Muslimanske snage iz Srebrenice izvršile niz sistematičnih napada na srpska sela\n31/07/2021 | 09:25 ⇒ 09:37 | Autor: SRNA\nNezavisna međunarodna komisija za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji u periodu 1992-1995. godine navela je u svom izvještaju da su muslimanske snage iz Srebrenice izvršile niz sistematičnih napada i zločina na prostoru Srebreničke regije.\nЈedno od većih srpskih sela u Srebrenici, Podravanje, napadnuto je 24. septembra kada je ubijen 31 civil i pripadnik seoskih straža, nekoliko ih je zarobljeno, a selo je spaljeno, ističe se u izvještaju Komisije.\nSrpsko selo Fakovići u opštini Bratunac spaljeno je 5. oktobra, a ubijeno je 28 civila i pripadnika seoskih straža, od čega 12 žena, dok je u selima Šetići i Malešići, opština Zvornik, ubijeno 14 civila i pripadnika seoskih straža srpske nacionalnosti.\nVeliki napad muslimanskih snaga iz Srebrenice na srpska sela Bjelovac, Sikirići i Loznica u opštini Bratunac desio se 14. decembra 1992. godine, a u ovom napadu ubijena su 62 lica srpske nacionalnosti, dok su mnogi Srbi, uglavnom žena i djeca, odvedeni u zarobljeništvo.\nNapad na Kravice\nNa veliki hrišćanski praznik Božić 7. januara 1993. godine muslimanske jedinice iz Srebrenice započele su opsežan napad na srpska sela u opštini Bratunac, posebno ciljajući selo Kravicu, i sela koja gravitiraju Mjesnoj zajednici Kravica - Јežestica, Kajić, Šiljković, Opravdići, Popovići, Mandići, Banjevići, Oćenovići, Rusići, Dolovi i Јasikovača.\nNapad je izvodilo između 3.000 i 4.000 muslimanskih vojnika, dok je u odbrani bilo svega nekoliko stotina mještana Kravice i susjednih sela.\nOvom prilikom protjeran je sav srpski živalj, dok su sela bila razrušena, popaljena i opljačkana. U napadu je ubijen 51 civil i pripadnik seoskih straža. Јedan dio Srba je zarobljen i odveden u Srebrenicu.\nNapad na Skelane\nMuslimanske snage su 16. januara 1993. godine izvršile napad na Skelane. Srpsko civilno stanovništvo na ovom području bilo je u okruženju sa tri strane, te je pod pritiskom protjerano u Srbiju, u pravcu Bajine Bašte, jedinim putem, preko mosta na rijeci Drini, koji se nalazio pod konstantnom snajperskom vatrom muslimanskih snaga.\nOni koji nisu mogli da pređu most, pokušali su da preplivaju rijeku. U napadu je ubijeno 57 civila i pripadnika seoskih straža, dok su najmlađe žrtve bili petogodišnji Aleksandar Dimitrijević i njegov dvanaestogodišnji brat Radisav Dimitrijević, koji su stradali od snajperske vatre.\nNapadom na Skelane od strane muslimanskih snaga sa sjedištem u Srebrenici čije su akcije bile koordinisane od strane vojnog i političkog vrha iz Sarajeva, zaokružena je teritorija muslimanske enklave Srebrenica, etnički najčistijeg područja u ratnoj BiH.\nU ovom periodu enklava je doživjela i svoj najveći obim od oko 900 kvadratnih kilometara, te je obuhvatala dijelove pet opština - Srebrenica, Bratunac, Vlasenica, Zvornik, Milići.\nMuslimanske jedinice su na čitavom prostoru srednjeg Podrinja i srebreničke regije izvršile kompletno etničko čišćenje u kojem je ubijeno nešto manje od 2.000 civila, vojnika i pripadnika seoskih straža srpske nacionalnosti, a više od 150 različitih naselja je uništeno.\nMuslimanske oružane snage su na ovom području počinile brutalne i sistematske zločine za koje je njihova vrhovna komanda u Sarajevu znala.\nNakon napada na Kravicu, posebno na Skelane, i sitematskog masakra i uništenja srpskog civilnog stanovništva u srednjem Podrinju, Vojska Republike Srpske pokrenula je veliku kontraofanzivu prema muslimanskim jedinicama sa sjedištem u Srebrenici.\nZa nekoliko sedmica su muslimanske snage u potpunosti bile poražene i svedene samo na gradsko jezgro u Srebrenici, dok je dio muslimanskih snaga ostao odvojen i u vojnom uporištu Žepa, južno od Srebrenice.\nTokom kontraofanzive srpskih snaga u samu Srebrenicu povukao se i značajan broj muslimanskih civila i boraca iz drugih podrinjskih opština koje su se nalazile pod kontrolom VRS.\nPolovinom marta 1993. godine, posredstvom međunarodne zajednice, započeli su pregovori o formiranju demilitarizovane zone i enklave Srebrenica, koja bi se našla pod zaštitom snaga Ujedinjenih nacija.\nU Srebrenicu je ušao konvoj UNHCR i dovezao velike količine humanitarne pomoći. Istovremeno je počela evakuacija civilnog muslimanskog stanovništva prema Tuzli, koja je trajala do 2. aprila 1993. godine, kada su snage pod komandom Nasera Orića, nasilno onemogućile evakuaciju, iako je među civilima postojala velika želja da se prebace u Tuzlu, na područje koje je tada kontrolisala Armija BiH.\nVlasti Republike Srpske su, kao znak dobro volje, odobrile da se ranjenici muslimanskih snaga iz Srebrenice evakuišu helikopterom.\nDelegacija Republike Srpske, koja se nalazila na pregovorima u Njujorku, obavijestila je Savjet Bezbjednosti UN da se na ratištu oko Srebrenice obustavljaju sve vojne aktivnosti te da srpska strana garantuje vazdušni i kopneni koridor za pružanje humanitarne pomoći.\nSavjet bezbjednosti UN je 16. aprila 1993. godine donio rezoluciju 819. u kojoj stoji da se odmah prekinu svi oružani napadi na Srebrenicu, te da se snage VRS povuku sa područja oko Srebrenice.\nGlavni Štab VRS postupio je prema rezoluciji, a dva dana kasnije postignut je Sporazum o demilitarizaciji Srebrenice i Žepe, koji su potpisali predstavnici VRS, ARBiH i UN koji su bili garant provođenja ovog sporazuma odnosno i demilitarizacije enklava Srebrenica i Žepa.\nMuslimanske snage u Srebrenici ni u jednom trenutku nisu dozvolile da budu razoružane, nego su na demilitarizovanu zonu gledali kao na utočište za reorganizaciju svojih vojnih potencijala iz kojeg bi ubuduće mogli da vrše dejstva po dubini Vojske Republike Srpske.\nO ovome svjedoči dokument u kojem Naser Orić, komandant 8. operativne grupe, 25. maja 1994. godine traži od nadređenih da i njegovi borci uzmu učešće u "oslobađanju zemlje" tako što bi izvodili borbena dejstva u "pozadini agresora".\nOd ljeta 1994. intenzivirale su se borbena dejstva 8. operativne grupe iz zaštićene zone po dubini VRS, pa je tako 12. jula izvršen artiljerijski napad na groblje u Bratuncu, tokom pomena za ubijene Srbe na tom području.\nNapadi su se nastavili i tokom oktobra, novembra, decembra, a posebno su intenzivni postali tokom proljeća i ljeta 1995. godine.\nMuslimanski napadi na Srebrenicu iz demilitarizovane zone\nPrema borbenim izvještajima 28. divizije, koje je uputila komandi 2. Korpusa Armije BiH, imali su više od 30 izviđačko-diverzantskih akcija iz zaštićenih zona Srebrenica i Žepa na teritoriji Republike Srpske.\nSamo tokom nekoliko dana, počev od 22. juna do 27. juna 1995. godine, pripadnici ove jedinice izvršili su tri veća napada iz zaštićene i demilitarizovane zone Srebrenica i pri tome ubile najmanje 47 vojnika i civila srpske nacionalnosti.\nOd sredine marta 1993. pa do sredine ljeta 1995. godine pripadnici 28. divizije ubili su oko 450 srpskih civila i vojnika na području oko Srebrenice.\nSvi ovi napadi izvršeni su u skladu sa ratnim nastojanjima i direktivama Generalštaba Armije BiH, a polovinom 1995. godine bili su dio velikog plana o ofanzivi i proboju blokade oko Sarajeva.\nPrema muslimanskim i drugim izvorima do ovog perioda muslimanska strana je u ovoj regiji imala oko 2.100 poginulih, od kojih je, kako je navedeno u zvaničnoj monografiji 28. Divizije Armije Republike BiH, 1.800 bilo vojnika.\nZbog sve agresivnijeg djelovanja pripadnika 28. divizije i realne opasnosti da se ostvare njihovi vojno-politički planovi o presijecanju Republike Srpske u srednjem Podrinju, komanda VRS je 2. jula izdala pripremno naređenje koje je upućeno svim jedinicama Drinskog korpusa izuzev prištapskih jedinica s "ciljem pripreme za predstojeća dejstva".\nSnage VRS krenule su sa izvođenjem akcije kodnog naziva "Krivaja 95" kojom je bilo predviđeno razdvajanje zvanično demilitarizovanih zona Srebrenica i Žepa.\nGlavni cilj je bio svesti dejstvo muslimanskih snaga na gradsko područje i na taj način zaustaviti izviđačko diverzantske grupe muslimanske 28. divizije i njihova dejstva u dubini teritorije Republike Srpske.\nVRS nije namjeravala da zauzme Srebrenicu\nKomanda Drinskog korpusa nije namjeravala da zauzme grad Srebrenicu, a nije mogla ni da očekuje da će 28. divizija napustiti odbranu grada i svoje porodice i krenuti u proboj iz okruženja.\nPoslije slamanja kontraofanzive snaga 28. divizije, sve snage Drinskog korpusa angažovane u izvođenju "Krivaje 95" praktično su izvršile postavljeni zadatak u duhu zapovijesti komandanta Drinskog korpusa. Ovim je osnovni cilj borbenih dejstava akcije "Krivaja 95" bio ostvaren.\nU prijepodnevnim časovima 11. jula načelnik štaba Drinskog korpusa general-major Radislav Krstić usmeno je izdao zadatke potčinjenim jedinicama produženje napada ka gradu, sa zadatkom da se uđe u grad Srebrenicu.\nDo 11.00 časova 11. jula devet pripadnika jedinica 28. divizije ARBiH u Srebrenici smrtno su stradala dok ih je 30 ranjeno, što je iznosilo manje od jedan odsto ukupnog osoblja divizije.\nNa osnovu naređenja komande 28. divizije predveče, 11. jula, sve aktivno i rezervno vojno osoblje 28. divizije, srebrenička policija i svi borbeno sposobni muškarci iz Civilne zaštite i radne obaveze, okupili su se na dogovorenoj lokaciji u Šušnjarima.\nMeđu njima je bila i nekolicina žena koje su imale primjeren status boraca vojske ili civilne odbrane, dok je bilo i onih koje su kao civili krenuli sa članovima porodice, odnosno pripadnicima aktivnog ili rezrezvnog sastava 28. divizije.\nPrema izvještaju 28. divizije 1. juna 1995. godine 28. divizija brojila je 5.846 aktivnih lica. Policija Srebrenice brojila je 137 policajaca. Radna obaveza imala je 1.309 članova osoblja, a Civilna odbrana 939.\nUkupno, broj naoružanih muškaraca i žena porijeklom iz enklave Srebrenice, uključujući one na služenju vojnog roka regrute, iznosio je 9.591, a pored toga bilo je i 2.552 vojnika iz drugih opština.\nMeđu njima je vjerovatno bio i određen broj regruta na služenju vojnog roka koji nisu još dosegli starosnu granicu za regrutaciju od 16 godina.\nSvi stacionirani vojni obveznici aktivnog i rezervnog sastava 28. divizije u Šušnjarima primili su naređenje da izvrše borbenu operaciju proboja prema Tuzli i formirali su borbeni poredak koji se zaputio prema Tuzli kroz teritoriju pod kontrolom VRS.\nRuta kretanja je preporučena od Izviđačke patrole 284. brigade, koja je utvrdila tu rutu 15 dana ranije. U koloni se nalazilo oko 12.500 ljudi, manji dio vojnika je bio u uniformi, a većina je bila u civilnoj odjeći, navodi se u izvještaju Komisije.\nIzvještaj Nezavisne međunarodne komisije za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji u periodu 1992-1995. godine ove sedmice je objavljen na sajtu Komisije i Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica.


Kraj serije ''Bordžije'' - HBO Srbija\nKraj serije ''Bordžije''\nSaga o Bordžijama se približava kraju. Sada je i zvanično: treća sezona ove srednjevekovne dramske serije će ujedno biti i poslednja.\nGlavnu ulogu Pape Aleksandra VI, manipulativnog patrijarha dinastije Bordžija, koji je izgradio čitavu imperiju uz pomoć mita i sile, imao je Džeremi Ajrons.\nPrvobitna ideja je bila da se "Bordžije" sastoje od od četiri sezone, kao i "Tjudorovi". Međutim, kompanija "Showtime" je odlučila da stavi tačku na seriju. Nil Džordan, kreator serije, je želeo da priču završi uz dvočasovni film , međutim Dejvid Nevins (predsednik "Showtime Entertainment") je odbacio tu ideju. Rekao je: "Imamo odličan kraj sa kulminacijom i ne želimo to da uništimo sa nekakvim dodatnim materijalom."\n"Bordžije" su do sada dobile 10 nominacija za nagradu Emi i osvojili su 2 Emija za najbolju kostimografiju i najbolju muziku. Džeremi Ajrons je bio nominovan za Zlatni globus za ulogu Rodriga Bordžije.\n07-06-2013 | Izvor: Deadline Hollywood


ZAVRŠENA 19. LIMSKA REGATA: SPUST NIZ BRZAKE DUG 134 KILOMETRA\nStartom posada u Plavu, na izvorištu Lima, prošlog vikenda započela je 19. tradicionalna manifestacija “Limska regata”. Po tradiciji, cilj regate bio je na plaži Petrovac u Prijepolju.\nCeremonijalno otvaranje manifestacije organizovano je na splavovima Plavskog jezera, odakle je najavljen i početak letnje turističke sezone u gradovima kroz koje je prolazi regata. Na otvaranju manifestacije istaknuto je da, osim što doprinosi razvoju turizma, manifestacija ujedno promoviše i ekstremne sportove, a da kanjon Lima i krajolik kroz koji protiče reka, ima sve uslove za rekreativne sportove koji su sve popularniji među turistima.\nNakon organizovanog ispraćaja u Plavu,gde je raftere pozdravio predsednik opštine Plav Orhan Šahmanović, počeo je spust niz brzake Lima. U deonici dugoj 134 kilometra učestvovalo je 15 posada iz Srbije, Crne Gore I Bosne I Hercegovine. Čast da predvodi ovogodišnju Limsku regatu pripala je Orhanu Šahmanoviću, predsedniku opštine Plav.\nPrvog dana vožena je deonica od Plava do Berana. U subotu je savladana deonica od Berana do Bijelog Polјa, a poslednjeg dana, u nedelјu, 3.juna vozila se etapa od Bijelog Polјa do Prijepolјa.\nLimska regata završena je na plaži Petrovac gde je TO Prijepolјe organizovala doček i ručak za sve učesnike manifestacije.\nOrganizatori 19. Limske regate su TO Prijepolјe, Plav, Andrijevica, Berane, Bijelo Polјe, RTO "Bjelasica i Komovi" u saradnji sa lokalnim rafting klubovima.\nUčesće u ovogodišnjoj Regati uzeli su predstavnici Turističkih organizacija iz zapadne Srbije i turističkih agencija.\nOrganizaciju "19. Limske regate" je podržala Stalna radna grupa za regionalni ruralni razvoj (SWG) u Jugoistočnoj Evropi u okviru Projekta "Ruralni razvoj kroz integrisano upravljanje šumskim i vodnim resursima u jugoistočnoj Evropi: Perspektive ruralnog razvoja: kvalifikovanje, reintegracija i (samo) zapošljavanje" koji sprovodi u partnerstvu sa nemačkom agencijom za međunarodnu saradnju (GIZ) uz finansijsku podršku nemačkog federalnog Ministarstva za ekonomski razvoj i saradnju (BMZ).\nManifestacija je po prvi put organizovana 16. juna 2000.godine, kada je grupa entuzijasta planinarsko – skijaškog kluba” Kolovrat” organizovala prvu regatu i počela da piše novu istoriju Lima.\nZahvaljujući svojim divljim vodama, Lim je jedna od najzanimljvijih i najizazovnijih reka za splavarenje u Srbiji, time i omiljena destinacija u PANACOMP programima.


Pojačan promet vozila na svim putevima prema Srebrenici | UdriMuski\nPromet putničkih vozila i autobusa u četvrtak ujutru je pojačan na svim putevima koji vode prema Srebrenici, saopšteno je iz Bosanskohercegovačkog automoto kluba (BIHAMK).\nPovodom 24. godišnjice genocida nad građanima Srebrenice i ukopa identificiranih žrtava, danas do ponoći zabranjen je prevoz eksplozivnih materija na putevima: Sarajevo – Olovo – Kladanj - Luke, Tuzla – Živinice – Stupari – Kladanj - Luke i Tuzla – Kalesija - Caparde. Na snazi je i zabrana kretanja vozilima preko 3,5 tone na svim putevima koji iz pravca Sarajeva, Tuzle i Zvornika vode prema Srebrenici.\nNa dionicama u višim predjelima iz BIHAMK-a upozoravaju na mjestimično smanjenu vidljivost zbog magle ili niske oblačnosti, te skreću pažnju i na učestale odrone na brojnim dionicama.\nNa magistralnom putu M-17 Zenica - Nemila kroz tunel Vranduk II saobraća se naizmjenično, jednom trakom. Tokom dana, zbog pojačanog prometa vozila na ovoj dionici, moguće je formiranje dužih kolona u oba smjera.\nU toku su i radovi na rekonstrukciji raskrsnice na magistralnom putu M-5 Lašva - Travnik, kod Viteza. Zbog radova na asfaltiranju, danas i sutra, vozila će na mjestu izvođenja radova saobraćati naizmjenično, jednom trakom.\nOd ostalih puteva sa aktuelnim radovima iz BIHAMK-a izdvajaju magistralne puteve: Srbljani - Cazin, Srebrenik - Orašje, Olovo – Kladanj - Vlasenica, Semizovac - Vogošća, Bradina - Podorašac, Ustiprača – Goražde - Ustikolina, kao i magistralne puteve M-5 u Ključu i M-17 u Mostaru.\nNa graničnim prelazima nema dužih zadržavanja. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prelaza Brčko - Gunja.


Preminuo mitropolit Ilarion – UDARNA VEST . rs\nMitropolit istočnoamerički i njujorški Ilarion preminuo je u 75. godini, izjavio je protojerej ruskog pravoslavnog Sabornog hrama Svetog Jovana Krstitelja Viktor Potapov, objavila je agencija Tass.\n– Gospodu je otišao naš voljeni prvi jerarh Ilarion – rekao je Potapov novinarima u Vašingtonu, prenosi Telegraf.\nProtojerej je istakao da za sada nema više informacija, te da će kasnije biti objavljeno više detalja, javio je TASS. Arhijerejski sinod Ruske pravoslavne crkve izvan Rusije potvrdio je vest o upokojenju mitropolita Ilariona.\n– 16. maja 2022. godine, na praznik Svetog Teodosija Pečerskog Kijevskog, u dva časa po njujorškom vremenu, posle duge bolesti, Njegovo Visokopreosveštenstvo Mitropolit istočnoamerički i njujorški Ilarion, Prvojerarh Ruske Pravoslavne Zagranična crkva, upokojio se u Gospodu, u bolnici u Njujorku – navodi se u saopštenju.\namerika, inmemoriam, mitropolitIlarion, rip, srbija, srpskapravoslavnacrkva\nDobro pazite šta radite danas kako ne biste navukli na sebe ZLU PELAGIJINU SUDBINU! SPC obeležava veliku hrišćansku mučenicu!\nNISAM ŽELELA DA DOČEKAM 22. ROĐENDAN! Potresna ispovest mlade teniserke: Htela sam da se bacim sa mosta!\nCAR NASRNUO NA DALILU, PRESKOČIO STO, PA JE JURIO PO KUĆI! Obezbeđenje ga jedva sprečilo, lomio sve pred sobom! HAOS (VIDEO)


Marinović tuži BiH: Veliki stres nakon hapšenja - Detektor\n16. Februara 2021.16:53\nMarinović je ispričao kako su 15. februara 2016. godine pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) opkolili njegovu kuću i rekli mu da ga privode na saslušanje. Pojasnio je da mu nisu stavljali lisice, ali i da mu nije naveden razlog privođenja dok nije stigao u prostorije SIPA-e.\n“Tek u SIPA-i su rekli: ‘Optuženi ste za ratni zločin, zločin protiv čovječnosti’, što me totalno iznenadilo, jer nikad u životu nisam imao nijednu mrlju”, kazao je Marinović, dodavši da je hapšenje za njega, kao čovjeka i sportskog radnika, bilo od velikog stresa.\nOn je naveo i kako je njegova kćerka tada imala 16 godina, a supruga je nakon godinu-dvije teško oboljela, te preminula prošle godine.\nNjegovi prijatelji Bošnjaci i Hrvati, kako je kazao, udaljili su se nakon čitavog postupka.\nPrema Marinovićevim riječima, jedini izvor njegovih prihoda je trenerski posao u dva kluba, te posao sudije na džudo takmičenjima.\n“Nakon hapšenja mi je određen kućni pritvor i bio je deset mjeseci. U istražnom zatvoru sam bio 74 dana. Za sve to vrijeme nisam imao prihoda”, naveo je Marinović.\nOn je objasnio da, iako je među najbolje rangiranim sudijama u Džudo savezu Republike Srpske (RS) i BiH, ipak je bila “blokada od Džudo saveza BiH”, te da dok se branio sa slobode nije bio poželjan da sudi dok se postupak protiv njega ne okonča.\nMarinovićev kućni prijatelj Darko Bajić je rekao da su Marinović i njegova porodica, ali i prijatelji, snosili posljedice hapšenja i sudskog postupka.\n“Prije hapšenja je bio druželjubiv, komunikativan, bavio se sportom, čovjek iz naroda. Sad mogu da primijetim da je dosta asocijalan, da sjedi sam – nije to taj čovjek koji je bio”, rekao je svjedok, dodavši da niz Marinovićevih prijatelja danas nema kontakt s njim bez obzira što je oslobođen.\nSvjedok Siniša Đukić, generalni sekretar Džudo saveza RS-a, pojasnio je da je Marinović savezni sudija, te da je mogao napredovati da nije došlo do postupka protiv njega i da ga je to čak unazadilo.\n“Mislim da i sada ima šteta, nije se lako vratiti u proces suđenja nakon određenog vremena”, rekao je Đukić.\nOn je potvrdio da Marinović nije mogao biti sudija dok se vodio postupak protiv njega, te da je došlo do nekog vida suspenzije. Đukić je istakao da je sudijska dnevnica u BiH 100 KM, a vani minimalno 150 KM.\nSvjedok Dejan Stanarević je rekao da Marinovića poznaje od 2009. godine kada je prešao u Džudo klub u kojem je on bio trener. Članarina je iznosila, kako je kazao, 30 KM, a prosječno je bilo 30 do 40 članova.\nPrema njegovim riječima, nakon hapšenja, članarine se nisu plaćale, ali je “opet krenulo po starom” kada je Marinović pušten iz kućnog pritvora.\nI Jovan Pejić je rekao da se članarine od 30 KM u Klubu borilačkih vještina MMA nisu plaćale u periodu dok Marinović nije bio u mogućnosti obavljati trenerski posao. Pojasnio da je ovaj klub osnovan početkom 2016. godine, a da je Marinović uhapšen nakon mjesec dana.\nNa ovom ročištu vještaci medicinske i ekonomske struke – Goran Bjelica i Dušan Knežević nisu obrazlagali svoje nalaze i mišljenja, već su izjavili da ostaju pri njima, a nakon unakrsnog ispitivanja Pravobranilaštvo je prigovorilo njihovim nalazima. Također, Pravobranilaštvo je prigovorilo i iskazima Marinovića i njegovih svjedoka.\nMarinovićev pravni zastupnik Siniša Dakić je uredio tužbeni zahtjev na način da Marinović potražuje 500 KM više od prvobitnog zahtjeva koji je iznosio 50.000 KM.\nApelaciono vijeće Suda Bosne i Hercegovine je Mrđi i Babiću kazne za ubistva i druga nečovječna djela počinjena nad bošnjačkim stanovništvom Prijedora objedinilo s presudama koje su im ranije izrečene – te je Mrđa osuđen na 20 godina, a Babić na 35 godina zatvora.\nAdvokat Dakić i Pravobranilaštvo su završne riječi uložili u elektronskoj formi, te ih nisu iznijeli na ročištu.\nOdluku u ovom predmetu Sud će donijeti u zakonski predviđenom roku.


Спортски споменар: Љубодраг Симоновић Дуци | Небојша\nЈедно реаговање to “Спортски споменар: Љубодраг Симоновић Дуци”\n12/06/2012 у 22:29\nOdlična emisija! Predlog Duciju da pročita knjigu: Born to Run by Christopher McDougall.\nClick to access borntorun.pdf\n+ Nešto kratkog štiva:\nKnjiga „Rođen za trčanje“ je rezultat autorove potrage za odgovorom na pitanje: „Zašto me bole stopala?“ Kao i većina trkača, Kristofer Mekdugal je patio od višestrukih povreda izazvanih trčanjem. Za poslednjih pet godina pokidao je potkolenu tetivu (dva puta), istezao ahilove tetive (više puta), uganuo oba članka (naizmenično), patio od bolova u svodu stopala (neprestano) i morao da silazi niz stepenice unazad, na prstima, zbog bolova u petama. Nakon 9 meseci primene iskustava Tarahumara Indijanca bio je lakši deset kilograma i po prvi put posle mnogo godina, bez ijedne povrede. Odlučio je da ode na trku sa Tarahumarama dugu 75 Km. Poštovanje i veliki pozdrav!\n« Љубодраг Симоновић Дуци: Трибина у Сомбору\nСеверна Косовска Митровица: Предавање Светозара Радишића и оца Николаја »


Kompanija BIG šoping centers potpisala je ugovor o kupovini celokupnog vlasništva Aviv Parka Zrenjan | Info | Ekonomija\n25. septembar, 05:15\nIzraelski Big "zaokružio" Vojvodinu: Kupili i Aviv Park u Zrenjaninu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSa novom akvizicijom izraelska kompanija sa sedištem u Nizozemskoj, koja je otvorila svoj prvi tržni centar u Srbiji u Novom Sadu 2012. godine, objedinila je velike trgovačke objekte po Vojvodini - Fashion Outlet Inđija, BIG Pančevo i BIH Zrenjanin.\nKompanij BIG CEE vlasnik je još dva tržna centra u Beogradu, kao i četiri projekta u oblasti stambenog, poslovnog i logističkog prostora.\n"Odnos sa građanima Vojvodine nam je veoma važan, i mi ćemo nastaviti da podržavamo, i investiramo u ovaj region", izjavio je izvršni direktor BIG Shopping centers Srbija, Robert Jahav (Yahav).\nBig Shopping Centers Israel trenutno rukovodi sa 58 šoping centara širom sveta, uključujući 27 šoping centara u SAD.\ntrgovina preuzimanje zrenjanin izrael


Salezijanska klasična gimnazija - s pravom javnosti - Naslovnica - Duhovna obnova djelatnika naše Škole na Kastvu\nDuhovna obnova djelatnika naše Škole na Kastvu\nAutor: Martina Tomljanović Molnar, 8. 12. 2016.\nZa galeriju slika, pogledajte pod -Opširnije


O nama Constructor Group AS - Dexion\nConstructor Group AS je vodeći paneuropski proizvođač i ponuđač visokokvalitetnih rješenja za skladištenje u industriji i gospodarstvu, koja se prodaju na tržištima diljem Europe pod brandovima Constructor, Bruynzeel, Kasten, Dexion i PSS.\nConstructor Group AS je od 2007. g. u vlasništvu Altor Fonda II, a predstavlja jednog od najvećih ponuđača rješenja za skladištenje u Europi. Naš asortiman proizvoda obuhvaća širok spektar proizvoda, od inovativnih paletnih regala i regala s policama do tehnologije za ured i rješenja za arhive.\nMi isporučujemo više od proizvoda i možemo pružiti kompletan paket usluga, uključujući savjetovanje, planiranje i održavanje, bilo da se radi o zahtjevu za paletne regale za opremanje skladišta ili distribucijskog centra, bilo da se radi o zahtjevu za regale s policama za muzeje, urede ili knjižnice.\nBez obzira na vaše zahtjeve, grupa Constructor može znatno doprinijeti poboljšanju vašeg poslovanja stvaranjem prvoklasnog radnog i skladišnog okruženja.\nStruktura– Države & Ljudi\nS prometom od oko 330 milijuna eura, više od 1200 zaposlenih i modernim proizvodnim objektima strateški lociranim na ključnim tržištima Rusije, Rumunjske, Nizozemske, Njemačke i Finske, grupa Constructor je predvodnik skladišne industrije. Grupa je snažno prisutna u cijeloj Europi, kao i putem prodajne mreže u cijelom svijetu, uključujući Afriku, Bliski istok te Sjevernu i Južnu Ameriku.\nConstructor Group AS je vodeći panevropski proizvođač i dobavljač industrijskih i komercijalnih rešenja za skladištenje visokog kvaliteta, koja se prodaju širom Evrope kao zaštitni znaci firmi Constructor, Bruynzeel, Kasten, Dexion i PSS.


Prejedanje dovodi do povećanja telesne težine, nadutosti, smanjenja samopoštovanja, smanjenja mentalne snage generalno i očvršćavanja arterija u mozgu.\n6. Premalo pričate\nPričanje podržava razvoj i rast mozga. Intelektualni razgovori će ojačati i razviti ovaj organ i pospešiti njegovu funkciju.\nOvo je najštetnija od svih navika, i pored svih nuspojava dovodi do multipla skleroze, kao i bolesti demencije, kao što je Alchajmerova bolest.\n8. Vazdušno zagađenje\nPravilno funkcionisanje mozga zahteva izuzetno visoku količinu kiseonika, tako da stalno udisanje zagađenog vazduha smanjuje dotok kiseonika, što utiče na efikasnost mozga.\n9. Rad čak i kada ste bolesni\nŽivimo u svetu gde će ljudi radije raditi čak i kada su bolesni, umesto da se odmaraju. Bolest je znak da bi malo trebalo da usporite i da je vašem mozgu očajnički potreban odmor. Stoga forsiranje mozga kada ste bolesti može smanjiti efikasnost mozga i izazvati oštećenja.\n10. Manjak stimulansa za mozak\nRazmišljanje širi mozak i pospešuje njegovo funkcionisanje i otvara nove puteve vašeg uma. Neuroplastičnost mozga garantuje da ćete garantuje poboljšati svoj um, u suprotnom, doći će do smanjenja interesovanja i smanjena vaših sposobnosti i vrlina. Morate naučiti da razvijate svoj mozak, a onda možete očekivati čuda. Rešavajte ukrštenice ili čitajte knjige i vaš mozak će vam biti zahvalan.


Snijeg pada u većem dijelu BiH, na jugu kiša\nRedakcija 03.12.2019 10:06\nNakon natprosječno visokih temperatura koje su prevladavale proteklih dana u Bosni i Hercegovini, svježiji zrak donio je prvi ovosezonski snijeg koji je zabijelio veliki broj bh. gradova, prenosi Anadolu Agency (AA).\nU Mrkonjić Gradu i Zvorniku jutros je izmjereno 20 centimetara snježnog pokrivača, u Tuzli 12, u Jajcu i Livnu devet, na Bjelašnici osam, u Bihaću šest, u Zenici četiri, Sarajevu tri, dok su u Banjoj Luci izmjerena dva centrimetra snijega.\nOd poslijepodnevnih sati u Bosni djelomično smanjenje oblačnosti, a u Hercegovini razvedravanje.\nVjetar u Bosni slab sjevernog i sjeveroistočnog smjera. U Hercegovini umjereno jaka bura. Najviša dnevna temperatura zraka između nula i pet, na jugu zemlje do deset stepeni Celzijusovih.\nU većem dijelu zemlje u srijedu ujutro će biti sunčano sa mrazom. Po kotlinama i uz riječne tokove sa maglom i niskom naoblakom. Jutarnja temperatura od minus devet do minus dva, na jugu do tri, a dnevna od minus jedan do pet, na jugu do 11 stepeni.\nPrethodni članakKolinda Gabar Kitarović, čvrsto na čelu Udruženog Zločinačkog Poduhvata(UZP)!\nNaredni članakU EP danas razgovori o Zapadnom Balkanu i proširenju EU


Šta je iza senke kompanija koje su upravo lansirale vakcine: Zašto njihovi šefovi prodaju svoj deo?! - Biznis Telegraf.rs\nBiotehnološke kompanije u fokusu su već mesecima otkako su probudile nadu da će baš one napraviti vakcinu koja će da spasi svet od korona virusa.\nAkcije tih kompanija rasle su preko noći, i već tabaju stazu za njihovu korporativnu budućnost. Međutim, negde istovremeno, direktori tih istih kompanija, pa čak i niži rukovodioci masovno su počeli da prodaju svoje udele.\nZaradili su tako za tren milione i milijarde. Pitanje je da li je etično da šefovi laboratorija u pandemiji zarađuju na prodaji deonica? I znaju li oni nešto što mi ne znamo?\n- To pitanje postoji otkada postoje berze. Uvek je prisutna asimetrija informacija odnosno činjenica da insajderi (u prvom redu direktori) poseduju više informacija nego ostali učesnici na tržištu. Stoga, striktna regulativa podrazumeva detaljnu objavu svih bitnih informacija oko kompanije kako bi se ova asimetrija što je moguće više umanjila. Insajderi koji kupuju ili prodaju akcije dužni su da izveste o tome investicionu javnost i ovi događaji često utiču na vrednost akcija naročito ako su veće transakcije u pitanju - objašnjava za Telegraf Biznis broker Nenad Gujaničić, iz Momentuma.\nKada govorimo o tehnološkim akcijama, one su poslednjih desetak dana pod pritiskom prodavaca s obzirom da su se investitori više okrenuli sektorima koji su mnogo pali za vreme pandemije.\nPronalazak potencijalno efikasne vakcine učinio je sektore koji su posrnuli tokom godine (banke, avio-kompanije, kruzeri, naftne kompanije…) prilično atraktivnim s obzirom na očekivanu normalizaciju stanja u privredi, objašnjava naš sagovornik.\nDa li će onda akcije nastaviti da rastu?\n- Ipak ne bi trebalo očekivati da se ova sektorska rotacija nastavi ovim intezitetom. Tehnološke kompanije će izvesno zadržati konkurentsku prednost iz prostog razloga jer je trend digitalizacije postao nezadrživ. Moguće da će pojedini biznisi koji su bili najveći dobitnici karantina malo zastati, ali je pred njima izvesno svetla budućnost - kaže Gujaničić.\nMasovna rasprodaja preko noći\nČelnici nekoliko američkih laboratorija koji razvijaju vakcinu prodali su proteklih meseci akcije u vrednosti više miliona dolara, otvarajući pitanje etičnosti takvih transakcija u jeku zdravstvene krize.\nNa dan kada je američki farmaceutski div Fajzer objavio preliminarne podatke koji pokazuju da je njegova vakcinao efikasna 90 odsto u sprečavanju zaraze, njegov šef Albert Bourla prodao je akcije kompanije u vrednosti 5,6 milona dolara.\nPotez nije nezakonit, ističu u Fajzeru, u skladu je s propisima koji šefovima dopuštaju prodaju deonica kompanije po unapred utvrđenim kriterijumima, uz unapred utvrđen datum i cenu, kako bi se izbegla sumnja u trgovinu na osnovu povlašćenih informacija.\nDalje, nekoliko šefova Moderne proteklih meseci prodalo je akcije ukupne vrednosti veće od 100 miliona dolara.\nModerna nije na tržište plasirala nijedan proizvod još od kada je osnovana 2010. godine, ali vlada se obavezala da će kompaniji platiti do 2,5 milijardi dolara ako se njena vakcina pokaže validnom.\nČim je objavila da je serume fikasan u 94,5 posto slučajeva, cena njene akcije skočila je na 90 dolara. Početkom godine iznosila je 19 dolara.\nNormalno je i poželjno podsticati šefove laboratorija da što pre razviju pouzdanu vakcinu, misle brokeri, ali kada odluče da prodaju akcije, moraju da vode računa o ravnopravnoj utakmici, ne smeju da koriste prednost u odnosu na druge investitore koju im garantuje bolja informisanost.


Terzić: Ne smemo da razmišljamo o polufinalu - SPORTSKI ŽURNAL\nSrbija je u Nagoji pobedila Japan sa 3:0 (25:19, 25:18, 25:23), posle 90 minuta igre\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je danas da su, posle pobede nad Japanom, šanse njegove ekipe za plasman među najbolje četiri na Svetskom prvenstvu velike, ali je i upozorio da njegove igračice ne smeju da razmišljaju o polufinalu.\n- Naše šanse za ulazak u polufinale su sada velike jer bi neverovatno bilo da Japan pobedi Italiju 3:0, a da mi posle izgubimo od Italije 3:0 - rekao je Terzić, prenosi Odbojkaški savez Srbije.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije zabeležila je danas maksimalnu pobedu na startu Grupe G treće faze Svetskog prvenstva u Japanu. Srbija je u Nagoji pobedila Japan sa 3:0 (25:19, 25:18, 25:23), posle 90 minuta igre.\n- Bez obzira na to, trebalo bi da prestanemo da razmišljamo o tome da smo se kvalifikovali i da sad možemo lagano da se spremamo za polufinale. Napravili smo sebi već mali problem s tim što smo ove dve utakmice u grupi igrali kako smo igrali, upravo zbog toga što su svi već bili glavom na fajnal-siksu. Sad je vreme da se ekipa diže iz utakmice u utakmicu, da igramo sve bolje i bolje i da jednostavno budemo sve jači u svakom smislu - rekao je Terzić.\n- Prvi i drugi set smo do nekog dvadesetog poena igrali praktično bez grešaka, vrlo lako dobijali, vodili po desetak poena razlike. Onda smo, i u prvom i u drugom setu, pred kraj pustili Japan da se vraća u igru što je zaista nezamislivo kad se igra protiv njih. Hiljadu puta smo igrali, znamo kako se ponašaju i igraju ako ih ne 'gaziš' od početka do kraja, ako im daš šansu, oni to vrlo dobro znaju da iskoriste - rekao je Terzić. - U trećem setu su za malo u tome uspeli. Jedan neobičan poen koji je osvojio naš libero je praktično okrenuo taj set i uspeli smo nakon toga da na servis Milene Rašić osvojimo nekoliko poena zaredom i da dođemo do pobede od 3:0 koja nam mnogo znači.


Naslovna - MIC - Medijski istraživački centar\nDruštvo jul 01 2022\nRudnik zlata i bakra u Majdanpeku ovih dana je u žiži javnosti u Srbiji. Kinesku firmu „Ziđin“ koja upravlja rudnikom…\nAnalize i istraživanja jun 23 2022\nVelika gužva u Velikom Trnovcu. U tom albanskom selu na jugu Srbije danas se odlučuje da li će posle više…\nMigranti u Srbiji jun 21 2022\nSvetski dan izbeglicau Nišu obeležila organizacija Indigo\nKako su ljudi koji su u izbeglištvu živeli pre rata, šta su voleli da kuvaju, koji su običaji u zemljama…\nAnalize i istraživanja jun 14 2022\nStručnjaci tvrde da Rusija u napadima na ukrajinske gradove koristi kasetne bombe. Ovo neprecizno oružje je naveliko korišćeno i u…\nAnalize i istraživanja jun 13 2022\nPolitka „toplo-hladno“ za predstojeću zimu\nKriza u Ukrajini uzburkala je svetsko energetsko tržište. Kako se Srbija snalazi u novonastaloj situaciji?\nDruštvo jun 06 2022\nZašto u Srbiji nedostaje profesora matematike, fizike, hemije…?\nDeficit pojedinih profesora i nastavnika u školama u Srbiji je sve veći problem: Nedostaje prosvetara za matematiku, fiziku, hemiju i…\nStop nasilju maj 24 2022\nIzveštavanje o nasilju prema ženama - između klikova i etike\nTekstovi o nasilju, ubistvima i pokušajima ubistava prodaju novine i donose dodatne klikove, i to je jedan od razloga što…\nDruštvo maj 23 2022\nRadnički iz Niša, mali klub sa velikim srcem\nPoslednji putnik za Evropu u srpskom fudbalu odlučen je prošlog vikenda. Za Radnički iz Niša koji naredne godine slavi 100.…\nGeopolitika Balkana maj 21 2022\nTalas anonimnih dojava o postavljenim bombama uznemirio je Srbiju. Do sadu su identifikovane lokacije 19 mejlova odakle su stizale dojave,…\nSrbija i EU maj 20 2022\nEvropska unija će preko programa EU PRO Plus, koji se sprovodi u saradnji sa Ministarstvom za evropske integracije, podržati 16…\nDruštvo maj 19 2022\nU opštini Bosilegrad većinsko stanovništvo je bugarska nacionalna manjina. U tu statistiku spadaju i Romi koji tamo žive. Oni iz…\nGeopolitika Balkana maj 11 2022\nVaseljenska patrijašija priznaje „Ohridsku crkvu“\nVest da je Vaseljenska patrijaršija priznala pravoslavnu crkvu Severne Makedonije prenela je i nemačka Katolička novinska agencija – uz napomenu…\nDruštvo maj 08 2022\nLegenda o Zajde Badži\nSvakog četvrtka ujutro, Nikola Ališanović dolazi uskim putićem, tik uz zid, do zabačenog ćoška niške tvrđave. Tu kači ikone Bogorodice,…\nAnalize i istraživanja maj 01 2022\n„Ovo nisu fabrike, ovo su sadističke mučionice“\nPrvi maj u Srbiji donosi protest ispred fabrike Jura u Leskovcu kao simbola gaženja radničkih prava. Ali, pitanje je koliko…\nDruštvo april 21 2022\n„Skaži b“ - novi đaci iz Ukrajine u Vranju\nĐaci u Vranju su navikli na drugarice i drugove iz drugih zemalja. Do sada su se družili sa decom iz…\nAnalize i istraživanja april 16 2022\nKada odvedete svoje dete na sport, da li pomislite da postoji mogucnost da ono bude seksualno zloastavljano??\nSrbija i EU april 14 2022\nMinistarka za evropske integracije i nacionalna IPA koordinatorka Jadranka Joksimović potpisala je 13. aprila u ime Republike Srbije Sporazum o…\nGeopolitika Balkana april 14 2022\nBugarska će osnovati posebnu instituciju koja će pratiti i analizirati lažne vesti u onlajn medijima koji se pretvaraju da su…\nDruštvo april 07 2022\nJedan ruski bračni par već godinama živi od ugostiteljstva u okolini Kragujevca. U poslednje vreme, umesto gostiju iz Evrope i…\nGeopolitika Balkana mart 29 2022\nNa parlamentarne izbore albanske partije s juga Srbije izlaze na dve liste. Mogli bi, smatraju, ukupno da osvoje tri mandata.\nFoto oktobar 31 2021\nFoto kolonija "Foto Istok = Foto Zapad"\nRudnik zlata i bakra u Majdanpeku ovih dana je u žiži javnosti u Srbiji. Kinesku firmu „Ziđin“ koja upravlja rudnikom optužuju da miniranjem planine Starica ugrožava stanovnike tog mesta. To je izazvalo i proteste.\nEvropska unija će preko programa EU PRO Plus, koji se sprovodi u saradnji sa Ministarstvom za evropske integracije, podržati 16 projekata koji za cilj imaju da unaprede konkurentnost malih i srednjih preduzeća koja posluju u regionima Šumadije i zapadne Srbije i Istočne i južne Srbije.\nKako su ljudi koji su u izbeglištvu živeli pre rata, šta su voleli da kuvaju, koji su običaji u zemljama iz kojih su morali da pobegnu studenti niškog Filozofskog fakulteta saznali su kroz druženja sa izbeglima u okviru projekta organizacije Indigo. Šta su sve naučili jedni o drugima, predstavili su javnosti na Svetski dan izbeglica.\nnovembar 09 2021\nSirijac traži roditelje na granici Poljske i Belorusije\nFabrika umetnika, nova oaza za ljubitelje prirode i kreativnosti\nUmetnici, ljubitelji prirode, književnici, zanatlije, deca – svi su dobrodošli u novi prostor za rad, zabavu i uživanje u Nišu u naselju Brzi Brod. Na mestu gde se pre samo nekoliko nedelja nalazilo smetlište obraslo u korov i travu, Nišlije su dobile Fabriku umetnika.


ŽELIŠ LI ZNATI KOJA SU TRI NAJODABRANIJA TRENUTKA U RAMAZANSKOM DANU? - Iskra Islama\n← POSTIŽE LI ČOVJEK BERIĆET SUHÛRA UKOLIKO SAMO POPIJE VODU?\nPOST OSOBE KOJA NIJE ISPRAVNO ODJEVENA →


Privredni sud podnio je na zahtjev Ministarstva finansija privremenu mjeru kojom se blokiraju svi računi Opštine Budva na 29,3 miliona eura, koliko novca je uoči Nove godine sa državnog računa skinula aktiviranjem garancije njemačko austrijska kompanija WTE / EVN.\n-Zabranjuje se Opštini Budva da raspolaže novčanim sredstvima u iznosu od 29.308.500 eura. Sa zakonskom zateznom kamatom kod svih poslovnim banaka u Crnoj Gori kod kojih ima otvoren račun- navodi se u rješenju Privrednog suda u koje su "Vijesti" imale uvid, a koje je danas dostavljeno Opštini Budva.\nNaloženo je Centralnoj banci da svim poslovnim bankama, kako piše u rješenju, kod kojih Opština Budva ima račune (domaće i devizne) uskrati isplatu do 29,3 miliona eura za koji je određena privremena mjera.\nMinistarstvo finanisja je 12. maja, kako piše u sudskom rješenju preko zaštitnika imovinsko pravnih interesa podnio tužbu Privrednom sudu za naplatu 29,3 miliona eura, koje je iisplaćeno kompaniji WTE, a Opština Budva nije iskazala spremnost da državi izmiri dug.\nOpština Budva je osporila da je dužna da izmiri navedeni iznos, jer je u pitanju državna garancija, koju je dala Vlada Crne Gore za projekat otpandih voda, i da ugovorom, lokalna uprava u slučaju aktiviranja nije dužna da je izmiri.


Kvalitet Vazduha - Boja, Ukus I Miris? | Milan Milošević\nHome » Ekologija » Kvalitet vazduha – boja, ukus i miris?\nKvalitet vazduha – boja, ukus i miris?\nMilan Milošević 03.02.2019.2019-02-03T19:41:24+01:002019-10-26T15:32:34+02:00 --> 26.10.2019 @ 15:32 Ekologija 2 Comments\nKraj prošle i početak ove godine obeležilo je mnogo priče, a može se reći, i straha u javnosti u vezi kvaliteta vazduha u mnogim gradovima širom Srbije. Dok na društvenim mrežama i u medijima gotovo svakoga dana možemo da čitamo vesti i komentare o tome koliko je vazduh zagađen i štetan, od strane zvaničnih institucija (kao i fakulteta i instituta koji se bave istraživanjima u ovoj oblasti) dolazi vrlo malo informacija i odgovora.\nNažalost, postalo je logično da ćutanje nadležnih izaziva dodatan strah u javnosti, što je nekad opravdano ali (naj)češće nije.\nCilj teksta koji sledi je da na što je moguće jednostavniji i precizniji način da neke odgovore i objašnjenja za podatke izmerene vrednosti koje vidimo svakog dana sa mernih stanica, kao i vesti koje stižu iz medija.\nZa sve one koji ne vole da čitaju “dalje od naslova”, ili možda prvih par rečenica najvažnija pitanja i odgovori su:\nDa li je vazduh u gradovima zagađen: da\nDa li ima razloga za paniku: ne\nDa li je zagađenje veće od dozvoljenog: deluje da jeste, ali ne možemo da budemo sigurni\nDa li može nešto da se uradi i to trenutno promeni: ne\nDa li su izmerene vrednosti veće nego prethodnih godina: da\nDa li su značajno veće nego ranije u isto doba godine: ne\nDa li je nivo zagađenja opasan za zdravlje: da\nGlavni razlog za ovoliko medijske pažnje ove godine: mobilni telefoni i dostupnost informacija\nZa obrazloženje odgovora pročitajte ceo tekst 🙂\nZagađenje, štetne supstance, otrovi itd postali su izuzetno značajna tema tokom prethodnih godina. Napredak nauke i tehnologije omogućio je korišćenje mnogobrojnih novih materijala, tehnoloških procesa i svega ostalog što čovek pre samo par decenija nije mogao ni da zamisli. Nažalost, svi procesi u prirodi imaju svoju dobru i lošu stranu, u svemu možete da nađete korisne materijale/supstance ali i one štetne i opasne.\nKada se govori o zagađenju, štetnosti i otrovima uvek je neophodno, osim vrste hemijskog elementa, materijala itd analizirati i količinu supstance i uslove u kojima se ta supstanca nalazi. Za nekog ko bi, recimo, sa granica Sunčevog sistema, analizirao hemijski sastav atmosfere Zemlje, naša plava planeta bi možda delovala kao jedno opasno mesto zbog velike količine eksplozivnog i otrovnog gasa u atmosferi – kiseonika. Naravno, nama je potpuno jasno da je taj “otrovni” i izuzetno reaktivni gas u takvom stanju da bez njega ne možemo da živimo.\nIako je taj “opasni” kiseonik u vazduhu neophodan za život, situacija sa drugim gasovima i česticama kojih ima u vazduhu nije baš takva. Ti drugi gasovi i čestice, kojih u ukupnom procentu ima vrlo malo mogu da budu izuzetno opasni i štetni.\nZagađenje vazduha podrazumeva prisustvo hemikalija, čestica ili bioloških materijala koji nanose štetu ili uzrokuju nelagodnost kod čoveka i drugih živih bića, odnosno koji ugrožavaju prirodnu sredinu u atmosferi. Vazduh je prozračna smeša prirodnih gasova (azot 78%, kiseonik 21%, argon 0,9%, ugljen dioksid 0,04% i vrlo mali udeo svih ostalih gasova) i sitnih čestica koje imaju stalan sastav i koje se nalaze u stabilnoj ravnoteži. Međutim, vazduh iznad mnogih gradova je danas mračan i sumoran, a horizont nestaje u izmaglici.\nZagađenje vazduha, o kome se tokom prethodnih par meseci najviše priča, izazvano je pre svega povećanim prisustvom sitnih čestica, tzv. respirabilnih čestica, u vazduhu u velikim gradovima.\nMikročestice – zagađivači\nRespirabilne čestice (particulate mater – PM) zbog svog negativnog dejstva na ljudsko zdravlje, skreću veliku pažnju stručnjaka, regulatornih tela i najšire javnosti. Zakonska regualtiva Evropske Unije već dugi niz godina, a od 2010. godine i srpska regulativa propisuju monitoring dve frakcije čestica prisutnih u vazduhu, manjih od 2.5 μm takozvanih finih čestica (PM2.5) i manjih od 10 μm aerodinamičkog prečnika, PM10, u čiji sastav ulaze pored finih čestica i grube čestice koje su iz opsega od 2.5-10 μm.\nGlavni izvori PM čestica su dobro poznati. Pored prirodnih izvora, najznačajniji izvori antropogenog porekla uključuju termoelektrane, toplane, energane, saobraćaj, kućna ložišta i druge procesa sagorevanja. PM čestice koje su prisutne u vazduhu nikad nisu homogene pa je izuzetno važno i poznavanje njihovog hemijskog sastava i fizičkih osobina, npr. o količini elementarnog i organskog ugljenika, oksida silicijuma, aluminijuma i gvožđa, tragova metala, sulfata, nitrita i amonijaka, a posebno toksičnih materija kao što je, na primer, olovo (koje se, još uvek može naći u gorivu, iako je proizvodnja “olovnog” benzina u Srbiji prekinuta 2010. godine) i mnogi drugi.\nDimenzije PM čestica u odnosu na ljudsku kosu i zrno peska (izvor: EPA)\nČestice koje se mogu naći u vazduhu imaju dimenzije između 0,002 i 100 μm. Najkrupnije čestice u atmosferi provode vrlo malo vremena, 4 do 8 sati, i zbog svoje mase brzo padaju na zemlju i talože se. Značajnu ulogu na proces zagađenja imaju čestice manje od 40 μm, a u smislu zdravstvenih efekata najvažnije su tri grupe čestica:\nPM10 – grube čestice, dimenzija između 2,5 i 10 μm,\nPM2.5 – fine čestice, između 0,1 i 2,5 μm,\nPM0.1 – ultrafine čestice, manje od 0,1 μm.\nProdiranje PM čestica različitih dimenzija u ljudski organizam (credits: @Camfil_UK)\nZbog svojih malih dimenzija ove tri grupe čestica mogu dospeti do pluća, što su manje to dublje u pluća, i zbog toga je praćenje (i smanjenje) njihove koncentracije u vazduhu izuzetno značajno.\nOdakle potiču čestice\nNajveći deo, oko 99%, česitca iz vazduha koje se udahnu, eliminišu se iz organizma momentalno tokom izdaha jer se uglavnom zadrže u gornjim delovima respiratornog trakta. Samo 1% preostalih čestica se zadržava u organizamu. Ukoliko dospeju do pluća čestice usporavaju razmenu kiseonika i ugljen dioksida, skraćujući dah. To dovodi do većeg naprezanja srca, koje u uslovima povećanog napora kako bi kompezovao smanjeni unos kiseonika. Obično, ljudi koji su najosetljiviji na ovakve otežane uslova\noboljevaju od respiratornih bolesti kao što su enfizem, bronhitis, astma i srčani problemi.\nČestice PM10 su obično smeša koja obuhvata dim, čađ, prašinu, soli, kiseline, metal; Nastaju tokom rada motora, hemijskih reakcija koje se odigravaju u atmosferi neposredno pri izlasku dimnih gasova iz industrijskih dimnjaka. Ove čestice potiču kako iz urbanih tako i iz ruralnih sredina, a najčešći izvori su:\nManje, PM2.5 čestice najvećim delom nastaju sagorevanjem fosilnih goriva (ugalj), organiskih materijala (drvo i trava), kao i drugih materijala (guma, plastika,…). Takođe značajan izvor ove vrste čestica su i toplane, elektrane i šumski požari.\nZbog izuzetnog značaja čistog vazduha i mogućih štetnih efekata zagađenja na zdravlje ljudi sve više pažnje poklanja se merenju i standarizaciji procene kvaliteta vazduha širom sveta. Poslednjih decenija mnogi gradovi suočavaju se za izuzetno štetnim i zagađenim vazduhom a respiratorne i druge bolesti koje potiču od vazduha lošeg kvaliteta beleže porast.\nU našoj zemlji je 2009. godine usvojen Zakon o zaštiti vazduha, a naredne 2010. godine donesena je Uredba o stalnom monitoringu kvaliteta vazduha. Na ovaj način monitoring kvaliteta vazduha u Srbiji usaglašen je sa standardima u EU i omogućeno je stalno praćenje parametara i njihovo upoređivanje sa parametrima ostalih zemalja.\nSvi izmereni podaci, za različite vrste zagađivača, sa automatskih stanica koje se nalaze širom Srbije dostupni su na sajtu Agencije za zaštitu životne sredine. Arhiva izmerenih i neverifikovanih podataka (za svaki sat), koje su merne stanice prikupile tokom prethodnih godina (od 2009. godine) može se takođe naći na sajtu Agencije. Pristup svim ovim podacima je sloboda, u saglasnosti sa pravilima OpenData i Creative Commons licencom.\nTokom prethodnih meseci za javnost najvažniji podaci bili su oni o izmerenoj koncentraciji (u µg/m3) PM10 i PM2.5 čestica.\nDostupnost i otvoren pristup podacima sa mernih stanica omogućili su bolju informisanost javnosti o trenutnom stanju zagađenja vazduha i ukazali su na veliki problem zagađenja u nekim gradovima i u određenim vremenskim intervalima.\nTakođe, otvoren pristup podacima omogućio je da se parametri o trenutnom zagađenju pojave i na nekim poznatim globalnim sajtovima, kao što su AQICN.org i Air Visual. Na taj način podaci o trenutnoj situaciji kvaliteta vazduha stigli su, putem besplatnih aplikacija, do mobilnih telefona ogromnog broja korisnika.\nNa ovaj način, istovremeno, pojavila su se dva (poznata) efekta otvorenog pristupa informacijama. Sa jedne strane ljudi su bili dobro informisani o (ne)kvalitetu vazduha, a sa druge strane pojavila su se mnoga neprecizna, nepotpuna, a često i pogrešna tumačenja i interpretacije izmerenih vrednosti.\nKao kod svih štetnih uticaja, tako je i za tumačenje izmerenih (sirovih) vrednosti parametara zagađenja neophodno poznavanje mnogih fizičkih i hemijskih procesa i načina analize podataka.\nEfekti štetnosti i zagađenja za skoro sve zagađivače i štetne supstance (otrovi u hrani, vodi, vazduhu, radioaktivnost itd) najčešće se gledaju u smislu dnevnih, mesečnih ili godišnjih proseka; nekada se gledaju trenutne vrednosti a nekad i ukupne vrednosti za određen vremenski period.\nU zavisnosti od vrste štetnog efekta definišu se i različiti zakonski kriterijumi kad se nešto smatra štetnim, u smislu zakona, a kada bezopasnim. Srećom, čak i prekoračenja zakoni definisanih granica ne znače uvek izuzetno veliku opasnost za najveći deo stanovništva (jer postoje i određena, statistička, pravila na osnovu kojih su granice definisane).\nSvetska Zdravstvena Organizacija (SZO) analizirjući objavljene studije je dala preporučene vrednosti za čestice PM10 i PM2.5 i to za srednje godišnje i za srednje dnevne koncentracije. Pored toga SZO je predložila i tri prelazne ciljane (IT – interim targets) vrednosti za koje se očekuje da se mogu dostignuti uz primenu odgovarajućih sve rigoroznijih ali održivih mera. Ove vrednosti prikazane su u naredne dve tabele.\nSrednje godišnje vrednosti koncentracije PM10 i PM2.5 čestica prema preporuci SZO\n(izvor: I. Gržetić, beleške sa predavanja)\nSrednje dnevne vrednosti koncentracije PM10 i PM2.5 čestica prema preporuci SZO\nGrubom analizom podataka za prethodne godine, koji su dostupni na sajtu Agencije, lako se može zaključiti da se koncentracija pomenutih PM10 i PM2.5 čestica značajno menja tokom godine.\nMinimalne (zeleno), srednje (crno) i maksimalne (crveno) izmerene koncentracije PM10 čestica, za periode od po nedelju dana, u periodu 1. januar – 31. decembar 2017. godine u Nišu\n(podaci: Agencija za zaštitu životne sredine, grafik: M. Milošević)\nSa grafika, koji izgleda slično za sve godine za koje su podaci dostupni (2009 – 2017, prošla 2018. godina još uvek nije dostupna zbog procesa obrade), očigledno se vidi da su koncentracije PM10 čestica najveće upravo u ovom, zimskom, periodu (decembar – januar), kada ima najviše zagađenja koje potiče od grejanja (kuće, toplane na čvrsto gorivo itd).\nNaravno, treba pomenuti i činjenicu da na koncentraciju i raspodelu čestica značajno utiče i trenutna meteorološka situacija. Slab vetar, ili izostanak istog, omogućavaju da zagađen vazduh ostane u gradovima i tada je koncentracija zagađenja veća. Jači vetar “oduva” čestice zagađivača pa su, kad ima vetra i izmerene koncentracije niže (ovo se jasno može videti i na grafikonima na kojima su prikazane izmerene vrednosti, na svim ranije pomenutim sajtovima). Slična situacija je i sa pritiskom, kao i drugim atmosferskim efektima.\nUpoređivanjem izmerenih koncentracija čestica PM10 na jednoj od stanica u Nišu u januaru 2017. i 2019. godine (vrednosti su preuzete sa sajta Agencija za zaštitu životne sredine, podaci za januar 2019. godinu su neverifikovani) lako se zaključuje da je broj dana sa značajno visokim koncentracijama ovih čestica bio nešto veći nego 2017. godine. Međutim, medijska pažnja koja je ovome posvećena 2017. godine u odnosu na ovu godinu bila je neuporedivo manja.\nU javnosti se daleko češće govori o podacima sa sajtova AQICN.org i Air Visual nego o onima sa sajta Agencija za zaštitu životne sredine. Često upravo vrednosti sa ovih sajtova i njihovo upoređivanje sa podacima na sajtu agencije izazivaju (ne)opravdanu reakciju javnosti.\nKada je reč ovim podacima najvažnije je reći da su vrednosti koje su dostupne na dva pomenuta sajta upravo one koje očitava mreža automatskih stanica Agencije za zaštitu životne sredine a razlika u vrednostima koje prikazuju različiti sajtovi potiče od načina na koji se podaci prikazuju (merne stanice daju koncentraciju, AQICN prikazuje AQI – indeks kvaliteta vazduha, dok Air Visual indeks koji izračunava na posebno definisan način). Zbog različitih načina prikazivanja podataka vrednosti sa ovih sajtova ne mogu direktno da se upoređuju!\nVerovatno, za širu javnost, najbolji način prikazivanja vrednosti je onaj koji koristi sajt AQICN.org. Ovaj sajt koristi tzv. indeks kvaliteta vazduha (Air Quality Index, AQI). AQI izračunava se na osnovu izmerenih koncentracija različitih čestica prema tačno definisanoj formuli.\nU različitim zemljama AQI definiše se na različite načine, ali AQICN sajt koristi definiciju US-EPA, prema kojoj se indeks kvaliteta vazduha (AQI) izračunava prema formuli:\ngde je I – indeks kvaliteta vazduha (AQI), C – izmerena koncentracija zagađivača,\n– gornja i donja granična vrednost koncentracije za datu kategoriju, pri čemu važi\n– gornja i donja granica AQI za datu kategoriju.\nGranične vrednosti kategorija kvaliteta vazduha date su u sledećoj tabeli za svaku vrstu zagađivača.\nPM2.5 (µg/m3) PM10 (µg/m3) AQI AQI\n0.0-12.0 (24 h) 0-54 (24 h) 0-50 Dobar kvalitet\n12.1-35.4 (24 h) 55-154 (24 h) 51-100 Srednje zagađen\n35.5-55.4 (24 h) 155-254 (24 h) 101-150 Zagađen, za osetljive grupe\n55.5-150.4 (24 h) 255-354 (24 h) 151-200 Zagađen\n150.5-250.4 (24 h) 355-424 (24 h) 201-300 Visoko zagađenje\n250.5-350.4 (24 h) 425-504 (24 h) 301-400 Opasno zagađenje\n350.5-500.4 (24 h) 505-604 (24 h) 401-500 Opasno zagađenje\nEkvivalentne kriterijume za ocenjivanje kvaliteta vazduha i odgovarajuće indekse koji su saglasni sa domaćim regulativama možete naći na sajtu Agencije za zaštitu živote sredine. Takođe, na sajtu Agencije, vazduh se prema kvalitetu rangira u pet kategorija: 1. odličan, 2. dobar, 3. prihvatljiv, 4. zagađen i 5. jako zagađen.\nI ako je po definiciji AIQ za izračunavanje ovog indeksa potrebno koristiti srednje vrednosti za period od 24 h na jednostavan primeru uporedićemo način izračunavanja AIQ indeksa na osnovu izmerenih neverifikovanih podataka o koncentracijama sa sajta Agencije.\nNa primer, danas u 11:00 h stanica kod Instituta za javno zdravlje u Nišu izmerila je koncentraciju\nčestica PM10. Na osnovu prethodne tabele imamo:\nZamenom ovih vrednosti u ranije navedenu formulu dobijamo\nšto približno odgovara AQI indeksu od 67, koji je za to vreme bio prikazan na sajtu AQICN.\nTreba napomenuti da sajt AQICN kao konačan, jedinstven, indeks uvek prikazuje onaj koji je najlošiji. Takođe, zbog načina izračunavanja, indeks za PM2,5 čestice je najčešće veći od indeksa za PM10 čestice, dok je njihova koncentracija uvek manja ili jednaka koncentraciji česicata PM10.\nSituacija sa sajtom Air Visual je nešto složenija i mnogo manje jasna. Isto kao i sajt AQICN tako i ovaj sajt podatke o izmerenim koncentracijama dobija sa mernih stanica Agencije za zaštitu životne sredine, međutim vrednosti koje sajt prikazuje nekad su značajno veće, nekad dosta manje, a način njihovog izračunavanja nije isti kao na sajtu AQICN. Na sajtu su malim slovima navedene i tačne koncentracije, ali zbog velike razlike u veličini fonta ovaj podatak često prođe nezapaženo a uoči se samo krupno ispisana vrednost indeksa. Takođe, na ovom sajtu mogu se primetiti i povremeni nagli skokovi u vrednostima USAQI indeksa ili potpuni izostanak podataka.\nNa primer sajt Air Visual je 30. januara u 7 h ujutru prikazivao vrednost indeksa od 427, istovremeno vrednost na sajtu AQICN bila je 119 za čestice PM2,5, što je u tom trenutku bila maksimalna vrednost parametara za sve zagađivače. Na grafiku kretanja vrednosti, koji je bio prikazan na sajtu jasno se videlo da je za samo sat vremena ova vrednost naglo skočila na pomenutih 427, a zatim nekoliko sati nije bilo podataka. Ovakvi podaci su dosta nelogični (a verovatno i fizički nemogući) i verovatno ukazuju na neku nestabilnost u sistemu obrade podataka na sajtu. Istovremeno, podaci na sajtu AQICN menjali su se kontinualno bez ikakvih značajnih promena.\nNa osnovu podataka i načina objavljivanja sajt Air Visual, kao i odgovarajuću aplikaciju za mobilne telefone, verovatno treba ignorisati ili bar vrednosti koje sajt objavljuje uzeti sa dozom sumnje u njihovu tačnost.\nDaleko bolji i pouzdaniji podaci mogu se naći na sajtu AQICN (i odgovarajućoj aplikaciji za Android i druge platforme). Naravno, rezultati merenja za sve ove sajtove potiču sa automatskih stanica Agencije za zaštitu životne sredine pa ni taj sajt nikako ne treba ignorisati.\nTrenutni podaci za mernu stanicu kod Instituta za zaštitu zdravlja u Nišu su:\nTrenutne podatke za istu mernu stanicu možete naći na sajtu Agencije za zaštitu životne sredine.\nŠta uraditi kad je vazduh zagađen?\nVerovatno najvažnije pitanje je šta uraditi sa ovim podacima.\nSvedoci smo da se tokom prethodna dva meseca puno priča o zagađenju vazduha. To uopšte ne iznenađuje jer su vrednosti koje ljudi vide i upoređuju sa onim vrednostima koje su navedene u tabelama i koje se navode kao dozvoljene dosta velike. Dok javnost (ne)opravdano paniči zvanične institucije najvećim delom ćute ili odgovaraju vrlo kratko.\nProblem zagađenja nije od juče, ozbiljniji je iz dana u dan, iz godine u godinu. Zagađenje postoji, uzrokovano je našim načinom života, nepažnjom ili jednostavno nepostojanjem želje da se nešto promeni.\nBez obzira da li na telefonu/sajtu vidimo neku visoku vrednost ili ne vazduh je zagađen, i ove godine a bio je i prethodnih godina, nekad više a nekad manje. Činjenica da to sada znamo i većina ljudi vrednosti u izmerenom zagađenju prati iz sata u sat ne menja ništa.\nVrednosti AQI indeksa u Evropi (3. februar 2019). Najveći deo zapadne Evrope je u “zelenoj” kategoriji, manji deo je u “žutom”, dok su pojedina mesta u “crvenom”. Pomeranjem ka istoku sve više je narandžastih i crvenih gradova/stanica. U prethodnom periodu zabeleženi su periodi kada je skoro cela Evropa bila potpuno zelena, a narandžasto-crvene vrednosti bile su samo u našim krajevima. Ovakav raspored zagađenja delimično je posledica klime i trenutnih vremenskih uslova, ali dominantan faktor igra ekološka svest država i briga o kvalitetu vazduha i životnoj sredini.\nDecembar i januar je period godina kada je zagađenje najveće i tu preko noći ne može baš ništa da se promeni. Ogromno prisustvo grejanja na prirodna goriva – drva, ugalj – koje mnogi smatraju zdravim i najboljim su, verovatno, jedan od najvažnijih krivaca za ukus, miris i boju vazduha koji dišemo. Da su samo drva koja su pripremljena za grejanje… ali ima tu i stare stolarije, raznoraznog otpada i ko zna čega sve se ljudi sete da spale i iskoriste za grejanje.\nOvakvo ponašanje ne može da prođe bez posledica. Zagađenje se akumulira na planeti i svake godine ima ga sve više i više. Svi putevi koji vode do čistog vazduha su dugotrajni i ne baš jednostavni, a mnogima se neće ni svideti.\nInsistiranje da država uradi nešto ima puno opravdanja. Međutim, u situacijama kao što je ova država nije svemoguća. U Srbiji postoje zakoni i pravila za kontrolu i “zaštitu” čistog vazduha ali pitanje je koliko se ta pravila poštuju a koliko se nalaze “krivine” iz različitih razloga.\nOsim države velika odgovornost je i na pojedincima. Pitanje je koliko bi politika kažnjavanja u ovakvoj situaciji imala efekta. Ako neko smatra da mu čist vazduh nije potreban i svesno zagađuje vazduh, koja je veća kazna od zagađenjog vazduha u plućima?\nU javnosti su se pojavile i neke ideje o prekidu u radu škola, firmi itd u vreme kad je nivo zagađenja veliki. Ovo su mere koje se često, širom sveta, primenjuju u gradovima sa visokim zagađenjem vazduha. Međutim, da li bi ova mera imala efekata kod nas ili bi samo veliki broj ljudi neplanirano slobodno vreme iskoristio za odlazak u grad, boravak napolju itd, tj. da li bi to samo omogućilo da više ljudi bude napolju, gde je zagađenje veće?\nMnogi pokušavaju da se zaštite maskama, ali ni to nije dobro rešenje – većina zaštitnih maski koje se lako nalaze na tržištu nije predviđena da štiti od malih čestica ovih dimenzija. Za tu namenu izrađuju se posebne maske, ali potražnja za njima i njihova ponuda nisu tako velike (bar kod nas).\nPošto se bliži kraj zime zagađenja će biti sve manje, bar do sledećeg novembra/decembra. Čim crvene vrednosti sa ekrana i sajtova nestanu većina će verovatno zaboraviti na problem, do sledeće “zanimljive” teme ili sledeće zime.\nMeđutim, upravo je to vreme kad treba nešto uraditi i preduzeti da bi se zaštitio vazduh. Ekologija i zaštita životne sredine nisu samo teme o kojima se priča i koje se analiziraju već je to oblast u kojoj svako nešto može da uradi.\nIzbor vrste grejanja je početak, način na koji pojedinac može da doprinese čistijem vazduhu. Nažalost, za prave promene i značajne efekte neophodna je reakcija države, pre svega veće prisustvo čistih (i obnovljivih) izvora energije.\nToplane na gas manje zagađuju od toplana na čvrsto gorivo i grejanja na drva. Prebacivanje što više korisnika daljinskog grejanja na toplane koje kao primarno gorivo koriste prirodni (zemni) gas značajno doprinosi smanjenju zagađenja. Hidroelektrane, solarne elektrane i vetrogeneratori su višestruko manji zagađivači od termoelektrana itd itd. Problem energije na planeti je sve veći i veći, a proizvodnja energije traži ulaganje – čiste planete i novca. Na nama je da nađemo kompromis i balan između ekologije i ekonomije.\nKoliko god mnogima deluje zastrašujuće sadašnjim tempom razvoja verovatno će, u ne tako dalekoj budućnosti, nuklearna energija postati neophodna i zbog svoje cene, i dostupnosti ali i izuzetno niskog nivoa zagađeja (naravno, uz pažljivo korišćenje i sve mere bezbednosti). Jedina alternativa je “energija Sunca”, tj. fuzije, ali od toga smo, nažalost, najverovatnije još uvek daleko.\nČekanje i pokušaji da nateramo državu da nešto uradi, promeni, i vrati nam čist vazduh mogu da budu dugotrajni i naporni. Dok to radimo moramo da se “pokrenemo” i nešto uradimo sami. Ako svako da neki doprinos za poboljšanje (ekološke) svesti i čistiji vazduh, vrednosti izmerenih parametara o kvalitetu vazduha postaće nešto bolje a uslovi za život zdraviji.\nIvan Gržetić, Suspendovane i respirabilne čestice u urbanim sredinama, beleške sa predavanja, Hemijski fakultet, Univerzitet u Beogradu\nAir Quality Guidelines, Global Update 2005, World Health Organization (2006)\nAir Quality and Health Question and Answer, World Health Organisation\nTags:cestice, indeks, koncentracija, pm10, pm2.5, smog, srbija, vazduh, zagadjenje\nLici mi na angazovan odnosno placen tekst da se umiri javnost i opravdaju institucije tj.rezim. Ali ne verujem da je tako poznajuci autora\nfa.. mozda bi bio bolji naslov NEkvalitetni vazduh i ima li nade? jer, nekako ta nauka i naučnici koji se bave i životnom sredinom su nečujni i nevediljvi da kažu ono što i Pakistanci znauu .. da imamo jednu od najgorih životnih sredina u svetu. jednu od najzagađenijih … ali dobro, što neko reče kao nesme da se priča nećemo ni mi više.\nPrirodnim tempom (2. emisija)\nDanas je Dan planete Zemlje (2011)


Makart | Knjiga: BESKRAJNA ZEMLJA - Patriša Engel | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nObogaćena urbanim životom Bogote, živopisno natopljena mitologijom Anda i protkana onom strašnom napetošću svakodnevice ljudi koji žive bez dokumenata u Americi, Beskrajna zemlja, autorke Patriše Engel, je priča o dve zemlje i jednoj porodici mešovitog statusa – čitavom jednom svetu u kome je svaki uspeh povezan s kajanjem, a svaki san kojem se stremi otežava neki san koji se odgađa.\nČesto se pitam živimo li pogrešan život u pogrešnoj zemlji\nKako se to dogodilo da jedna porodica živi u dve različite zemlje, u dva različita sveta, izlazi na videlo polako kao u okretanju kaleidoskopa. Vidimo Talijine roditelje Maura i Elenu kako se, kao tinejdžeri, zaljubljuju jedno u drugo kraj pijačne tezge, dok u pozadini tinjaju građanski rat i večita društvena previranja u Kolumbiji. Vidimo ih kako napuštaju Bogotu sa svojim prvim detetom, ćerkom Karinom, i odlaze u Sjedinjene Države u potrazi za sigurnošću i perspektivom. Pratimo sve odluke i neodlučnost koje su dovele do toga da Maura deportuju, a porodica se raspoluti – što je cena koju će svi oni otada plaćati.Patrisija Engel, nagrađivana i međunarodno priznata spisateljica, i sama ćerka kolumbijskih imigranata i državljanka dve zemlje, daje glas ovoj petočlanoj porodici, svakome u njegovoj pojedinačnoj borbi s vlastitim životnim okolnostima. A metronom sve vreme kuca: hoće li Talija na vreme stići u Bogotu? Ako i stigne, da li je zaista spremna da trampi svoj stvaran život sa ocem u Kolumbiji za daleku viziju majke, sestre i brata u Americi?Obogaćena urbanim životom Bogote, živopisno natopljena mitologijom Anda i protkana onom strašnom napetošću svakodnevice ljudi koji žive bez dokumenata u Americi, Beskrajna zemlja je priča o dve zemlje i jednoj porodici mešovitog statusa – čitavom jednom svetu u kome je svaki uspeh povezan s kajanjem, a svaki san kojem se stremi otežava neki san koji se odgađa.\nBESKRAJNA ZEMLJAKupci ove knjige kupili su i...\nBESKRAJNA ZEMLJAPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


Zajedno, još jači - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Istorija biznisa Zajedno, još jači\nImati svoj cilj i deliti ga sa još nekim dva su vrlo različita pristupa poslu.\nKada u neki projekat ulazite sami, sa sobom unosite određene veštine, vreme i kapital. Ni jedan od ovih resursa nažalost nije neograničen.\nPokretanje sopstvenog biznisa najčešće podrazumeva toliki broj zadataka da ne bi bilo previše da mogu da vam izrastu bar još dve ruke. Iako to, bar za sada, još uvek nije moguće ne znači da u novi posao ne možete da uđete sa dve dodatne ruke koje pripadaju potencijalnom poslovnom partneru.\nKada radite sami neke stvari će neminovno samo proći pored vas bez da ćete ih ikada zapaziti.\nPoslovni partneri mogu da ispune praznine koje vi ne možete, dodaju vrednost poslu i, što nikako ne može da se zanemari, unesu dodatni kapital.\nČak i ako tehnologija napreduje toliko da možete da nadogradite dve dodatne ruke, neke druge informacije ćete ponekad i svesno pustiti da prođu pored vas pošto ste odgovorni samo sebi.\nSebe uvek možete da ubedite da je to što dozvoljavate da samo prođu sasvim opravdano. Kada radite sa nekim neminovno je da ćete imati mnogo izraženiji osećaj odgovornosti. Na taj način ste odgovorniji i prema sebi.\nSad kada smo rešili pitanje odgovornosti ajde da spomenemo još jednu oblast gde su dve prave glave zaista potrebnije od jedne – nove ideje.\nZa svaki novi biznis ideje su ključne. Još bitnije od same ideje je šta nakon što ih dobijete. Kada radite sa nekim imate priliku da o njima vodite dijalog umesto monologa. Partner će vam iskreno reći koja ideja je dobra, a koja je, po njegovom mišljenju, slepa ulica. Tako ćete dobiti još jedan dragocen uvid u to gde je racionalnije i isplativije ulagati resurse.\nKoliko god da je oblasti u kojima ste stručni i vešti drugo mišljenje uvek je dobrodošlo.\nPored sve pomenute stručnosti sigurno je da postoje neke druge oblasti u kojima se baš, baš mučite. Ako ste deo jednog kvalitetnog partnerstva onda su velike šanse da vaš partner ima veštine komplementarne vašim. Takva kombinacija predstavlja dobru simbiozu kreativnosti i produktivnosti. Možda imate sposobnost da sagledate veliku sliku, ali se borite sa detaljima. Možda neverovatno dobro pišete, ali vam fotografske veštine nisu jača strana. U svakom slučaju, komplementarna partnerstva smanjuju mogućnost da slabosti koje kao pojedinac imate budu kamen spoticanja na putu ka uspehu.\nA da budemo realni. Na tom putu puno je prepreka i kamenja na koje možete da se vrlo lako i poprilično jako spotaknete. Jedan od najvećih često je – nije teško pogoditi – novac. Kada stvari idu po planu onda ni poštovanje budžeta nije problem. Međutim često postoji mnogo skrivenih troškova ili prosto onih koje nikako niste mogli da predvidite. Oni mogu biti značajan finansijski udarac posle koga nije baš lako podići se, otresti kolena i nastaviti dalje. Kada imate partnera to ne samo da ublažava neke od pritiska koji se javljaju tokom nepredviđenih ili prosto loših faza nego takođe znači i da imate nekog ko zna tačno šta je to što kroz šta prolazite.\nSaradnja znači da možete uraditi duplo više posla nego kad radite sami. Iako to zvuči previše očigledno nije ipak loše napomenuti. Jednom kada vaša lista neurađenih zadataka dostigne epske razmere i previše stvari počne da se dešava oko vas tada će ova očigledna prednost pokazati svoju pravu veličinu. Sve zadatke koje biste inače morali da stavite u drugi plan može da raspodelite sa nekim. Vaša produktivnost će se na taj način udvostručiti, a vi nećete doći u situaciju da propustite bitne prilike koje mogu da znače veliki korak napred.\nPravo partnerstvo ipak nije samo pitanje udruživanja resursa. Postoji još jedan jako bitan aspekt zbog koga treba razmišljati u smeru poslovnog partnerstva. Bez obzira da li u nekom trenutku postanete deprimirani, frustrirani, demotivisani ili sa druge strane potpuno oduševljeni, vaš partner je tu da zajedno podelite svaku emociju.\nPoslednja izmena dana\t11. decembra 2017. u 00:00


18.9.2021.  Društvo\nOdržana debata „Šta žele mladi u Nišu?”\nDebata „Šta žele mladi u Nišu”, u okviru projekta „Mladi”, održala se 18. septembra u 12...\n16.9.2021.  Društvo\nDebata usmerena na mlade u „Deli prostoru”\nU „Deli prostoru” 18. septembra u okviru projekta „Mladi” biće organizovana debata pod...\n20.7.2021.  Društvo\nBeogradska otvorena škola raspisuje poziv za podnošenje projektnih ideja u okviru kog će se organ...\nKonkurs za nagradu „Timočka lira”\nRadio Beograd 2 i Festival kulture mladih u Knjaževcu raspisuju konkurs za nagradu „Timočka lira...\nKonkurs za program „Upoznaj Drugog – Kosovska škola”\nOtvoren je konkurs za program „Upoznaj Drugog – Kosovska škola”, koju organizuje „Hartefakt...


Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara | Repozitorij Fakulteta prometnih znanosti\nModeliranje dometa primarnog nadzornog radara\nRogošić, T. (2017). Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara (Završni rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nRogošić, Tea. "Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara." Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet prometnih znanosti, 2017. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nRogošić, T. (2017). 'Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara', Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet prometnih znanosti, citirano: 05.12.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nRogošić T. Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara [Završni rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet prometnih znanosti; 2017 [pristupljeno 05.12.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nT. Rogošić, "Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara", Završni rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet prometnih znanosti, Zagreb, 2017. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:119:279066\nNaslov Modeliranje dometa primarnog nadzornog radara\nNaslov (engleski) Primary Surveillance Radar Range Modelling\nAutor Tea Rogošić\nPrimarni nadzorni radar je sustav čija je osnovna funkcija detekcija objekata i određivanje udaljenosti do istoga. Fizikalne karakteristike radara utječu na traženje ciljeva, integraciju impulsa i radarske gubitke. Svaki tip primarnog radara ima definiran domet do kojeg je moguće vršiti detekciju ciljeva. Domet se može odrediti proračunom koji uzima u obzir karakteristike radara, cilja i prostora izmedu njih. Kako bi se olakšala prezentacija funkcije maksimalnog teoretskog dometa primarnog nadzornog radara korišteno je programsko okruženje Matlab. Program omogućava modeliranje dometa primarnog nadzornog radara obzirom na mogući raspon promjenjivih ulaznih veličina.\nPrimary surveillance radar is a device which has basic function of detecting objects and determining ifs distance. Physical characteristics of radar have effect on object search, impuls integration and radar losses. Every type of primary radar has specific range until which is possible to accomplish object detection. Range is produced by using different calculations which take into consider characteristics of radar and area surrounding. Program Matlab is used to make calculations of mathematic equations easier. It allows modeling of primary surveillance radar range considering span of variable input sizes.\nprimarni nadzorni radar\nDatum i vrijeme pohrane 2018-04-12 10:51:30


Elektrotehnički institut DEC d.o.o.\nKej 2. oktobra 13, Zrenjanin\nKontrolno / ovlašćeno telo\nEnergetski pasoš je elaborat koji je obavezna projektna dokumentacija za sve novoizgrađene objekte, objekte na kojima se vrši renoviranje i sanacija, kao i za objekte koji su u prometu nekretnina. Pasoši sedele u kategorije od A do G u zavisnosti od energetske efikasnosti objekta. Kategorija A je visokoenergetski efikasan objekat, a G objekat koji stvara najmanju energetsku uštedu.\nEnergetski pasoš sadrži podatke o karakteristikama objekta, troškovima grejanja – hlađenja, gubicimaenergije kao i mogućim uštedama. Kategorija energetskog pasoša direktno utiče na cenu nekretnine natržištu.\nElaborate izrađuju stručna lica našeg Instituta koja poseduju licencu „381 – odgovorni inženjer za energetsku efikasnost zgrada“ izdatu od Inženjerske komore Srbije. Takođe naš Institut poseduje Rešenje o ispunjenosti uslova za izdavanje sertifikata o energetskim svojstvima objekata.\nRešenje od Ministarstva građevinarstva i urbanizma\nSERTIFIKATI / LICENCE\nKej 2. oktobra 13 , Zrenjanin, Srbija\n+381 23 580 830\n+381 23 589 030\n+381 23 580 831\n+381 23 589 031\nPoreski identifikacioni broj (PIB): 100652465\nMatični broj: 08301263\nCopyright DEC d.o.o. 2016. All Rights Reserved


David Tremaine Hondin preporod u F1 takmičenju - Novosti\nDavid Tremaine Hondin preporod u F1 takmičenju\nIskusni posmatrači nikada nisu prestali da veruju da će Honda odnositi pobede po povratku u trke Formule 1.\nIako je Honda prošla kroz teško razdoblje prilikom svog povratka u Formulu 1 2015. godine, oni koji su bili svedoci dominacije njihovih motora tokom kasnih osamdesetih i ranih devedesetih, znali su koliko je ova japanska kompanija neumorna u svom tehničkom razvoju i težnji za uspehom.\nPočetkom 2019. godine bili su uvereni da će Honda odneti pobedu pre prve polovine sezone, a kada je Mak Verstapen osvojio Grand Prix Austrije u svom Red Bull RB15, predviđanja su se pokazala tačnim. Razumeli su način razmišljanja koji su uneli u svoj F1 inženjering, tako da, iako se ekipa ljudi promenila, osnovna filozofija kompanije ostala je potpuno ista.\nKada je Toro Rosso prešao na model Honda RA 618H za 2018. godinu, ustanovili su da se on ipak znatno razlikuje od prethodnog pogonskog agregata. Honda je nastavila da koristi isti sistem razdvojenog turbo-punjača sa pogonom na osovine, koji je Mercedes uspešno koristio od početka turbo-hibridne formule u 2014. godini. Bilo je prednosti u „pakovanju“ od samog starta iako je motor bio smešten u zadnjem delu šasije, zbog postavljanja turbo kompresora na prednji deo cilindričnog bloka, jer je zadnji deo pogonskog sklopa bio manje glomazan. Ovo je dalo malu aerodinamičku prednost u oblikovanju obloge motora i bolji protok vazduha pre nego što stigne do zadnjeg krila.\nTokom te sezone bilo je redovnih sastanaka kojima su prisustvovali Honda,Toro Rosso i inženjeri iz Red Bull Technology tima. Međutim, Red Bull je u vožnji Tora Rosso-a video sasvim dovoljno da se uveri da je partnerstvo sa Hondom pravi put za još veći uspeh 2019. godine, a posebno su bili impresionirani time što su 2018. godine Toro Rossovi inženjeri bili podstaknuti Hondinom spremnošću da blisko sarađuju i sami učestvuju i u pakovanju komponenata.\nJoš jedan plus je to što je motor RA619H bio u osnovi vrlo sličan RA618H, pa čak i RA617H iz 2017. godine, što je omogućilo veoma efikasnu integraciju motora u Red Bull RB15 šasiju. U vreme kada je Red Bull bio u potpunosti angažovan i upućen u sve relevantne informacije, šef ekipe Kristian Horner bio je oduševljen onim što je video i otkrio da je proces integracije bio najbolji do tada. U intervjuima je Horner takođe otkrio koliko su njegovi inženjeri po prvi put zaista uživali radeći sa pravim partnerom za agregat, a ne samo običnim dobavljačem.\nToro Rosso je već 2018. napomenuo da je Honda RA618H relativno moćna, a Pierre Gasli je tada bio vrlo zadovoljan svojim performansama. Kada se novi RA619H prvi put oprobao na dinamometru tokom zime 2018/19, od početka je bilo jasno da su mu performanse obećavajuće. Sam Horner ju je opisao kao ""raketu"".\nKada je Mak Verstappen prvi put isprobao RA619H u Red Bull-u RB15 na prvom Barseloninom testu, bio je oduševljen njegovim performansama i rekao je da nema sumnje da ima sad više snage nego što je imao 2018. godine, da je postojao širi opseg snage.\nIsporuka snage je takođe poboljšana, omogućila je lakše pomeranje stepena prenosa koje je pomoglo da se automobil učini stabilnijim pri kočenju i pri prebacivanju u niže prenose uprilikom ulaska u krivine.\nOtvaranje GP sezone u Melbournu pokazalo je da još uvek postoji izvestan zaostatak u odnosu na Mercedesa i Ferarija u velikoj snazi, ali tokom sezone uvedena su tri dodatno razvijena različita pogona agregata i svaki je imao poboljšanje. Do sredine sezone Verstappen je verovao da su jednaki s Mercedesom, a kada su stigli na veću nadmorsku visinu u Meksiko Siti, koji se nalazi na oko 7.350 stopa nadmorske visine, činilo se da imaju i više snage od svojih rivala.\nDo španskog GP-a, revidirano prednje krilo i prednje ploče poboljšali su balans vozila, a zatim su kroz niz manjih, ali krucijalnih poboljšanja u Kanadi, Francuskoj i Austriji izbrusili vozilo do konkurentnog nivoa. Postepeno, kako se pouzdanost agregata poboljšavala, vozači su mogli još jače nagaziti na papučicu gasa, kako u kvalifikacijama, tako i u trkama.\nRazvoj pogonske jedinice i šasije konačno se isplatio kada je Verstappen pobedio na izuzetno dramatičnom austrijskom GP-u, na domaćem terenu Red Bull-a, i tako Hondi doneo prvu F1 pobedu od Mađarske 2006. godine. Dve trke kasnije ponovo je sjajnu odneo pobedu po kiši u Nemačkoj, dok su mnogi rivali napravili greške koje su ih skupo koštale. Red Bull, Toro Rosso i Honda nastavili su svoj napredak tokom sezone, da bi krajem godine partnerstvo zaista blistalo. Verstappen, Red Bull i Honda ponovo su bili na vrhu i uživali u najimpresivnijim pobedama dok su dominirali u Brazilu.\nTako je na kraju, kako je i predviđeno, Honda pobedila 2019. godine. Ne jednom već tri puta. Maks Verstappen je zauzeo treće mesto u svetskom prvenstvu, iza dominantnog Mercedesovog para. U dubini je bilo snage i od Tora Rossa, a Daniil Kviat je bio treći u Nemačkoj, a Pierre Gasli drugi u Brazilu, koji je poslednji postao Honda 1-2. Ali zbog incidenta sa Levisom Hamiltonom u završnoj fazi, Red Bull-ov Alek Albon možda je napravio 1-2-3.\nNa osnovu tako jake prve zajedničke godine, Honda i Red Bull veruju da će velike stvari biti moguće u 2020. godini, odnosno kada sezona startuje.\nDavid Tremaine Hondin preporod u F1 ...


08.02.2017. - 14:21\nEnergetika, to sam ja!\nJeftiniji plin u Slovačkoj\nŠvicarci odbili uvođenje poreza na energiju\nSlovačka, cijene energije, energetski regulatori\nČelnik slovačkog Ureda za regulaciju mrežnih usluga (ÚRSO) podnijet će ostavku, a više cijene energije koje su uvedene početkom 2017. godine će se po ubrzanoj proceduri vratiti na razinu iz 2016, objavili su slovački premijer Robert Fico i Ministarstvo gospodarstva nakon razgovora s predstavnicima tog energetskog regulatora, distributera i opskrbljivača energijom. Slovački premijer pri tome je naglasio da 'nema razloga za podizanje cijena energije' i dodao da će ÚRSO uskoro donijeti novu uredbu prema kojoj će se cijene vratiti na razinu iz 2016. godine u cijeloj zemlji. Razlog za to što je cijena električne energije u 2016. godini pala na energetskim tržištima pa nema razloga za njezin porast, smatra slovačka vlada. Potrošači sada trebaju pričekati nove račune s manjim iznosima, a onima koji su već platili više račune, distributeri će tu razliku obračunati na idućem računu, javlja slovački dnevnik 'Spectator'.


Posljednje minute: Pogledajte Pjacu sutra na oproštaju od Zagreba - Sport - Index.hr\nPjaca se sutra protiv Vardara oprašta od Dinama (20:45).\nutorak, 19.7.2016. 16:09\nnedjelja, 22.4.2018. 17:51


Košarkaši Sparsa iz Sarajeva pobedili su Sutjesku sa 67:74 kao gosti u devetom kolu Druge ABA lige, što im je bio sedmi trijumf u ovom takmičenju.\nPosle izjednačenog prvog poluvremena koje je zavrešno rezultatom 34:34, ali u nastavku susreta je kvalitet gostiju došao do izražaja.\nTreći period bio je presudan jer su ga košarkaši Sparsa dobili sa 10:20, što im je ispostaviće se bilo dovoljno da dođu do nove pobede u regionalnom takmičenju.\nEkipu iz Sarajeva je do trijumfa predovdio Nemanja Protić sa 17 poena, pratio ga je Adi Zahiragić koji je postigao 12. Kod Sutjeske istakao se Radosav Spasojević sa 23 poena, dok je Emir Hadžibegović meč završio sa 13.\nZrinjski - Helios 96:86\nDinamik - Borac 89:98\nRogaška - MZT 102:90\nSutjeska - Spars 67:74\n1. Primorska 9 9 0 737:598 18\n2. Spars 9 7 2 628:609 16\n3. MZT 9 6 3 818:761 15\n4. Split 9 5 4 704:684 14\n5. Lovćen 9 5 4 690:675\n6. Dinamik 9 4 5 722:712 13\n7. Rogaška 9 4 5 686:686 13\n8. Borac 9 4 5 690:694 13\n9. Sutjeska 9 4 5 716:737 13\n10. Helios 9 3 6 664:724 12\n11. Zrinjski 9 2 7 664:700 11\n12. Vršac 9 1 8 682:821 10


Skupština Crne Gore prekinula raspravu, nastavak sjutra | Kodex.ME\nCrna hronika Podnijete dvije krivične prijave u Bijelom Polju i jedna u PG zbog kršenja mjera\nRegion Ispovjest vozača bolnice: Provesti 13 časova u zaštitnom odjelu nije lako, teže je bilo...\nCrna hronika Mladić iz Pljevalja zbog dugogodišnjeg maltretiranja porodice ubio oca\nO Predlogu zakona o životnom partnerstvu lica istog pola\nSkupština Crne Gore danas je prekinula raspravu o Predlogu zakona o životnom partnerstvu lica istog pola i debata će biti nastavljena sjutra.\n30. 06. 2020 - 19:48 Autor: Kodex\nPredlog tog zakona bio je u skupštinskoj proceduri prošle godine, ali nije dobio potrebnu većinu prilikom glasanja na sjednici parlamenta 31. jula. Predlog zakona o životnom partnerstvu lica istog pola identičan je tekstu koji je bio u skupštinskoj proceduri 2019. godine, prenosi MINA.\nPoslanici Demokratskog fronta su najavili da neće podržati zakon, kao ni predstavnici Bošnjačke stranke i Hrvatske građanske inicijative.\nOdredbe Predloga zakona, kako je rečeno, isključivo se odnose na istopolne partnere, sadrže adekvatna i prihvatljiva rješenja kojima se uređuje životna zajednica lica istog pola i usklađene su sa Ustavom Crne Gore.\nZakonom je normirano izdržavanje partnera i imovinski odnosi.\nPredloženi zakon podržali su ranije, većinom glasova, članovi Odbora za ljudska prava i slobode,\nU raspravi je istaknuto da je usvajanje Predloga zakona prilika da se pokaže puni demokratski kapacitet Skupštine i države Crne Gore, jer će to biti veliki korak za poboljšanje kvaliteta života LGBT zajednice.\nKadet Vojske Crne Gore diplomirao na Vazduhoplovnoj akademiji u Grčkoj\n09. 07. 2020 - 13:52 | Društvo\n09. 07. 2020 - 08:37 | Društvo\n10. 07. 2020 - 11:28


APELACIONI SUD: Ukinuta presuda Baošiću za ubistvo Jovana Kosaća\nSrijeda, 06.12.2017 | 16:52\nApelacioni sud ukunuo je presudu kojom je Dragoje Baošić osuđen na deset godina i deset mjeseci zatvora zbog ubistva Novljanina Jovana Kosaća, saznaje CdM.\nKako nam je potvrđeno iz Višeg suda, to znači da će krenuti novi sudski postupak povodom ubistva Kosaća.\nBaošić je pred Vijećem Apelacionog suda, kada su razmatrane žalbe odbrane na prvostepenu presudu, kazao da mu je žao zbog svega što se desilo.\nza organizovano ubistvo dobio je 10god . sve dok se za to bez sudnjena ne dobija 40god nemamo sto pricati o sudstvu


Prinosi dostižu i do 9 tona po hektaru: Rekordan rod pšenice u šabačkom kraju | Novosti.RS\nutorak, 07. 07. 2020. u 23:20\nŽetva pšenice u Mačvi i Pocerini prekinuta je zbog kiše i verskog praznika Ivanjadana, a biće nastavljena čim vremenski uslovi dozvole\nŠABAC – Žetva pšenice u Mačvi i Pocerini prekinuta je zbog kiše i verskog praznika Ivanjadana, a biće nastavljena čim vremenski uslovi dozvole.\nOvo za "Novosti" kaže diplomirani agronom Miloje Dragojević, direktor Poljoprivredne i savetodavne stručne službe, koja pokriva područja Šapca, Koceljeve, Bogatića i Vladimiraca.\nPrema njegovim rečima, ovogodišnja žetva je veoma plodonosna, a očekuje se prosek od preko 6 tona po hektaru. Na parcelama u Mačvi na kojima su primenjivane pune agrotehničke mere, prinosi dostižu 9 tona po hektaru, što se skoro nije dogodilo.\n- Prosečni prinos biće za 30-tak posto veći nego lani. U Pocerini žetva je tek počela, ali je izuzetno dobro rodilo, kao i u Mačvi. Žetva treba da bude obavljena na ukupnoj površini od oko 25.000 hektara - naglašava Dragojević.


Rezervni OM dijelovi za prodaju rezervni dijelovi, transportna vozila - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Rezervni dijelovi > OM\nRabljeni OM rezervni dijelovi na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih OM rezervni dijelovi strojeva koji su za prodaju. OM rezervni dijelovi oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o OM rezervni dijelovi na Znamka dijelu.\nOvde je kompletna lista polovnih OM rezervni dijelovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og OM rezervni dijelovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih OM rezervni dijelovi koje Vas interesuju.


„Брисел 2“ је већ спреман\n„Brisel 2“ je već spreman\nUoči posete nemačke kancelarke Angele Merkel Beogradu (8. juli) zvanični Beograd mora da dokaže svoju „spremnost“ da ispuni (ne)očekivano: sporazum o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine. Ili, Brisel 2. Beogradski dnevni list Danas, iz svojih „dobro obaveštenih“ diplomatskih izvora ovako najavljuje s čime će politička elita izaći pred nemačku kancelarku:„Beograd pred nemačku kancelarku Angelu Merkel, koja u Srbiju stiže 8. jula, MORA da izađe sa dogovorom ako očekuje otvaranje prvih pregovaračkih poglavlja sa EU. Ukoliko Beograd bude insistirao i opstruisao dogovor sa Kosovom, poruke nemačke kancelarke neće biti nimalo prijatne i Srbija može biti sklonjena sa agende razgovora o nastavku evropskih integracija“ saznaje Danas iz diplomatskih i izvora bliskih pregovaračkim timovima.[i]\nZvanični Beograd, koji se nekako već prema inerciji „razume“ prema izjavama srpskog premijera uveren je da će poglavlja biti otvorena do kraja godine. Da li to znači, da će sve dogovoreno biti i realizovano(?): „Otvorićemo ta poglavlja. Nije danas bilo dogovora. Nekada će ga biti. Znate, ne možete da postignete dogovor samo zato što neko kaže da će otvoriti poglavlja samo ako postignemo dogovor. Dogovor možete da postignete kada nešto ima smisla i, kada ne narušavate interese svoga naroda i države“ rekao je srpski premijer novinarima u Briselu.[ii]Međutim, o čemu je zaista bilo reči u Briselu, retko ko sa sigurnošću može da kaže: „Nadam se napretku, jer se radi o važnim stvarima, ali da li smo blizu dogovora, ne mogu da se saglasim“, izjavio je prvi ministar srpske Vlade. Opet, koje su sve to važne stvari? Odgovor može da se samo naslućuje i pretpostavlja. S obzirom da nismo skloni nagađanjima, preciznost dogovorenih „važnih stvari“ ostavićemo za 9. juli, kada se budu sumirali rezultati posete Angele Merkel. Do tada, važno je napomenuti da je i ovaj dijalog u Briselu, prošao kao i svi prethodni: daleko od očiju javnosti. Stoga je važno postaviti pitanje šta je razlog „zatvorenih vrata“?\n„Bojim se da srpska strana nije dovoljno pripremljena, niti dovoljno agresivna na ovim razgovorima, niti insistira na onim temama koje su od interesa“, rekao je Krstimir Pantić, poslanik Srpske napredne stranke uoči početka nastavka dijaloga u Briselu i dodao „Briselski sporazum potpisan je 2013. godine. Prvih šest tačaka se odnosi na zajednicu srpskih opština (ZSO). Međutim sve do današnjeg dana nije razgovarano o toj temi. Već su uvek bile one teme koje su zanimale, pre svega Prištinu. To je policija, sudstvo, odnosno gašenje institucija Srbije na Kosovu i Metohiji (…) o Zajednici srpskih opština se vrlo malo zna. Nažalost, ni Narodna Skupština Republike Srbije nije upoznata sa predlogom Statuta koji je pripremio upravljački tim. Bojim se da je to veoma loše jer se radi daleko od očiju javnosti.“[iii]\nPritom, svojom izjavom otišao je i nekoliko koraka dalje „U Skupštini Srbije se nikada nije povela rasprava o Statutu, nadležnostima ZSO. Mi smo samo čuli da se od Prištine traže izvršna ovlašćenja, ali nismo čuli koja su to izvršna ovlašćenja, osim onoga što smo pročitali u štampi. Moram sad da kažem da je ono što Beograd navodi kao svoje zahteve napisano u Zakonu o lokalnoj samoupravi Republike Kosovo. Dakle, svaka opština ima pravo na lokalni ekonomski razvoj , urbano i ruralno planiranje, izgradnju i upotrebu zemljišta i zaštitu životne sredine. Dakle, ono što je sadržano u Zakonu o lokalnoj samoupravi Republike Kosovo ili Autonomne pokrajine, u stvari, su nadležnosti koje Beograd traži za Zajednicu srpskih opština!“[iv]\nKrstimir Pantić, Srbin sa Kosmeta, da podsetimo, nekadašnji: predsednik severnog dela Kosovske Mitrovice (2010-2013), zamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju, učesnik poslednjih lokalnih izbora na KiM, tokom kojih je u dva izborna kruga pobedio Olivera Ivanovića, a potom odbio da verifikuje mandat jer su „na njemu bili prelepljeni belim papirom grb Kosova i natpis Kosovo Republika“[v]. Istovremeno se povlači i sa funkcije zamenika direktora Kancelarije za KiM „jer nije mogao više da sarađuje sa direktorom tog tela Aleksandrom Vulinom, optužujući ga da je više vodio računa o promociji sopstvene partije nego o nacionalnim i državnim interesima Srbije.“[vi]Trenutno poslanik SNS u Parlamentu Srbije, tako je uoči nastavka „dijaloga“ u Briselu, faktički definisao šta se to dešava iza zatvorenih vrata EUropske prestonice. Prema njegovim rečima, Beograd „traži ono što je Priština već dobila“ i to Zakonom o lokalnoj samoupravi tzv Republike Kosovo. Čiji je uzgred, prema sopstvenom priznanju, državljanin i sam Pantić: „Imam samo ličnu kartu. U tom dokumentu piše da sam ja državljanin Republike Kosovo, da nisam Srbin, već Kosovar.“[vii]Drugim rečima, status Kosmeta je rešen.\nI, s obzirom da je to tako ostaje još samo priznanje tog statusa kroz Sporazum o normalizaciji odnosa, dobijanje pozivnog broja, do mesta tzv. Republike Kosovo u Ujedinjenim Nacijama. Diplomatski izvori lista Danas tvrde da je „Srbija spremna na sledeći korak i dogovor sa Kosovom“[viii] odnosno na „Brisel 2“, sporazum čije se potpisivanje očekuje u ponedeljak 29. juna. Sagovornici Danasa, takođe tvrde da srpski premijer neće staviti na kocku poverenje Angele Merkel koja očekuje potpunu primenu Briselskog sporazuma i prelazak na drugi (Brisel 2) nivo. I, da od toga zavisi „otvaranje poglavlja“ do kraja godine. S druge strane, premijer Srbije najavljuje da, kada je reč o imovini i energetici, neće staviti potpis na dokument koji je u suprotnosti sa interesima države Srbije: „Razgovor o energetici sam zaustavio kada sam rekao da neću ni da čujem da pokušavaju da uzmu srpsku imovinu. Sada kažu-to je pred potpisivanjem. Ma ozbiljno? Možda, ako me smenite do tada. Ja to neću da potpišem dok sam živ“[ix] izjavio je premijer Srbije na vanrednoj konferenciji za novinare (25. jun)\nIpak, „dobro obaveštena“ medijska zajednica tvrdi da će sve biti jasnije tokom posete Angele Merkel: „Angela Merkel je drag gost. Ne mogu da odredim šta će ona uraditi kada dođe, ali isto tako ni ona ne može da odredi šta ću ja da uradim“[x] reagovao je srpski premijer. Međutim, germanski precizno jasna i direktna nemačka kancelarka, kako je više puta naglasila, samo „očekuje da se ispuni dogovoreno“. I, to će, sasvim smo sigurni biti realizovano. Uostalom, sve do sada i govori o tome. Uprkos, upornim ponavljanjima da „stranci neće odlučivati“ kada su nacionalni interesi Srbije u pitanju, činjenično stanje ovu pomalo otužnu repeticiju demantuje. Prvo, proces pridruživanja EU bloku, itekako oduzima suverenost u odlučivanju po pitanjima od nacionalnog interesa. Na liniji „delegiranog suvereniteta“ upravo je i nastao evroskeptični talas (2014) koji je i skoro minorne političke stranke uveo u Evropski Parlament.\nDrugo, svaki korak „bezalternativnog EU puta“, makar za Srbiju, značio je nebrojene političke uslove i ucene koji su konačno i dovele do gubitka dela južne srpske pokrajine, Kosova i Metohije. Dakle, (ne)prilike koje su zadesile Srbiju su isključivi scenario spoljnog faktora, koji su domaće političke elite predano „odigrale“ uz brojne medijske manipulacije. Trebalo je građane Srbije ubediti da je „gutanje žaba“ korisno i po opstanak bitno. Da je to tako svedoči izjava još jednog visokog funkcionera vladajuće stranke (SNS), Marka Đurića, direktora Kancelarije za KiM,: „Američka uloga u ovom razgovoru, dakle, nije direktna. Oni ne sede fizički u sobi. Ali, mislim da je danas ovde bilo više odvojenih razgovora sa predstavnicima više država uključujući i sa Amerikancima. I, njihova uloga je u političkom smislu vrlo značajna. Ako hoćete potpuno otvoreno da govorimo, mislim da Amerikanci u Prištini imaju mnogo veći uticaj od mnogih evropskih država i onda oni koji vode ove razgovore, naši posrednici, vrlo često imam utisak da zovu njih u pomoć.“[xi]\nOstaje samo da se vidi, koliko će Srbija još „žaba morati da proguta“ pre nego postane, zaista, svesna da je tako „pacifikovana“ u nacionalizmu, minimizirana po uticaju i udaljena svetlosnim godinama od Rusije, smeštena u „slepo crevo“ Evrope. I, to ne samo voljom najjačih članica zapadnog VIP kluba već i predanim „podizvođačkim radovima“ domaćih političkih elita u procesu mapiranja pozicije Srbije na prostoru Balkana.


Irinej Dobrijević — Википедија\nЊујорк и Вашингтон\nЕпархија аустралијско-новозеландска и Епархија за Аустралију и Нови Зеланд\n(1955-02-06)6. фебруар 1955. (66 год.)\nIrinej (svetovno Mirko Dobrijević; Klivlend, SAD, 6. februar 1955) episkop je istočnoamerički. Bivši je episkop Mitropolije australijsko-novozelandske (2011—2016), episkop australijsko-novozelandski i episkop administrator Eparhije za Australiju i Novi Zeland Mitropolije novogračaničke (2006—2011).\nEpiskop Irinej je rođen 6. februara 1955. godine u Klivlendu (Ohajo, SAD) od oca Đure i majke Milice rođ. Svilar. Odrastao je i školovan u rodnom Klivlendu gde je završio 12 razreda opšteg obrazovanja. Od 1973. do 1975. školovao se na Akademiji umetnosti u Klivlendu. godine pohađao je Pravoslavnu bogosloviju svetog Tihona, Saut Kanan, u Pensilvaniji pohađao je od 1975. do 1979. Godine 1980. započeo je studije na Pravoslavnoj teološkoj akademiji Svetog Vladimira, Krestvud, NJujork, i završio ih 1982. godine. Atinski Centar je pohađao 2000. i 2003. godine, posle čega je dobio diplomu poznavanja savremenog grčkog jezika. Nakon završenih studija na Pravoslavnoj duhovnoj akademiji svetog Tihona sa akademskom ocenom maxima cum laude, i Akademiji svetog Vladimira, primio je zvanje magistra bogoslovlja uz posebne pohvale za magistarski rad Episkop Nikolaj Velimirović: 1921. Misija u Americi.\nPredavao je na poznatom Lajola univerzitetu u Čikagu, a na poziv patrijarha srpskog Pavla i na Bogoslovskom fakultetu u Beogradu. Više godina je bio jedan od urednika magazina „Staze pravoslavlja“, zvanične publikacije Srpske pravoslavne crkve u SAD i Kanadi.\nMitropolit srednjozapadnoamerički Hristofor ga je 15. januara 1994. rukopoložio u čin đakona u Sabornoj crkvi Vaskrsenja Hristovog u Čikagu. Monaški postrig je primio 18. januara 1995. u manastiru Svetog Save u Libertivilu i tom prilikom je dobio monaško ime Irinej, po episkopu lionskom Svetom Irineju. Unapređen je u čin arhimandrita 18. juna 2006.\nDo izbora za episkopa australijsko-novozelandskog obavljao je funkciju referenta Svetog arhijerejskog sinoda i šefa Kancelarije Odbora za Kosovo i Metohiju Svetog arhijerejskog sabora. Nosilac je Ordena Vuka Karadžića III stepena kojim ga je odlikovao Svetozar Marović, predsednik DZ Srbije i Crne Gore. Član je Jasenovačkog odbora i Stalnog misijskog odbora Svetog arhijerejskog sinoda i Odbora za Kosovo i Metohiju Svetog arhijerejskog sabora. Imao je zapaženu ulogu kao izvršni direktor Kancelarije za spoljne poslove Srpske pravoslavne crkve u Vašingtonu. Bio je jedan od ključnih učesnika u poseti verskih vođa iz SAD Jugoslaviji 1999. Učestvovao je na mnogim skupovima koje je organizovala srpska zajednica u dijaspori. Bio je inicijator povezivanja najvećih srpskih organizacija u Americi.\nDodeljen mu je Orden Vuka Karadžića.\nEpiskop[уреди | уреди извор]\nNakon što ga je Sveti arhijerejski sabor Srpske pravoslavne crkve izabrao za episkopa, dana 15. juna 2006. godine u Sabornoj crkvi u Beogradu hirotonisao ga je mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije za episkopa australijsko-novozelandskog, zajedno sa još 16 episkopa. Oktobra iste godine, naznačen je za episkopa administratora Eparhije za Australiju i Novi Zeland Mitropolije novogračaničke.\nNa paralelnom zasedanju Eparhijskog saveta Eparhije australijsko-novozelandske i Crkveno-narodnog sabora Eparhije za Australiju i Novi Zeland Mitropolije novogračaničke, septembra 2010, usvojen je jedinstveni Ustav Mitropolije australijsko-novozelandske kojim je ostvareno potpuno crkveno-administrativno jedinstvo Srpske pravoslavne crkve u dijaspori. Episkop Irinej je sledeće godine izabran za episkopa Mitropolije australijsko-novozelandske.\nNa redovnom majskom zasedanju Svetog arhijerejskog sabora, dana 26. maja 2016, episkop Irinej je izabran za arhijereja Eparhije istočnoameričke, a dotadašnji episkop Mitrofan (Kodić) je izabran za arhijereja upražnjene Eparhije kanadske. Za novog episkopa Mitropolije australijsko-novozelandske izabran je protosinđel Siluan (Mrakić).\n^ Životopis Njegovog Preosveštenstva Episkopa Irineja (Dobrijevića), izabranog Episkopa istočnoameričkog („SPC“, 7. jun 2016), Pristupljeno 9. 6. 2016.\n^ Acović, Dragomir (2012). Slava i čast: Odlikovanja među Srbima, Srbi među odlikovanjima. Belgrade: Službeni Glasnik. стр. 571.\n^ Saopštenje za javnost Svetog arhijerejskog sabora („SPC“, 26. maj 2016), Pristupljeno 12. 6. 2016.\nHis Grace The Right Reverend IRINEJ (Dobrijevic) Bishop of the Metropolitanate of Australia and New Zeland\nPrvi put u istoriji SAD: Molitva srpskog vladike na otvaranju Predstavničkog doma američkog Kongresa (SPC, 28. jul 2018)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Irinej_Dobrijević&oldid=24251979”\nДатум и време последње измене странице: 23. децембар 2021. у 15:32