50 evra, na njih se ne obračunava porez. Međutim, ukoliko su aktima preduzeća utvrđeni iznosi veći od 50 evra, obračunava se porez na deo koji je veći od 50 evra, i to porez od 10%.\nPodsećamo da se Udruženje 9. oktobra 2015. godine obratilo Ministarstvu finansija sa inicijativom za propisivanje neoporezivog iznosa ino dnevnica. Iznos od 50 evra je iznos koji je predložen sa strane Udruženja.\nDKV Slovačka revizija godišnjeg plana raspodele dozvola Španija praćenje vozila Zakon o radu EORI MOVE Expert Viber CEMT


Back REPORTAŽE NAJAVA FIMEK POZIVA NA PREDAVANJE PROGRAMIRANJE U OBLAKU\nsubota, 26 oktobar 2019 09:32\nPredavanje obuhvata osnove razvoja aplikacija u oblaku (cloud programming), sa osvrtom na praktičnu primenu i upotrebnu vrednost u svakodnevnom životu. Predavanje će omogućiti prisutnima da sagledaju širu sliku i mesto koje programiranje, i IT industrija u globalu, danas ima u Srbiji i u svetu.\nPredavanje je prilagođeno različitim novima znanja.\nSa stručnog aspekta, predavanje obuhvata upoznavanje sa arhitekturom programskih rešenja za razvoj aplikacija u oblaku (cloud programming). Ovaj pristup predstavlja najnoviji trend u razvoju veb aplikacija, kao i mobilnih aplikacija. Primenom računarstva u oblaku postiže se veća skalabilnost i dostupnost rešenja, a sa druge strane smanjuju se početna ulaganja i cena mesečnog održavanja sistema.\nOrganizaciju događaja potpisuju UG Dobitnik, Gradska uprava za sport i omladinu i Kancelarija za mlade - Grad Novi Sad. Partneri su firme: Art of Design PR i NS Web Development DOO.\nPredavanje je otvoreno za sve zainteresovane, a ulaz je slobodan.\nMsr. Dijana Borenović,


Kada ili tuš kabina? – Diplon Kupatila\nAko se dvoumite da li da u kupatilo, veliko ili malo, ugradite kadu ili tuš-kabinu, opredelite se za ono što vam prostor nalaže. Mi vam otkrivamo i dobre i loše strane obe varijante.\nU poslednjih nekoliko godina tuš kade s kabinom postale su pravi hit. Kupuju ih i oni s malim, ali i oni koji imaju veliko kupatilo. Neki srećnici pak instaliraju i kadu i tuš-kabinu, za svaki slučaj, za zimu i leto. Brz životni tempo i nemanje slobodnog vremena kao da su staro dobro leškarenje u kadi proterali iz naših života. Iako uživanje u toplini opuštajuće kupke zdravlja vredi.\nTuš kabine za mala kupatila\nUkoliko imate malo kupatilo, tuš-kabine su idealno rešenje jer ćete na taj način maksimalno iskoristiti prostor. Kao prednosti tuš-kabine prodavci navode i znatno manju potrošnju vode, jer se u kabini manje zadržavate.\nDanas u prodavnicama sanitarije možete naći razne hidromasažne tuš-kabine, koje, osim što su osvetljene, imaju i radio, masažer za stopala i priključke za telefon i MP3 plejer. Naravno, za takav ugođaj potrebno je i više novca – od 30.000 dinara pa naviše.\nUkoliko vam dubina džepa ne dozvoljava blagi luksuz, možete da kupite i plitke i duboke tuš-kabine već od 13.000 dinara, a možete da birate između četvrtastog i polukružnog oblika. Pri kupovini tuš-kabine, posebno obratite pažnju na boju stakla. Providno staklo moraćete da čistite skoro posle svakog tuširanja, pa vam preporučujemo da se opredelite za tzv. peskirano staklo na kojem se ne vide fleke.\nAli, tuš-kada ima i neke nedostatke, ona nije rešenje ukoliko imate bebu ili živite u kući s roditeljima, mada je na tržištu i dosta modela sa ugrađenim sedištem, Ali, kako ćete u njoj kupati bebu? Takođe, ručno pranje veša u plitkoj tuš-kadi je, blago rečeno, nemoguća misija.\nS druge strane, klasične kade danas predstavljaju kutak za luksuz, opuštanje i uživanje. Izbor kade postao je pitanje stila, ali i prostora. Trenutno na tržištu možete naći baš ono što želite, što je ranije bilo nezamislivo: i po veličini, i po boji, a o oblicima da ne govorimo. Četvrtasta kada još uvek je najpopularnija, delimično i zato što se lako postavlja, a delom i zato što u njoj možete da se protegnete i uživate. Kada sužena na jednom kraju praktično je rešenje za mala kupatila, jer pokraj tog dela kade može da vam stane lavabo i da ga pri tom nesmetano koristite a da ne udarate u kadu. Jedna od najmodernijih i svakako najluksuznijih varijanti jeste staklena kada, na kojoj bismo vam zavideli.\nIpak, danas su najpopularnije akrilne kade jer se lako i brzo održavaju. Na njima se ne vide ni slučajna oštećenja – setite se samo emajliranih kada na kojima se iz aviona vidi svaka ogrebotina. I da spomenemo džakuzi, razne kade sa ventilima i masažerima, rečju bazenima za spa kućne centre. Lepo jeste i lepu cenu ima.\npreuzeto sa: Blic Žena\nU periodu 12. - 30.06.2014. u Diplon prodajnim salonima i online prodavnici, sve tuš kabine i paravani iz asortimana Diplon i Ideal Standard na popustu su 10%.…\nPrijavite se na našu mailing listu, a mi ćemo vas redovno obaveštavati o svim novim akcijama i promocijama koje organizujemo u našim prodajnim salonima i online prodavnici.


srebrenica Archives » Radio Krajina\nMilorad Dodik: “U Srebrenici je počinjen zločin i nad muslimanima”\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas Srni da je punu istinu o stradanjima u Srebrenici potrebno utvrditi samo na osnovu činjenica, a ne na osnovu interpretacije događaja kako je to do sada rađeno. “Srebrenica i stradanje u tom kraju od nas traže samo da ustanovimo činjenice, na osnovu kojih ćemo sa sigurnošću …\nGLAVNI TAJNIK NATO SAVEZA OČITAO LEKCIJU SRBIJI: „Prvo smo bili svjedoci zločina i masakra u Srebrenici, a onda smo vidjeli nasilje nad civilima na Kosovu“\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je da razumije da su sjećanja na operaciju NATO-a iz 1999. godine još uvek bolna u Srbiji, ali je dodao da se mora imati na umu da je cilj NATO-a “bio da zaštiti živote i spriječi nasilje nad civilima” “Tokom bombardiranja, sjećam se, razgovarao …\nDragan Bursać: Heroj Nedžad usred Srebrenice natjerao negatore genocida da zaćute\nU petak je u Srebrenici održana promocija revizionističkog smeća od knjige “Bitka za Srebrenicu – rat za civilizaciju”. Među publikom su bili načelnik Srebrenice Mladen Grujičić, potpredsjednik Skupštine Radomir Pavlović, direktor SŠC Momčilo Cvjetinović (predsjednik lokalnog SDS-a), srebrenički paroh, zatim iguman manastira Karno i drugi. Promociju je iz nekog razloga obezbijeđivalo 5-6 policajaca. Jedan čovjek mirno …\nFebruar 15, 2019\tVijesti 0\nFebruar 5, 2019\tVijesti 0\nDodik časti koljače a šta je sa Đokićima: Kazna za Srbe koji su spašavali bošnjačku djecu od genocida\nFebruar 3, 2019\tVijesti 0\nA mogao je Dodik, samo da je htio, u tom istom selu da nađe istinske heroje i njima uruči pomoć. Mogao je, na primjer, da pomogne porodici Đokić u tom malom selu. Mogao je da pomogne herojima. Piše: Dragan Bursać Kako su stvari perverzne u Bosni i Hercegovini! Kabinet člana Predsjedništva …\nOvo je sveštenik iz Srebrenice koji je predvodio kolonu i s posebnim zanosom pjevao četničke pjesme\nOn je prije mjesec dana objavio fotografiju na svom Facebook profilu na kojoj se nalazi zajedno sa imamom Ahmedom ef.Hrustanović i sveštenikom Fra Josom Oršolićem, ispod koje je napisao: “Danas je u Srebrenici nastala fotografija koja simoblizuje onaj bolji i ljepši dio svakodnevnice koji rijetko vidimo u medijima… U Srebrenici …\nĆamil Duraković, bivši načelnik Srebrenici objavio video na kojem se može osjetiti atmosfera na Badnje veče u Srebrenici U Srebrenici se Badnje veče obilježeva nešto drugačije nego što je to u ostatku BiH. Nažalost. Naime, kroz grad je večeras prolazi povorka s traktorima i automobilima praćena muzikom, a pored pirotehnike, …


Minerva d.d. ( 1911-1946) | Subotica nekada\nŠtamparija Hirt (Hirth) Aladara osnovana je 1911. godine. Tokom rata Hirt je pretvara u deoničko društvo. Protokolacija firme „Bácsmegyei napló r.t.“ je izvršena 1915. godine. Imala je glavnicu od 35 000 kruna. Porodica Fenjveš (Fenyves, ranije Fridmann ) je tada preuzela većinski paket deonica, a Hirt ostaje u njoj kao poslovođa.\nOd 1917. godine ovi akcionari iz porodice Fenjveš, osnovali su i bioskop „Korzo mozi r.t.“.\nŠtamparija od 30. jula 1920.godine nosi ime – „Minerva“. Na redovnoj godišnjoj skupštini deoničara Luka Vukov je dao predlog, koji je i usvojen, da firma promeni ime, i nastavlja da radi kao deoničko društvo „Minerva deoničko društvo i nakladništvo d.d.“ sa glavnicom od 150 000 dinara. Izdavanje i štampanje lista „Bácsmmegyei Nápló“ biće jedan od zadataka društva. Nabavkom modernih mašina, između ostalih i rotacione mašine, postaje jedna od najbolje opremljenih štamparija u Vojvodini. U 1926. godini uvezla je iz Mađarske, bez carine, dve nemačke mašine za slaganje „Linotip Ideal“.\nRadnici Minerve d.d. (u dvorištu štamparije)\nU 1925. godini ima ukupno 45 radnika, od čega 5 stranaca. Kao poslovođa je bio zaposlen mađarski državljanjin Mano Martoš. U 1932. godini ima 10 činovnika i 30 radnika. Za štampanje je te godine utrošeno 30 vagona hartije. Tada su dnevnice štamparskih pomoćnika bile od 40 do 70 dinara.O finansijskoj krizi, u koju je firma bila zapala 1926. godine, pisali su drugi subotički listovi i upućivali nadležne organe da se istraži finansiranje iz inostranstva.“Subotički glasnik“, br.9, od 7.2.1926, tvrdi da je firmi pomoć došla iz Budimpešte.\nNova zgrada u kojoj će raditi štamparija ( Zmaj Jovina 3 ) izgrađena je 1923, a dogradnja i preinačenje tog objekta izvršeno je 1926-27 godine.\nFerenc Fenjveš sa decom\nDeoničari sa najviše deonica 1930. godine su i dalje bili iz porodice Fenjveš, Franjo (Ferenc) i njegov sin Petar, novinar, sa po 300 i Ferencov brat Lajčo (Fenyves Lajos, Ljudevit) urednik lista „Naplo“ sa 100 i advokat dr Fišer Jako sa 100 deonica. Tada se beleži dobitak po godišnjem bilansu od 37 867 dinara a 1932. godine on je već iznosio 342 185 dinara. Radnička Komora iz Novog Sada imala je primedbi na vlasnike i to zbog toga što oni „…u cilju da sebi pribave što veće prihode i bogatstvo rade i kao radnici.“\nSlovoslagači i šegrti Minerve d.d., 1933.\nUkupni prihodi od prodaje lista „Naplo“, tih godina su dostizali milionske sume. Za 1935. godinu – 2 749 595 dinara, 1934. – 2 765 369 dinara. Za 1939. godinu, kapital firme je procenjen na 1 milion dinara. Bilo je zaposleno 86 domaćih i 1 strani radnik.\nRadnici i vlasnici Minerve d.d. na Paliću, 1922.\nOd dolaska mađarskih snaga, do kraja 1941. godine, štamparija koju je preuzela zadruga “Keresteny sajtó szövet kereszt” (Kršćanska zadruga štampe) izdaje list “Hirlap”, čiji je glavni urednik bio Janoš Čuka, kao i drugi niz listova I publikacija koje su bile propagandno sredstvo okupatorskih vlasti.\nDr Ferenc Fenjveš\nSa dolaskom novih komunističkih vlasti, 1945. godine, izvršena je konfiskacija firme. Jelisaveta Fenjveš (Fenyves Erzsebet), rođena Baruh, koja je stradala u Aušvicu, imala je po registarskim knjigama tada najviše deonica 4098 komada. Pored nje u ratnom periodu deoničari su bili i Lajčo Fenjveš sa 570, Julije Lederer sa 40, Lajoš Šreger sa 5 i drugi. Ona je od strane vlasti, greškom bila proglašena za narodnog neprijatelja, a imovina joj konfiskovana, odlukom Sreskog narodnog suda Vp. 1495/1946. Jelisaveta Fenjveš (Fenyves Erzsebet), (Temišvar 1884 – Aušvic 1944 ) Kuća u Zmaj Jovinoj 3, gde se nalazila štamparija bila je na njenom imenu. Greška je uskoro ispravljena, pošto „nije celishodno da lice stradalo u logoru bude narodni neprijatelj“ ali imovina nije vraćena. U ratu je pored nje, stradao i Pavle Fenjveš, kao vojnik na istočnom frontu, pri razminiranju terena.\n Hirt (Hirth) Aladar je bio i predsednik Minervinog sportskog kluba „Šport klub Tipografija“ IAS, F:47. II 5/1925\n IAS, F:86. 213\n „Bácsmmegyei Nápló“ je počeo da izlazi 1903. godine. U periodu 1930-1941 javlja se pod imenom „NaplÆ“. Nakon obnavljanja lista 1920. godine, on nije bio registrovan kao pravno lice nego se vodio kao vlasništvo društva. IAS, F:47. XXIV 128/1928\n Po jednoj statističkoj tabeli iz 1939. godine za ovo preduzeće u rubrici „Da li služi za čisto nacionalne svrhe“ upisano je da „štampa mađarske knjige“. IAS F:57.1987/1939\n IAS, F:47 1212. III 766/1923. i Inž. 6/1926. Radovi su izvedeni po projektu inž. Đule Valija (Váli)\n Ferenc Fenjveš (Fridmann ) je rođen 1885. godine u mestu Nagyszentmiklós. Sa porodicom dolazi 1894. godine u Suboticu gde pohađa gimnaziju. Studije prava završava u Budimpešti. Supruga mu je bila Jelisaveta rođ. Baruh (Baruch Erzsébet, 1894 – Aušvic1944) koja je svoj miraz uložila u poslovni projekat svoga muža. Ona ostaje naslednica posle muževljeve smrti 1935. godine.\n Petar Fenjveš (Fenyves Pétér) (Subotica 6.2.1920. – na pr. radu, Kolomea 1943 ). Lajčo Fenjveš (Makó, u Mađarskoj) 1888 – 1944 Aušvic). Od oca Fridman ( Fridmann ) Ignjata i majke Karoline Nej (Ney). IAS, F:57.7084/1937. Supruga mu je bila Klara Gereb (Subotica 1897-Aušvic 1944 ). I on je bio angažovan i u radu „Sportskog kluba Tipograf“ koji je okupljao pretežno radnike Minerve.\n Janoš Čuka je po dolsaku partizanskih snaga bio u bekstvu, u odsustvu je osuđen. IAS, F:86. K 158/1947\n jedan od tih listova je bio i “Délvideki magyarság,” čiji je urednik bio dr Jožef Bogner (1907-1944), proglašen za narodnog neprijatelja – osuđen i streljan. http://adattar.vmmi.org/fejezetek/2328/08_dr_bogner_jozsef.pdf\n Jelisaveta Fenjveš (Fenyves Erzsébet), (Temišvar 1884 – Aušvic 1944 )\n AS, F:68. nacionalizacija 284. U predmetu se nalazi i spisak mašina i uređaja.\n Tehnički planovi su sačuvani u predmetu F:68, Nac.284\n IAS, F:68 I 1492/1946


MEĐUNARODNI DAN DOSTOJANSTVENOG RADA: 2 miliona zaposlenih u Srbiji ima ugovor na neodređeno, a evo kako se računa prosečna plata\nOBDUKCIJA ĐAKA IZ KRUŠEVCA: Žalio se na glavobolju, povraćao i kašljao, 95\t372\nDIJANA HRKALOVIĆ POSLALA LJUBAVNIKA DA UBIJE VLADU POPA?! Policija privela 49\t96\nZA PUTOVANJE U EU BIĆE OBAVEZNA INSTANT VIZA: Evo koliko će koštati ulazak 12\t101\nPOVRATNICA MARIJA NE MOŽE DA ZAUSTAVI SUZE: Došla do vrata svog stana u 30\t581\nmarija lekic\t 06.10.2021. 09:31h\nPovodom Međunarodnog dana dostojanstvenog rada razgovarali smo u Jutarnjem programu sa Draganom Todorovićem iz Saveza samostalnih sindikata Srbije.\n- Sve promene koje se dešavaju na tržištu idu na štetu radnika. Tržište diktira uslove, radnici se tretiraju kao roba. Mnogo pričamo o dostojanstvenom radu, a njega nema puno. Dva osnovna parametra definišu dostojanstveni rad, to je zakonska regulativa i ekonomski parametri. Kad su zakonski parametri u pitanju, to su radni odnosi na neodređeno vreme. U Srbiji ima od 2.800.000 zaposlenih ljudi 800.000 koji nemaju ugovor na neodređeno. Ekonomski parametar podrazumeva prosečnu platu, ali ljudi koji nisu na ugovoru na neodređeno ne ulaze u taj prosek. Recimo da je neki prosek 50.000 dinara, i da imamo četvoročlanu porodicu koja ima manja primanja od toga, jasno vam je gde stojimo sa dostojanstvenim radom - rekao je Todorović i dodao da je usled pandemije koronavirusa porastao strah kod zaposlenih da će ostati bez primanja, pogotovo kod grupe ljudi koja nema ugovor na neodređeno.\nTodorović je istakao i da će digitalizacija doneti dosta promena na tržištu rada, kao i da postoji problem kod konzervativnih poslodavaca jer ne prihvataju rad od kuće\nSKAČE CENA NAFTE NA SVETSKOM TRŽIŠTU: Evo šta to znači za potrošače u Srbiji\nTIGAR KUPIO ZLATARU MAJDANPEK: Kontroverzni biznismen poznat po vezi sa Anom Korać i luksuznom životu, Aca Lukas mu dugovao pare\nPRODATA ZLATARA MAJDANPEK Srpski biznismen novi vlasnik: Želim da nastavim tradiciju proizvodnje nakita\nMINISTAR MALI O SETU EKONOMSKIH ZAKONA: Vreme je da idemo u korak sa novim tehnologijama\nMeđunarodni dan dostojanstvenog radaSavez samostalnih sindikataDragan Todorovićprosečna platazaposleniradnicitržište rada\nOBDUKCIJA ĐAKA IZ KRUŠEVCA: Žalio se na glavobolju, povraćao i kašljao, pored korone patolozi videli i znake ove opasne bolesti 95\t372\nDIJANA HRKALOVIĆ POSLALA LJUBAVNIKA DA UBIJE VLADU POPA?! Policija privela Vajdića, ali ubrzo ga pustili i VRATILI MU ORUŽJE! 49\t96


iAnatomija: iPad sve traženiji kod poslovnih korisnika\niPad sve traženiji kod poslovnih korisnika\nNedavno izvršena studija koja je pratila navike poslovnih korisnika u toku meseca februara kada je reč o upotrebi tablet računara ukazuje da je upotreba iPad računara sve veća uprkos konkretnim pokušajima proizvođača koji proizvode Android tablet računare.\nKada je reč o kompanijama koje planiraju da kupe tablet računare u toku proleća, istraživanje u februaru je zabeležilo da će njih 84% da se odluči za iPad, što je povećanje u odnosu na 77% koliko je zabeleženo mesec dana ranije. Samsung Galaxy Tabs model su najbliži pratilac Apple uređaja sa 8% zainteresovanih poslovnih korisnika, odnosno više od deset puta manje.


Vijesti - Stranica 535 / GIN.ba\nDruštvo — 24.06.2014 12:38\nBanjaluka - Poplave koje su zahvatile Republiku Srpsku uništile su oko 13 odsto površina pod pšenicom, a šteta na tim parcelama doseže 20 miliona maraka. Podatke o katastrofalnim posljedicama iznijela je juče savjetnik u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS Gordana Rokvić. Ona je poslije sastanka sa predstavnicima mlinsko-pekarske ...\nMoskva uzvraća udarac Vizi i Masterkardu\nNauka + IT — 24.06.2014 11:22\nMOSKVA - "Viza" i "MasterKard" moraće ponovo da štampaju više od 175 miliona kartica u Rusiji! Centralna banka Rusije obavezala je platne sisteme da plastične kartice prave od ruskih komponenti, piše "Komersant". U tekstu se novodi da je riječ je o svim komponentama, uključujući čipove. U martu ove godine, ...\nPutinova posjeta Beču ljuti EU\nSvijet — 24.06.2014 10:43\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin doputovaće po podne u Beč, gdje će se sastati s državnim vrhom Austrije, što je naišlo na kritiku iz redova EU. Putina će, uz najviše vojne i državničke počasti dočekati predsjednik Austrije Hajnc Fišer, nakon čega će imati razgovor i sa austrijskim kancelarom Vernerom Fajmanom. ...


Trebinje na Sajmu turizma u Novom Sadu | | Trebinje Danas\nTuristička ponuda Trebinja predstavljena je na jubilarnom 50. Međunarodnom sajmu turizma koji se održava u Novom Sadu i to kao gost na štandu Turističke organizacije Vojvodine što je rezultat dogovora postignutog u okviru manifestacije „Dani Srpske u Srbiji“, u dijelu na kojem izlažu partneri iz regiona zajedno sa TORS-om koja je predstavila turističku ponudu Republike Srpske.\nDa je Trebinje turistička destinacija prepoznatljiva stanovnicima Novog Sada i čitave Vojvodine potvrdilo je i ovo pojavljivanje, te sa pravom možemo očekivati da će uslijed ove dobro realizovane promotivne aktivnosti broj gostiju iz Vojvodine rasti narednih godina.


Odlična saradnja sa Danijelom, svaka preporuka!\nmesingani mlin i stari kljucevi\nmetabo busilica 470W\nOdlična saradnja, sve ispoštovano pošteno i korektno. .moje najiskrenije preporuke za saradnju sa ovim članom


Vinski putevi – MARINIRANJE\nNepce kao centar sveta\nO'šli Nemci, Kinezi, Talijani, Turci, dolaze naši! Tako bi, najkraće, mogao da glasi raport sa našeg, domaćeg turističkog vinskog tržišta. Čuo sam ga, ovih dana, razgovarajući sa nekolicinom, mahom mlađih, vlasnika vinarija u Sremu i na severu Bačke. Moram priznati, poprilično sam bio iznenađen njihovom tvrdnjom da u pandemiji velike pošasti virusa korona ima lepih naznaka za bolju sudbinu njihovih vina.\nSpas je, kažu, u domaćem turizmu. Prepričavam ih: Pravog turizma nema i ko zna kad će ga i koliko biti. Misle na onaj pod kojim se podrazumeva odlazak na morske obale, tesno povezanim sa sunčanjem i kupanjem, kao i na onaj u brdima, radi skijanja i sankanja na snegu. Preostaje nam, dakle, eno-gastro turizam, koji izrazito naglasak stavlja na lokalne proizvode i usluge, konkretno vino, domaće specijalitete i narodne običaje tipične za neki kraj.\nOznačeni i posebno zaštićeni kao vinski putevi, uspostavljeni, u našim vinorodnim područjima, pre desetak godina, oni su postali magnet za ljubitelje dobre „papice i kapljice“. Više, istina, stranih nego domaćih turista. Ti, prvi rezultati su veoma ohrabrujući.\nVinski turizam, u svetu, nastao je iz potreba ljudi, koji žive u vrevi i betonu gradova, da se povremeno vrate prirodnom ambijentu, da uživaju u lokalnoj hrani i vinu – nepce je centar sveta, kako se kaže u narodu. Za razliku od višednevnog odlaska na more ili planine jednom godišnje, u selo se dolazi češće, za predah od svakodnevnice, na eno-gastronomski izlet za koji ne treba više od vikenda. I što je još važnije, nije nužno odlaziti ni daleko od kuće. A ni voditi računa o meteorološkim prognozama.\nU Vojvodini ima više od stotinu registrovanih vinarija koje na svojim imanjima imaju izgrađene i opremljene prostore za doček turista. Sa ponudom prihvatljivom, kako za one koji su manje imućni i zahtevni, tako i za one zahtevnije i sa dubljim novčanikom. Činjenica je da do sada nije bilo osmišljenije ponude i da se ona, uglavnom, sadrži u primanju gostiju na degustaciju vina i hrane.\nVinski putevi ne bi smeli biti samo skup određenog broja proizvođača vina određenog kraja, željnih da na svom domaćinstvu pružaju uslugu degustacije vina u, kako traži zakon, odgovarajuće opremljenom prostoru, sa sanitarnim čvorom. Gostima bi, uz vino, trebali nuditi i druge lokalne proizvode, u prostorima koji bi bili neprekidno otvoreni kao što su vinoteke, kvalitetni ugostiteljski lokali i dućani, s tipičnim specijalitetima kraja, radi kojih vredi doći. Selo mora biti uredno i čisto, turista retko ide tamo gde je okoliš zapušten i do kojeg ne vodi dobar put.\nVinski putevi su i prenoćišta i hoteli, da se odspava nakon čašice više. Vinski putvi su i kulturno-istorijski i sakralni spomenici, zavičajni muzeji, arhitektura, stari zanati, suveniri kraja, mogućnosti rekreacije, pogoni lokalnih proizvođača mesa i mesnih prerađevina, mleka i sireva, povrća, sokova i sl.\nImprovizovana i jeftina gostionica, duž vinogradarskog područja, ne čini vinski put i nije u stanju da zadovolji interese modrenog čoveka da krene u goste nekom kraju.\nNije slučajno da je vinski turizam začet upravo u vinorodnim zemljama. Bordo, Burgundija, Šampanja, Alzas u Francuskoj, Toskana u Italiji, Rioha u Španiji, rajnska oblast u Nemačkoj su najrazvijenije eno-gastro turističke sredine. Svake godine francuske vinorodne regije poseti oko 7,5 miliona ljubitelja vina i dobre hrane. Dve trećine njih su Francuzi. Anketirani gosti izjavili su da kad su u nekom kraju preferiraju da konzumiraju proizvode lokalne produkcije.\nVeliki broj dolazi u određeni kraj i da bi stekli, odnosno učvrstili kontakt s proizvošačima vina. Ankete pokazuju da se 35 posto vinskih turista u bordovskom kraju odlučuje za posetu tom delu Francuske kako bi se pobliže upoznalo s vinogorjem te regije, a 36 posto ih dolazi zato što je Bordo naširoko na dobrom glasu. Oko 56 posto je bilo veoma zadovoljno posetom i spremnim da opet dođu, a 67 posto se izjasnilo da nakon posete povećavaju potrošnju vina iz te oblasti. Slični rezultati istraživanja dobijeni su i u Španiji, Italiji i drugim zemljama.\nOčekivanja naših mladih vinara, s početka ovog teksta, nisu, bez osnova. Realno je očekivati više turista u poseti naših vinogorja i podruma. Utoliko pre što su i pandemijom virusa upućeni na to.\nU tom smislu kao mana s neba pao je prvi javni poziv Ministarstva poljoprivrede za dodelu novca iz IPARD programa EU za razvoj seoskog turizma. Po, upravo, raspisanom konkursu, koji traje do prvog oktobra za to, građani, preduzetnici, mikro i makro privredna društva mogu dobiti bespovratno od 5.000 do 300.000 evra. Samo treba imati ideju, biti preduzimljiv, a najbolje je ako, uz to, preduzetnik ima dedovinu, očevinu ili pak neiskorišćenu parcelu na kojoj je dozvoljena gradnja.\neno-gastro turizamPetar Samardžijaposete vinogorjimavinske rutevinski putvinski turizam\n⟵Istanbul – Aja Sofija\nPredjelo i vino⟶


Viber zajednica Opštine Tivat značajan izvor informacija - MagazinNina\nViber zajednica Opštine Tivat postala je značajan izvor informacija ne samo za građane Tivta već i mnogo širu populaciju, a informacije koju su plasirane i na engleskom jeziku obezbijedile su i pažnju stranih državaljana koji žive u Boki.\n„Opština TIVAT – Community“, formirana prije dvadesetak dana, za kratko vrijeme je postigla značajan uspjeh pa informacije lokalne uprave ovim putem prati 4.500 članova.\nInformacije koje se dijele sa pratiocima su kratke i koncizne, odnose se primarno na epidemiološku situaciju, aktivnosti gradskih službi i organa, akcije građana a članovi zajednice među prvima dobijaju i informacije o mjerama Nacionalnog koordinacionog tijela (NKT), Vlade Crne Gore i Insistuta za javno zdravlje.\nPravovremeno plasiranje informacija o mjerama koje se donose u cilju sprečavanja širenja koronavirusa je izuzetno važno, kako bi građani Tivta na vrijeme i što kvalitetnije bili informisani o značaju ovih aktivnosti.\n-Zahvaljujemo građanima na velikom povjerenju i članstvu. Putem viber zajednice do sada je primljeno i odogovoreno na 136 poruka, upita i molbi građana.\nImajući u vidu da se, usljed razvoja epidemije, Crna Gora od polovine marta nalazi u novoj, rizičnijoj i zahtjevnijoj fazi, Opština Tivat je od 15. marta sve svoje kanale komunikacije sa građanima – veb-sajt, fejsbuk, instagram i twitter, stavila u funkciju informisanja o epidemiološkoj situaciji kaže se u saopđtenju Pres službe opštine Tivat.\nBogdana i Veljko Ražnatović postali su roditelji, a najveća srpska muzička zvijezda Svetlana Ceca Ražanatović...\nNacionalno koordinaciono tijelo odlučilo je da u skladu sa preporuka Instituta za javno zdravlje od...\nU okviru kampanje „Živimo kulturu“, Ministarstvo kulture nastaviće sa predstavljanjem autora čiji je rad podržan...


Poznati pevač otvara još jedan restoran za siromašne: 'Rešavamo pitanja gladi'\nIzvor: B92, 06.Dec.2019, 17:20\n"Soul kičen" je naziv neprofitne organizacije kojom upravlja Fondacija JBJ, koju muzičar vodi, a koja nosi njegove inicijale.\nU tim restoranima, tanjir hrane nema cenu. Oni koji žele, mogu ostaviti donaciju od 20 dolara za rad kuhinje. Oni koji nemaju novca, kao i beskućnici, dobrodošli su da besplatno jedu u restoranu i volontiraju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u kuhinji.\nNa veb-stranici restorana se navodi da je 51 odsto obroka koje su do sada poslužili plaćeno donacijama. Preostalih 49 odsto bilo je pokriveno dobrovoljnim radom ljudi bez finansijskih sredstava. Zato je jedan od moto restorana: "Svi su dobrodošli za naš sto".\n"Naša misija je oduvek bila da utičemo na pozitivne promene i da rešavamo pitanja gladi i beskućnika", rekao je pevač.\nRadio Televizija Vojvodine: Bon Džovi otvara treći restoran za gladne


Država će platiti minimalac svim frizerima, pekarima, obućarima, taksistima… za tri meseca – Svakom punoletnom građaninu po 100 evra | 032info.rs\nDržava će platiti minimalac svim frizerima, pekarima, obućarima, taksistima… za tri meseca – Svakom punoletnom građaninu po 100 evra\n„Svi preduzetnici, mikro i mala preduzeća, za tri meseca, makar kriza oko korone i ne trajala tri meseca, platićemo minimalac“ – najavio je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Svakom frizeru, obućaru, pekaru…, svima zaposlenima u njihovom preduzeću. platićemo minimalac. Frizer sada ne može da zaradi, ali će imati da plati minimalac i sebi i svom zaposlenom.Želimo da pomognemo preduzetnicima da prežive, ali na to će moći da računaju samo oni koji nisu otpustili više od 10 odsto radnika.“\n„Nisam dao da se povećaju plate do maksimuma. Imamo tri vrste finansiranja u budućnosti. I EU, i MMF su rekli da se zaboravi na deficit i javni dug, ali mi i o tome vodimo računa. Jedna vrsta finansiranja su unutrašnje budžetske rezerve, a njih ranije nisam hteo da dam. Hteo sam da dalje spuštamo granicu javnog duga. Da nije došlo do korone, te pare bi služile za više infrastrukturnih projekata.“\n„U istoriji će ostati zapisano da smo od 2014. godine od bankrotstva, došli smo do apsolutnog lidera na Balkanu. Ono što mene brine su životi ljudi, zato nisam rastrzan, nemam problem koji ima Tramp… Šta je suština mera? Mi imamo pare, više para nego drugi jer nisam hteo da povećam plate do maksimuma jer nisam hteo da se dodvoravam ljudima. Imamo tri načina finansiranja u budućnosti: jedno su unutrašnje budžetske rezerve, zatim zaduživanje na domaćem tržištu hartija od vrednosti, treće je na međunarodnom tržištu. Svi preduzetnici, mikro i mala preduzeća, za sve te firme za tri meseca, platićemo minimalac svakom frizeru, obućaru, pekaru, ali i svakome od njihovih zaposlenih. Imaće da isplate minimalac sebi i zaposlenima, radili ili ne radili. Želimo da ti preduzetnici mogu da nastave, da im pokrijemo nelikvidnost, da prežive, ali samo ako nisu otpustili više od 10 odsto radnika. To nas košta 700 miliona evra. Želimo da ne otpuštaju radnike, pa ćemo da im pomognemo – rekao je Vučić i dodao da će gledati da javni dug nijednog trenutka ne pređe 60 odsto.“\nU naredna tri meseca preduzetnici mikro i mallh preduzeća dobiće minimalac da ne bi otpuštali radnike.\n„Tu su i korporejt ili kompanijske obveznice, za velika i srednja preduzeća, to je još nešto što ćemo da radimo. Šta to znači? Matijević dođe kod nas i kaže da hoće da dodatno proizvode, da im je potrebno 50 miliona evra, ali da vi kupite naše kompanijske obveznice. Dodatno ćemo da osnažimo stubove našeg sistema, Telekom, EPS… U ovom paketu o kom mi govorimo, radi se o sumi od više od 5 milijardi novca za privredu. Želimo i povrtarima da pomognemo, sledi i dodatna podrška i hotelijerstvu i ugostiteljstvu. Hrvatska već kaže da će ići na smanjene plata u javnom sektoru, isto je i u BiH. Ja sam strog i težak čovek, ali nećemo da smanjujemo plate. Imamo višak jer smo bolje vodili javne finansije i nismo se napregli do kraja. Imali smo najveću stopu rasta i najveće snižavanje rasta u regionu. Srbi ne mogu da veruju da je Srbija ekonomski uspešna. Mi ćemo imati problema, ali ćemo imati manje problema nego drugi, lakše ćemo ih prevazići jer imamo punu stabilnost javnih finansija. Imamo dovoljno i deviznih rezervi. Sećate se da ste mi se smejali kada sam rekao da ćemo kupovati zlato? Imamo u Bernu, tako da možemo sada to zlato u pare da pretvorimo. Zlato je sada najbolje, pa bakar, nafta ne postoji. Nadam se da će se NIS držati dobro, bez obzira na sve što se dešava.“\n– Probaćemo da deo ljudi koji su nam se vratili iz inostranstva, da bar 10 odsto njih ostane u našoj zemlji, da im damo posao.\n„Razmišljamo o tome da damo svakom punoletnom građanu u Srbiji po 100 evra“\nOn se još jednom osvrnuo na ekonomske mere i rekao da postoji šansa da se svakom punoletnom građaninu da po 100 evra kao jednokratna pomoć.\n„Konsultujemo se sa MMF-om. Mi smo našli još para. Nisam slučajno govorio da ćemo brže da rastemo od drugih. Prva dva meseca smo imali najveći rast u celoj Evropi. Razmišljamo o tome da damo pare svakom punoletnom građanu u Srbiji, svakome po 100 evra, što je 520 miliona evra ukupno. To bi bila jednokratna pomoć.“\nVučić tvrdi da ovakve mere nemaju nikakve veze sa izborima:\n– Za izbore sam samo stezao kaiš, ovo nije zbog izbora. Hoćemo da podignemo veru u svoju državu, marljivost, da ljudi vide da ima nade da se izvučemo.\n„Planiramo pozitivan rast BDP-a posle korone“\nMi smo, istakao je Vučić, donosili najteže mere, kada smo spasavali Srbiju iz bankrotstva. Sada je, ističe on, ceo svet poljuljan.\n– Vrlo dobra monetarna politika je doprinela tome da lakše možemo da podnesemo udar u odnosu na druge zemlje. Udar će biti manji, ublažavamo udar, ali ne obećavam da će da teku med i mleko. Zato ćemo brzo i snažno da krenemo i da se izborimo u političkoj i ekonomskoj raspodeli u svetu kada se završi sve sa koronom. Zato su nam važni kreditni rejtinzi, da imamo najstabilniji kreditni rejting koji odgovara stanju. Hoćemo da osnažimo našu privredu, brže nego što će to drugi uraditi. Hoćemo da brzi uzlet napravimo. Planiramo pozitivan rast BDP-a posle korone, a i sledeće godine – rekao je on.\nNa pitanje šta će se dešavati u našem okruženju i svetu, on kaže da će upumpavati pare svi na različite načine.\n„Moramo da držimo novi javnog duga do 60 odsto, jer to znači da je zemlja sigurna. To je naš posao. Biće pada svakako, ali ćemo da gledamo da taj pad bude manji, ali da rast bude veći u narednom periodu – podvukao je Vučić i zahvalio pilotima Er Srbije dodajući da će im pomoći.“\n„Najviše nam je pomogla Kina“\nGovoreći o Evropi i solidarnosti, on je rekao da se nalazimo na evropskom putu, ali da smo mi racionalni. Podvukao je i da Srbija očekuje pomoć od EU i od Rusije, ali da je za sada najviše pomogla Kina.\n„Cela Evropa me je optužila kako sam dočekao kineski avion, svi su čuli za Srbiju. A danas je Kurc rekao isto što i ja. Imamo najbolju moguću saradnju, i sa EU i sa Kinezima, ali nam je više pomogla Kina. Čekamo veliku pomoć od Evrope, do sada je bila mala. Oko 120 miliona evra smo do sada potrošili na bolnice. Sutra stižu N95 maske sa filterima i za to imamo pare. Danas nema nestašice maski po apotekama, imamo još 30 miliona hirurših maski koje treba da dođu u Srbiju, još 15 miliona onih koji traju 12 sati treba da dođu. Bio je nedostatak kvasca zbog palminog ulja, ali i to je rešeno, tako da ništa ne nedostaje. Trpeli smo laži da neće biti goriva, ni brašna, a brašno u stvari izvozimo. Od ponedeljka ide setva, pomoćićemo, gledaćemo kako poljoprivredi da pomognemo oko cene da budu motivisavni poljoprivrednici. Dakle, mi se nalazimo na evropskom putu, ali nismo ni slepi ni glupi što znači da ćemo da sarađujemo i sa Kinom i sa Rusijom i sa EU. Kina nam je značajno više pomogla od početka krize, čekamo EU koja nam je pomogla kada smo imali problem sa poplavama. EU nam je obećala pomoć s respiratorima. Kao dabar svakog dana prikupljam nove respiratore. Hvala sportistima, 5 ili 6 miliona evra smo dobili donacije, hvala Novaku Đokoviću i ostalima. Očekujemo i pomoć Rusije, ali ima Rusija i svoje probleme, oni su nam iskreni prijatelji“ – rekao je Vučić.


PROGRESSIVE MAGAZIN | PR: EUCERIN HYALURON FILLER SPECIJALNA PONUDA\nPR: EUCERIN HYALURON FILLER SPECIJALNA PONUDA\nStalno ste u pokretu, ujutru žurite, a uveče zbog takvog dnevnog ritma jedva čekate da se ‘bacite’ u krevet. Da li ovakav način života znači da se morate odreći svežeg, podmlađenog i odmornog izgleda? Ne, ukoliko ste pronašle savršenu kombinaciju, koja ne zahteva mnogo vremena, a zadovoljava sve potrebe nege i zaštite vaše kože.\nUpravo takav, savršen, par su Eucerin Hyaluron-Filler Noćni Intezivni Serum i Eucerin Hyaluron-Filler Dnevna krema SPF 30. Uz upotrebu ova dva preparata rutina nege kraće traje, a koži je, dok vi spavate i obavljate svoje dnevne obaveze, obezbeđena nega koja prati njen ritam i daje joj izgled kakav priželjkujete.\nEucerin Hyaluron-Filler Noćni Intezivni Serum upotrebljava se uveče, da bi vaša koža dočekala jutro blistava i jedra. Inspirisan pilingom AHA kiselinama, za stimulaciju regeneracije kože, i injekcijama hijalurona, za efekat popunjavanja bora, ovaj serum nudi potpuno novo rešenje za svež i podmlađen izgled kože svakog jutra.\nInovativno pakovanje Eucerin Hyaluron-Filler Noćnog Intezivnog Seruma obuhvata dve formulacije koje se kombinuju jednim klikom. Kremasta emulzija, koja se nalazi u beloj pregradi, sadrži efikasni AHA kompleks i glicin saponine. AHA kompleks nežno odstranjuje mrtve ćelije površinskog sloja, čime se poboljšava tekstura kože i podstiče njena regeneracija, dok glicin saponini stimulišu prirodnu sintezu hijaluronske kiseline u slojevima kože gde duboke bore nastaju. Transparentni, osvežavajući gel-serum u srebrnoj pregradi zasniva se na kombinaciji hijaluronske kiseline dugog i kratkog lanca, koja obezbeđuje optimalnu hidrataciju i aktivno popunjava bore na površini, ali i duboko u koži.\nEucerin Hyaluron-Filler Dnevna krema SPF 30 pobrinuće se za svežinu i podmlađen izgled vaše kože tokom dana. Specifična po tome što sadrži viši SPF nego što obično imaju dnevne kreme namenjene antiage nezi, osim što će vašoj koži obezbediti neophodnu hidrirataciju i osnažiti je u borbi protiv bora, ova krema pružiće joj i zaštitu od prevremenog starenja uzrokovanog suncem.\nFormulacija Eucerin Hyaluron-Filler Dnevne kreme SPF 30 takođe je zasnovana na jedinstvenoj i veoma efikasnoj kombinaciji hijaluronske kiseline dugog i kratkog lanca, koja poboljšava hidrataciju u površinskim slojevima kože, ali i prodire duboko u kožu vezujući vodu i popunjavajući bore iznutra. Pored toga, u formulacija ove kreme sadrži i bioaktivne saponine, koji stimulišu prirodni proces stvaranja hijaluronske kiseline u koži.\nPrijatna za nanošenje, pogodna kao podloga za šminku, zahvaljujući visokoj zaštiti od sunca, Eucerin Hyaluron-Filler Dnevna krema SPF 30 zadovoljiće sve potrebe vaše kože tokom dana i obezbediti joj pouzdanu zaštitu od neželjenih efekata sunčevog zračenja.\nPožurite i pronađite svoj savršeni par jer sada u bolje snabdevenim apotekama uz kupovinu Eucerin Hyaluron-Filler noćnog intenzivnog seruma kao poklon dobijate Eucerin Hyaluron-Filler dnevnu kremu SPF 30. Akcija traje dok traju zalihe!


Jeste li čuli za funkcionalni fitnes? | LifePress magazin\nSun, 31 May 2020 17:01:34 +0000\nFunkcionalni fitnes je način vežbanja tokom koga vežbamo celo telo imitirajući svakodnevne pokrete koje radimo dok obavljamo neke svakodnevne obaveze, a fitnes treneri kažu da od ovakvog vežbanja možete imati mnoštvo beneficija.\nFunkcionalni treninzi se na prvom mestu svode na vežbe za jačanje i izgradnju mišiča koje su dizajnirane da poboljšaju način na koji se krećete tokom svakodnevnih obaveza, Na primer, iskorak je funkcionalna vežba koja je nastala iz svakodnevnih običnih pokreta. Ako ste ikada pokušali da se penjete na neko brdo onda ste morali napraviti iskorak. Uz funkcionalni trening biće vam lakše da obavljate neke svakodnevne obaveze poput hodanja uz stepenice i nošenja namirnica.\nOno po čemu se ovakav način vežbanja izdvaja jeste i to što se vežbe retko kad fokusiraju samo na jedan određeni deo tela već sve vežbe pokreću sve mišiće i to je veoma važno. Tokom ovakvih treninga vi učite kako da za vreme svake vežbe koristite celo telo, ne samo određenu grupu mišića.\nTreninzi su obično podeljeni na četiri segmenta, tokom prvog se radi na snazi gornjeg dela tela i rade se vežbe poput sklekova, drugi se fokusira na vučenje tereta, priprema vas na neke svakodnevne aktivnosti, a vežbe koje se rade su veslanje ila udaranje konopcima. Treći segment vas priprema na aktivnosti koje uključuju dizanje teškog tereta, a četvrti se fokusira na racionalne pokrete i poboljšava vašu sposobnost da se okrećete sa jedne strane na drugu. Kombinovanjem vežbi iz ova četiri segmenta vi podjednako radite na mišićima celog tela.\nPosebno dobar za starije ljude\nOdređene komponente pokreta koje se praktikuju za vreme funkcionalnog fitnesa poboljšavaju pokretljivost i ravnotežu što smanjuje rizik od padova posebno kod starijih ljudi. Uz posebo prilagođene vežbe vi jačate samu srž svoga tela i time poboljšavate stabilnost i time preventivno delujete na bol u leđima i podržavate svoje telo za vreme obavljanja svakodnevnih poslova.\nI na samom kraju važno je napomenuti da vam tokom funkcionalnih treninga nisu potrebne sprave i da je jedino pomoćno sredstvao koje vam je potrebno vaše telo. U neke vežbe možete ubaciti bučice, medicinku ili giriju.


U Budimpešti se danas očekuju novi masovni prosvjedi pristalica opozicija i građana koji zahtijevaju ostavku premijera Ferenca Gyurcsanya.\nNakon sinoćnjih najmasovnijih demonstracija do sada, ispred mađarskog Parlamenta se danas do podneva okupilo oko 150 građana, ali organizatori očekuju da će se kasnije tijekom večeri ponovo okupiti veliki broj građana nezadovoljnih radom Vlade.\nU Češkoj su i dalje na snazi pooštrene mjere sigurnosti zbog prijetnji terorističkim napadom. Izvanredne mjere i posebno osiguranje nekoliko desetina objekata, metroa, glavnih prometnica i zračne luke ostat će na snazi nekoliko idućih dana, objavio je ministar unutarnjih poslova Ivan Langer.


EPS: Nije bilo grešaka na računima EPS | Kamatica\nPočetna > vest > EPS: Nije bilo grešaka na računima EPS\nTekst objavljen: 14.10.2016 8:56\nJavno preduzeće (JP) Elektroprivreda Srbije (EPS) saopštilo je da nije slalo pogrešne račune kupcima.\tU EPS-u naglašavaju i da nije bilo nikakvog ponovnog štampanja i distribuiranja računa kupcima, niti je bilo žalbi kupaca i preciziraju da su sve kontrole obračuna i elemenata računa urađene u odsecima Kragujevac, Požarevac i Smederevo u skladu sa Uputstvom, kao i u ogranku "EPS Snabdevanje".\n"Odgovorno tvrdimo da nijedan navod u tekstovima koji su objavljeni nije istinit, čime se tendenciozno narušava ugled EPS-a", naglašeno je iz tog preduzeća povodom napisa u pojedinim elektronskim medijima da je EPS poslao oko milion pogrešnih računa.\nU saopštenju se precizira da Tehnički centar Kragujevac izdaje oko 275.000 računa kupcima na garantovanom snabdevanju za područja Kragujevac, Požarevac i Smederevo, a ne milion, kako je objavljeno, kao i da ne postoji nikakva greška na računima za utrošenu električnu energiju u junu, odnosno da nisu izdati računi sa pogrešnim računom za uplatu kupaca.\n"EPS nikome ne skida novac sa računa i račun za uplatu električne energije nema nikakve veze sa prinudnom naplatom, kako su objavili neki mediji da su signali došli do potrošača , pre svega malih privrednika kojima je novac skinut sa računa", piše u saopštenju.\nžalbe građana računi za struju eps snabdevanje


U kamionu u specijalno izrađenom bunkeru skriveno 8.960 paklica cigareta (SRB) | Logistic Magazin\nU kamionu u specijalno izrađenom bunkeru skriveno 8.960 paklica cigareta (SRB)\njul 4, 2017 administrator Ostavite komentar\nZajedničkom akcijom, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru i Kraljevu zaplenili su 8.960 paklica cigareta bez akcizne markice čija se vrednost procenjuje na više od 1.400.000 dinara.\nPolicija je, kako se navodi u saopštenju Policijske uprave u Zaječaru, cigarete pronašla u specijalno izrađenom bunkeru, u kamionu novopazarskih registarskih oznaka, kojim je upravljao I. K. (31) iz Raške.\nZbog sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljen promet akciznih proizvoda, I. K. je uhapšen i njemu je po nalogu osnovnog javnog tužioca određeno zadržavanje do 48 sati.\nPolicija je cigarete i kamion oduzela.\nKategorija: Priče sa druma Tagovi: Kraljevo, vesti, Zaječar


Miloš Ljubisavljeviæ 48\nM. Ljubisavljeviæ subota, 6.10.2018. | 10:20 -> 10:35\nKada se spoje južnoamerièki temperament, evropski šmek i amerièka radna etika dobija se nešto najbliže osobinama savršenog košarkaša, koje se mogu zamisliti. I dobija se Emanuel Ðinobili.\nUmesto toga, Ðinobili je bio sposoban da izluðuje Grega Popovièa i skrati mu bar dve godine života, navede Ar Sija Bjuforda da ga uporedi sa divljim konjem i tera gledaoce da rastavljaju vilice posle nekih poteza koje je Argentinac izvodio.\nImao je nepredvidivost, herc i 'kohones' koji su ga uèinili NBA legendom i jednim od najzanimljivijih igraèa u istoriji San Antonio Sparsa i košarke.\nOd osobina igraèa iznad imao je sve, samo u manjoj meri. Možda nije mogao da visi u vazduhu èitavu veènost kao MJ ali je iznalazio ludaèke naèine da završi na obruèu.\nNije pogaðao trojke rafalno, ali je pogaðao “klaè bodeže” kada treba. Nije driblao levo i desno kao Gloubtroter, ali kada krene levo pa prebaci loptu iza leða, njegov èuvar prošeta do obližnjeg drajv-ina po burger. Ako ga i isprati, ostane frustriran jer je Ðinobili pogodio flouter preko njega.\nUvek je pronalazio jednostavne naèine da igra, nikada nije bio sebièan i sve to je upakovao u tako lep sklop koji je na terenu povremeno delovao opijajuæe.\nGrina je pronalazio preko ramena, Dankana iza glave, Petija Milsa iza leða iz prve, Kavaja kroz noge protivnika… asistirao je ono što malo ko može da zamisli i posle odgledanog usporenog snimka. Petnaest puta odgledanog.\nSve to je bio Manu Ðinobili. I taj košarkaš je kao posledni šraf “velike trojke” pre mesec dana odluèio da kaže javnosti da mu je dosta profesionalne košarke.\nNjemu je laknulo, sve ostale je rastužio, a u ovom delu sveta makar na tih mesec i nešto dana bio nepravedno zapostavljen. Pao je u senku dogaðanja koja su više interesovala našu javnost.\nKrajem avgusta, kada je jedan od najveæih košarkaških “poeta” rekao da se penzioniše, navijaèi San Antonio Sparsa su gledali prema AT&T centru nadajuæi se da je ta vest i ove godine lažna, dok je veliki deo Srbije gledao u pravcu Salcburga gde je Crvena zvezda izborila Ligu šampiona, ili Istanbula gde se Partizan borio za Ligu Evrope.\nKada je Kobi Brajant novembra 2015. objavio da se povlaèi na kraju te sezone, NBA je šest meseci lièila na oproštajnu rok turneju mega zvezde, gde su svi timovi odavali poèast jednom od najveæih košarkaša u istoriji igre.\nManu se letos povukao u tišini i poštedeo sebe medijske pažnje koju bi usput dobio. Ni sam do kraja odmora nije bio siguran hoæe li se vratiti na parket za još jedan “rodeo” u Teksasu.\nKada se vratio i shvatio da su Dižonte Marej i ostali mlaði igraèi daleko ispred njega u kondiciji, video da je to, to i rešio da se penzioniše.\nNikada nije ni bio mnogo pod svetlima reflektora jer od poèetka do kraja karijere prema sopstvenom priznanju nikada nije uspeo da se izbori za ulogu startera. I tu stižemo do važne komponente njegovog karaktera koja ga je uèinila tako velikim – nije bio starter, ne zato što nije mogao, nego zato što je pristao da ne bude zarad ekipe.\n"Nikad nisam uspeo u tome (smeh). Zapravo, jesam u svojoj drugoj ili treæoj utakmici i rekao sam sebi 'jes!', a onda 'bum!', nazad na klupu. Na poèetku je bilo malo teško, trebalo mi je vremena da to razumem i sklonim svoj ego sa puta izmeðu Popa i mene ili mene i košarke. Poèeo sam da radim ono što je potrebno uraditi da bi tim bio bolji. Bilo je teško, ali kada rešite taj problem sa egom, razumeo sam svoju ulogu, da æe to biti bolje za ekipu i uvek sam to prihvatao osim možda prve godine".\nŠesnaest godina u NBA, jedna nagrada za najboljeg šestog igraèa lige iz sezone 2007/2008, dva ol-star nastupa i dva odabira u treæi tim NBA, drugi tim rukija. Ako to individualno ne zvuèi impresivno, treba znati da takve statistike nikada ne bi ni mogle da odrede i oslikaju Ðinobilija.\nOna vidi broj 1 u koloni blokada, ali ne da je to strgnuta lopta Džejmsu Hardenu na trojci u produžetku u plej-ofu. I to sa 39 godina života. Zna za asistenciju, ali ne i za onu kroz noge, "suknju", a to je ono što prodaje karte.\nŠesnaest godina ulazaka sa klupe ne zvuèi tako sjajno pojedinaèno, ali kad se u biografiji upiše “èetvorostruki NBA šampion” i zna da je imao bitnu ulogu u finalima, sve izgleda mnogo bolje.\nSa Timom Dankanom i Tonijem Parkerom je tokom petnaestak godina brendirao Evropu u NBA, pobedio 575 puta što ih èini najuspešnijim triom u istoriji lige.\nLige u koju je došao kao 25-godišnjak i veæ afirmisani košarkaš sa pedigreom MVP-ja finala Evrolige i njen osvajaè sa Kinderom.\nPrvi je u istoriji Sparsa po ukradenim loptama (1.392) i postignutim trojkama (1.495), èetvrti je u asistencijama (4.001) i peti u poenima (14.043) i treæi po broju odigranih utakmica sa 1.057.\nSve su to nebitne brojke za one koji su gledali Manua kako se igra košarke. Ðinobili možda nije patentirao i izmislio eurostep, ali ga je u NBA odneo i popularizovao.\nHarden kreæe u dribling, polaže u koš i meša prstima kao kuvar, a protivnika je na putu dotle eurostepom bacio da dresom briše pod. Ovo je veæ hiljadu puta viðen scenario i skoro niko ne može da ga zaustavi.\nJanis, Tejtum, Lebron, Embid, Kajri, Vestbruk… samo su neka od imena koja su usvojila isti korak posle dolaska Ðinobilija u ligu. Za sobom je ostavio dubok trag, brazdu, ako znamo s kakvim se teškoæama suoèavao kada je poèinjao kao dete da igra košarku.\nA poèeo je u rodnoj Baija Blanki, gradu od nekoliko stotina hljada ljudi, odakle su krenula i njegova dva starija brata Sebastijan i Leandro. Obojica naizgled bili talentovaniji od Emanuela, ali je jedan igrao u španskoj drugoj, a Leandro u argentinskoj prvoj ligi.\nManu je košarku uèio kod Oskara Sanèesa i kao klinac se divio Majklu Džordanu, ali sve uvek radio na svoj naèin.\n“Majkl Džordan je delovao kao vanzemaljac, nikad nisam mogao da zamislim sebe da igram u NBA", sumnjao je Manu.\nSumnjali su i pedijatar koji je njegovom ocu rekao da ovaj neæe otiæi "dalje" od metar i 80 cm, ali i treneri koji ga nisu smatrali ni najboljim u generaciji Baija Blanke.\nJedan od njih je bio i Gabrijel Kolamarino koji ga nije vrednovao kao talentovanog deèaka, ali nije raèunao da opsednutost i želja mogu da promene mnogo toga. A Manu ih je imao na pretek.\nHteo je da poraste? Radio je sve što može da izgura genetiku do kraja. Hteo je da dobije na težini? Dobio je mišiæe i stasao za ligu koja je devedesetih bila daleko jaèa nego danas – italijansku.\nPrvo Reðo Kalabrija, pa Kinder i epizoda završena evropskom krunom, svi preduslovi su bili tu da se ide korak dalje.\nKombinacija toga da su igraèi iz evropskih liga niže na draftu, i to što su ispod radara, smestili su Manua na tek 57. mesto u drugoj rundi drafta 1999. godine.\nMeðutim, taj draft nije bio prvi kontakt Sparsa sa mršavim Argentincem.\n"On je tamo bio kao divlji konj, izvodio je razne ludorije… neke od njih su imale smisla, druge nisu". Ovako je izgledao prvi utisak generalnog menadžera Sparsa Ar Sija Bjuforda, kada je prvi put video Ðinobilija na Svetskom prvenstvu za mlade 1997. u Australiji.\nBjuford je tada otišao da skautira neke druge igraèe i Ðinobili se jednostavno "desio". U noæi drafta 1999. Sparse taj 57. pik nije previše ni zanimao, hteli su da ga trejduju i pošto nisu dobili nešto prihvatljivo zauzvrat, rešili su da uzmu ono što je preostalo.\n"Kada ništa ne pomaže, odem da gledam kamenoresca dok udara èekiæem po velikom kamenu. Udari možda po sto puta i na kamenu nema ni pukotine. Ipak, posle sto prvog puta kamen puca napola. Znam da nije pukao od tog udarca nego od svih prethodnih zajedno", piše u svlaèionici Sparsa godinama unazad.\nOve reèi Džejkoba Risa su važan deo filozofije kroz koju se gradio i Manu Ðinobili. Reèi su prevedene na portugalski, francuski i španski i važan je deo filozofije Sparsa koja je pretoèena i na vinske etikete Grega Popovièa “Kamen i èekiæ”.\nSve dok je Manu imao želju da iznova i iznova “udara taj kamen”, moglo je da se igra, sve preko toga bilo bi muèenje.\nIsprva je u San Antoniju Ðinobili je imao tu sreæu ili nesreæu da igra u ekipi sa Brusom Bouenom, poznatim po žestokoj odbrani. Na utakmicama je igra na granici prljavog bila namenjena protivnicima, na treningu – mekanom belcu koji je došao iz Evrope.\nTim Dankan je jednom isprièao kako je na poèetku Bouen redovno prebijao Ðinobilija. Ovaj je uvek ustajao i vraæao se po još, pa je jedan od elitnih defanzivaca poèeo da ceni Argentinca.\nDok je Manu još bio anoniman u Americi, Lejkersi i Sparsi su igrali meè kada je Kobi Brajant prišao Brusu i pitao ga – reci mi nešto o tom belcu?\nBouen mu je odgovorio – ooo videæeš, on nije belac i zna znanje. Nije mnogo vremena prošlo, videli su i Kobi i èitav NBA.\nParalelno sa usponom u najjaèoj ligi na svetu, sa Ðinobilijem se uspinjala i jedna generacija sjajnih košarkaša, sazrela na porazu u finalu Svetskog prvenstva 2002. u Indijanapolisu.\nJedna od prvih oseæanja koje su Ðinobili i njegova Argentina pre 16 godina uspeli da izazovu kod mnogih u Jugoslaviji su bili mešavina tuge, strepnje, besa i na kraju neizmerne sreæe.\nJugoslavija i Argentina su igrale za trofej najboljeg na svetu, a igraèi u belim dresovima za dve nebesko -plave popreène štrafte su bili bolji tokom veæeg dela meèa.\nMeðu motorima te ekipe je bio Ðinobili koji je te septembarske veèeri 2002. godine na svom putu ka zlatu imao sreæu, Bodirogu i Divca.\nSreæa ga je izneverila kad je Bodiroga poèeo da pogaða one trojke sa sedamsto metara, Divac posle faula u pretposlednjem napadu, a sudije posle promašaja Skonokinija za pobedu u poslednjim desetinkama meèa.\nOtišlo se u produžetak i Jugoslavija je osvojila svoje peto zlato, a Argentini je pripala utešna nagrada. Dve godine kasnije naša selekcija se veæ uveliko raspadala. Posle EP u Švedskoj gde smo sa Stojakoviæem, Avdaloviæem, Ostojiæem i drugima bili šesti, 2004. i Olimpijske igre u Atini su bile prilika da se utisak popravi.\nDelovalo je da æe tako i biti sve dok u poslednjim trenucima utakmice Ðinobili nije primio loptu, oslobodio je se kao vruæeg krompira i od table pogodio za pobedu Argentine.\nKao da je taj jedan potez potpuno podigao “Gauèose” i u narednim utakmicama. Epilog – otišli su do kraja i osvojili zlato, a Manu je postao igraè koji je u košarci veæ do tog trenutka osvojio skoro sve.\nVeæ do tada je bio šampion Evrope sa klubom, šampion NBA i postao je olimpijski šampion sa samo 27 godina.\nKoliko je veæ Indijanapolis bio veliki uspeh pokazuje to da su Argentinci pre toga u finalu igrali još 1950. godine kada su uzeli zlato. Posle Atine je došlo još medalja. Bronza 2008. u Pekingu i sijaset onih sa amerièkog kontinenta.\nÐinobili se u Riju pre dve godine i zvanièno oprostio od Argentine rekavši da je prethodnih dvadesetak godina bilo prava privilegija.\nUèinio je to posle poraza od SAD u èetvrtfinalu 105:78 i još jednom bio u drugom planu jer je Srbija tada pobedila Hrvatsku u istoj fazi takmièenja.\nOd tada je bilo samo pitanje trenutka kada æe se Manu povuæi iz košarke uopšte. Odluèio je da poslednje “enter” pritisne krajem avgusta kada je, kako kaže, "ruka prilièno zadrhtala". Sve do tog trenutka je bilo dvoumljenje, sve posle toga olakšanje.\n"Nemamo dugoroène planove i to mi se sviða! Svih ovih godina od kada sam odrastao èovek, svake godine se spremam za Olimpijske igre, za Svetsko prvenstvo, sezonu, za oporavak od povrede, ulazim u formu za sledeæu stvar… Uživam u ovoj neodreðenosti sada. Uživam u tome što mogu da odem u teretanu kad god hoæu, što mogu da vodim decu svakog jutra u školu ili radim stvari koje ranije nisam mogao. Videæemo, možda æe mi na kraju nedostajati. Ipak su prošle 23 godine i voleo sam da radim to što sam radio. U pojedinim trenucima æe mi verovatno nedostajati, ali u trenucima kad vidim sve te momke kako pokušavaju da uðu u formu, da podižu tegove po nekoliko sati i onda trèe – tada æu verovatno reæi, dobro je ovako", rekao je Ðinobili na konferenciji posle objavljivanja odluke.\nIz svlaèionice æe mu nedostajati drugarstvo, to što svi zajedno pobeðuju i svi zajedno gube. Posle svih ovih godina otkako su Manu, Parker i Dankan bili zajedno u ekipi, to je možda bila najveæa pobeda Grega Popovièa i njegovog sistema.\nNa pitanje da izdvoji neki poseban momenat svoje karijere Manu je mogao da izdvoji po nekoliko iz svakog dela svoje karijere što takoðe svedoèi o njegovoj igraèkoj velièini.\n"Prsten 2014. je bio van konkurencije emotivno. Rekao sam više puta, nosio sam veliki teret na leðima zbog onoga što se desilo godinu dana ranije (poraz od Majamija). Te godine sam imao utisak da sam pomogao, ostavili smo sve to odranije sa strane i taj oseæaj je bio važan… Igrao sam na zabavan naèin, nesebièno i veæ sam bio stariji. Kad sam došao ovde i osvojili smo prvi šampionat nisam to cenio. Nisam znao šta se dešava i koliko je to teško. Sa 37 i posle nekoliko frustracija, uspeh me je ispunjavao i stvarao mi veliku radost”.\nOvako, kao rezerva je sve vreme doprinosio i bio jedan od onih koji æe u svojih dvadesetak minuta da isporuèe porciju poena i još bitnije, energiju na terenu.\nSada, posle decenije i po u NBA, na kraju trofejne karijere Ðinobiliju nisu ostale brzina, kondicija i snaga s polovine prošle decenije, ali jeste mudrost.\nNa pitanje šta bi poruèio mladim igraèima koji tek ulaze u NBA, Manu je odgovorio:\n"Nauèite jezik, tako æete se lakše prilagoditi osim ako niste prvi ili drugi pik na draftu. Ja sam bio 57. i meni je trebalo malo vremena. Slušajte, slušajte trenera. Ubedite saigraèe da æete ih uèiniti boljim, da hoæete da pobeðuje tim pre vašeg liènog sjaja i ako imate volju, želju, talenta i ostalo sve æe doæi. Samo treba svoje prioritete postaviti pravilno. Nije poenta u ispunjavanju liène statistike, nego da pokažete treneru i saigraèima da želite da budete tu, da æete se podrediti i da je tim bolji sa vama u njemu".\nDo kraja je ostao veran filozofiji “kamena i èekiæa”, podreðenosti ulozi u sistemu i rutini koju ta uloga zahteva.\nSve to u glavi ne deluje uopšte spojivo sa lucidnošæu i èudnim ali strašnim potezima koji su kuljali iz Ðinobilija u trenucima inspiracije, ali ga baš to èini košarkaškim poetom èija æe ikona zauvek da svetli pod svodovima hale u Baija Blanki i širom cele Argentine.


U subotu počinje da radi nova kovid ambulanta u Boru - Bor 030\n18. januara 2021. | 04:56\nNaslovna Vesti Društvo U subotu počinje da radi nova kovid ambulanta u Boru\nU subotu počinje da radi nova kovid ambulanta u Boru\n27.11.2020. | 17:12\nU subotu će u prostorijama mesne zajednice “Metalurg” (ulica Ljube Nešića 23) biti otvorena još jedna kovid ambulanta, koja će primati isključivo pacijente koji prvi put dolaze na pregled i imaju neki od simptoma virusne infekcije.\nU novoj ambulanti vršiće se uzimanje uzoraka za PCR testiranje, a biće rađeni i antigenski testovi.\nAmbulanta “Rudar” na gradskom šetališu biće namenjena za pacijente koji dolaze na kontrolne preglede.\nGradonačelčnik Bora Aleksandar Milikić je kazao da se kovid ambulanta “Metalurg” otvara uz saglasnist Ministarstva zdravlja kako bi se odvojili pacijenti i kako bi se smanjilo vreme čekanja na pregled koje je prethodnih dana bilo i više časova.\n“Cilj otvaranja nove ambulante za kovid pacijente jeste da prvenstveno sprečimo širenje virusa među potencijalno zaraženima, potencijalno izlečenima i sugrađanima koji nisu zaraženi koronom. Naši sugrađani će imati bolje uslove dok čekaju na pregled, a vreme čekanja će biti smanjeno. Radno vreme ovih ambulanti biće isto, odnosno do 7 do 20\nčasova,” rekao je Milikić.\nProstorije Mesne zajednice “Metalurg” prostiru se na površini od 250 kvadratnih metara i prema rečima nadležnih veći deo prostora će biti odvojen za čekaonicu.\nNa predlog gradskog Štaba za vanredne situacije, biće obezbeđeni specijalizovani autobuski prevoz za potrebe kovid pacijenata, koji će saobraćati između ambulanti na liniji Opšta bolnica – Express restoran – ambulanta Metalurg.\nPočetna stanica biće kod bolnice sa prvim polaskom u 6 časova, dok će sa stanice kod ambulante Metalurg prvi polazak biti u 6.30 časova. Prevoziće se isključivo pacijenti koji imaju potrebu za pregledom u nekoj od pomenutih ambulanti, prevoz će biti organizovan na sat vremena. U prevozu će biti obavezno poštovanje svih propisanih antiepidemijskih mera.\nTSJ 27.11.2020. | 18:52 At 18:52\nZnači umesto rada mesne zajednice koja nikada nije radila sada mora covid-19 da radi.Sramota.Izumrlo naselje,sada će više ljudi da umre,drugo i nema šta da se radi.