Vreme 590 - Dobrovoljna predaja: Haski uskrs\n"Produžen rok zbog velikog interesovanja" – naslov je koji eventualno može da pristaje uz vest da je neka domaća turistička agencija produžila rok za prijavljivanje onima koji planiraju da provedu predstojeće uskršnje praznike u nekoj evropskoj prestonici. Na primer, Hagu. Ko se prijavi i uplati danas, ima mesto u avionu i siguran smeštaj, a možda prođe i nešto jeftinije i dobije neuporedivo ljubaznijeg vodiča.\nPre nekoliko dana, identičan naslov upotrebila je, međutim, jedna domaća novinska agencija informišući korisnike da je rok do kojeg lica sa optužnica Haškog tribunala mogu da se "dobrovoljno" prijave saveznom ministarstvu pravde i otpočnu proceduru oko sopstvenog odlaska u Hag ponovo produžen. Dežurnim urednicima se verovatno omaklo ono "zbog velikog interesovanja", što je indirektno trebalo da sugeriše svima koji još razmišljaju da požure dok ne bude kasno.\nKada je savezna vlada u utorak u podne saopštila konačan spisak novih putnika za Hag, ispostavilo se da interesovanje i nije bilo baš toliko veliko kako su predviđali u onoj novinskoj agenciji. Ili, da su možda mnogi od zainteresovanih posle višednevnog razmišljanja ipak odustali od skorašnjeg susreta s Karlom del Ponte i rešili da nestanu negde u dubukoj ilegali. Od 23 potencijalna putnika, čija su imena objavljena pre desetak dana, pozivu su se na kraju odazvali samo njih šestorica. General Dragoljub Ojdanić i bivši potpredsednik savezne vlade Nikola Šainović, nekadašnji predsednik RSK Milan Martić, zatim komandant tamošnje vojske general Mile Mrkšić, oficir bivše JNA Vladimir Kovačević, koga terete za učešće u dubrovačkom ratu, i Momčilo Gruban iz Prijedora. Do poslednjeg časa, bar prema nekim novinskim najvama, izgledalo je da će se među dobrovoljcima naći i Veselin Šljivančanin, optužen za učešće u vukovarskoj ratnoj priči, ali se sve završilo s ljutitim saopštenjem Odbora za odbranu ovog bivšeg oficira JNA i njihovom tvrdnjom da Šljivančanin nikada nije pomislio da se preda Sudu koji ne priznaje.\nIzuzev Mrkšića, koji je zbog bolesti dobio rok od 30 dana da stigne do Haga, svi drugi moraju to da učine najkasnije za 14 dana, računajući od 23. aprila. Ostali sa liste od 23 imena (izuzev aktuelnog predsednika Srbije Milana Milutinovića, koga funkcija štiti od primene Zakona o saradnji sa Tribunalom) mogu da očekuju da će biti uhapšeni čim se za to ukaže prilika. Za uzvrat, šestorica dobrovoljca imaju obećanje ovdašnjih vlasti da će im biti omogućeno da početak suđenja sačekaju na slobodi. Njihovi advokati mahom govore da su te garancije čvrste, neki savezni ministri tvrde da ništa nije baš tako čvrsto i ne važi unapred dok optuženi ne stignu u Hag, dok zvaničnici Tribunala poručuju da garancije beogradskih vlasti za ovaj sud ne znače mnogo i da će se u svakom konkretnom slučaju procenjivati ko može ubrzo da se vrati kući i sačeka početak suđenja na slobodi.\nObjavljivanje imena šestorice haških optuženika koji su odlučili da se suoče sa onim što im se stavlja na teret protumačeno je u prvim reakcijama kao konačan izlazak iz "krizne faze saradnje s Hagom". Miroljub Labus je iz Vašingtona poručio da sertifikacija i krediti neće biti problem, premijer Đinđić je saopštio da u Londonu Toni Bler nije ni pomenuo Hag, jedan visoki evropski zvaničnik pohvalio je Beograd i ustanovio da se SRJ prilično brzo približava Savetu Evrope, a ima i onih koji obećavaju da će nam vize za putovanje po svetu biti ukinute neuporedivo brže nego što se iko ovde nadao. Oglasio se i predsednik SRJ Vojislav Koštunica koji je primetio da vest o šestorici putnika za Hag ne bi trebalo da bude povod za preterano izražavanje zadovoljstva ili likovanje. Koštunica je upozorio i na obavezu države da krajnje ozbiljno ispoštuje preuzete obaveze i zažalio što Zakon o saradnji s Hagom nije usvojen neuporedivo ranije kako bi se izbegla atmosfera napetosti, poniženja i lova na ljude. Činjenica da u Hag ponovo odlaze visoki vojni i politički funkcioneri ove zemlje bila je prilika za predsednika SRJ da još jednom podseti na selektivnu hašku pravdu i zaboravnost tamošnjih tužitelja da pred Sud izvedu i odgovorne za ratne zločine počinjena prema Srbima.\nTransferom šestorice sa haške liste zvanični Beograd dobija dakle kratki predah, a šta zaista dobija Karla del Ponte? Sa Momčilom Grubanom staviće se tačka na ratna zbivanja u Prijedoru i na priču o tamošnjim logorima. Bolest Mileta Mrkšića biće najverovatnije smetnja za skori početak bavljenja vukovarskom trojkom. Ojdanić i Šainović do sada nisu nagovestili da bi u Sudu, inače podložnom raznim političkim dilovima, pokušali da otkupe sopstvenu slobodu tako što bi za sve ratne strahote na Kosovu optužili svog nekadašnjeg vrhovnog komandanta Slobodana Miloševića. Iz okruženja bivšeg predsednika RSK Milana Martića stigla je svojevremeno poruka da bi "rado svedočio protiv Miloševića kad bi mu se sudilo za ono što je učinio srpskom narodu, a posebno Krajišnicima", ali da ne želi da svedoči protiv bivšeg predsednika SRJ na procesu započetom u Hagu.\nSuđenje Milanu Martiću (optužnica je podignuta još 20. juna 1995. godine) moglo bi po mnogo čemu da otvori i mnoga neprijatna pitanja i prilično transparentno pokaže često pominjanu selektivnost Suda koji bi trebalo da sankcioniše sve zločine počinjene na tlu bivše SRJ, bez obzira na to ko ih je činio. Martić je, naime, 1. maja 1995. godine u vreme Bljeska, akcije hrvatske vojske u Zapadnoj Slavoniji u kojoj je ubijeno oko 300 srpskih civila (za to još niko nije odgovarao), prvo javno upozorio hrvatske vlasti da prestanu s ubijanjem izbeglica, a nešto kasnije naredio raketiranje Zagreba. Navodno, gađao je zgrade Ministarstva odbrane i MUP-a (neki tvrde da je cilj bio aerodrom), ali su kasetne bombe ubile šest nedužnih civila. Četiri godine kasnije, komandant NATO-a general Vesli Klark naredio je bombardovanje Niškog aerodroma, takođe kasetnim bombama. Njegovi piloti pogodili su pijacu u ovom gradu i Kliničko-bolnički centar i ubili 17 civila. Čisto pravno gledano, ova dva slučaja neodoljivo liče jedan drugome. Čisto politički, ubijanje civila u Nišu okvalifikovano je kao "kolateralna šteta". Gospođa Del Ponte odbila je da se pozabavi NATO zločinima počinjenim 1999. godine, smatrajući (i bez istrage) da za tako nešto nema nikakvog osnova.\nLet za Hag\nNe postoji određeno pravilo ni procedura odlaska srpskih građana u Hag. Praksa je pokazala da se, ukoliko optuženi dobrovoljno putuje u Ševeningen, to obavlja uz pratnju osoblja Međunarodnog suda za ratne zločine u Hagu, a dozvoljeno je prisustvo rodbine i prijatelja. Kao u slučaju Jokić, putuje se redovnim linijama domaćeg avio-prevoznika JAT-a, dok se prilikom hapšenja optuženog pronalazi najpogodniji i najbrži način transporta; obično helikopterom za Ševeningen via Tuzla, a primenjuju se pravila ekstradicije kao i za bilo koju drugu zemlju. Optuženima nisu potrebne vize jer je zatvor u Ševeningenu, barem njegov deo rezervisan za osumnjičene iz bivše SFRJ, eksteritorijalna jedinica.\nPolasci iz Beograda za Amsterdam su ponedeljkom, sredom, četvrtkom, petkom i subotom u 6 časova i 30 minuta izjutra. Avionska karta do amsterdamskog aerodroma Schipol u jednom smeru iznosi 225 dolara, povratna na mesec dana 240 dolara, na tri meseca 265 dolara, na šest meseci 305 dolara i na godinu dana 345 dolara.\nNa kartu u jednom smeru ne plaća se dodatna taksa, koja na primer za povratnu kartu na tri meseca iznosi 51 dolar, uz obavezno osiguranje od deset dolara.\n"Svi optuženi treba da kontaktiraju s domaćim vlastima i mi zaista ne želimo da ulazimo u detalje tih aranžmana. Tek kada optuženi pristanu na dobrovoljan odlazak i tamo stignu, na svom jeziku biće obavešteni o optužnici. Ostale stvari zaista ne želimo da komentarišemo", kaže Matijas Helman iz beogradske kancelarije Haškog tribunala. Iako od Helmana nismo dobili zvaničnu informaciju, u jednoj beogradskoj nevladinoj organizaciji saznali smo da troškove svih putovanja snosi Haški tribunal jer on zahteva ekstradiciju.\nŠto se lica pozvanih na svedočenje tiče, Haški tribunal pokriva sve njihove putne troškove. Svedok dobija plaćenu avionsku kartu, pratnju u vidu terenskog pomoćnika koji pomaže prilikom čekiranja na aerodromu, carinskoj i graničnoj kontroli, a kod pomoćnika se nalazi i viza za ulazak svedoka u Holandiju. Svedok, naravno, mora da ima ispravnu putnu ispravu. Svedoku je dozvoljeno da sa sobom povede i jednu osobu, rođaka ili prijatelja koja mu pruža podršku dok boravi u Hagu. Tribunal u Hagu svedoku će tokom njegovog boravka na putu i suđenju isplatiti minimalnu zaradu zaposlenog u UN-u u zemlji iz koje svedok dolazi. Sud u Hagu pokriva sve troškove smeštaja i ishrane svedoka, koji prima i dnevnicu od 30 eura za svakodnevne lične potrebe poput cigareta, sokova ili paste za zube. Pomoćnici svedoka dužni su da licima koja svedoče prave društvo, pomažu im tokom praktičnih problema i pravovremeno ih odvedu na sud.


Ahmetović: Pozivam sve one koji destabiliziraju BiH da mene lično ne brane - Index.ba\nAhmetović: Pozivam sve one koji destabiliziraju BiH da mene lično ne brane\nMijatović: Dodik nije svjestan da je Republika Srpska jedan od dva entiteta u BiH, a ne njegova ćaćevina\nNezavisni blok nije bio na današnjoj sjednici jer procjenjujemo da kada bi uveli princip da razgovaramo o izjavama članova Predsjedništva, vjerovatno bi morali imati svakodnevne sjednice jer njihove sjednice, u principu, destabiliziraju državu BiH i ne donose ništa dobro za građane naše zemlje, kazao je Sadik Ahmetović, poslanik Nezavisnog bloka u Predstavničkom domu PSBiH.\n– Rezultat rada i Predsjedništva i svih organa u BiH na samom začelju kada je upitanju napredak BiH prema EU i rezultat rada aktuelnih vlasti je da svaki dan sve više mladih ljudi bježi iz BiH. Poslije ovog današnjeg cirkusa vjerovatno će se još više pojačati odlazak mladih ljudi. Pozivam sve one koji na bilo koji način destabiliziraju BiH da mene lično ne brane, kazao je Ahmetović.\nInače, grupa poslanika u Predstavničkom domu PSBiH podnijela je danas zahtjev za sazivanje hitne sjednice Doma u roku od tri dana o temi Privremeni izvještaj Evrospke komisije 2018. Ovu inicijativu podnijeli su poslanici iz Nezavisnog bloka, Saveza za bolju budućnost (SBB) , Stranke demokratska aktivnosti (A-SDA) i Socijaldemokratske partije (SDP).\nPoslanik Nezavisnog bloka Senad Šepić obrazložio je da Parlament BiH mora biti “motor” rješavanja stvarnih problema, a na prvom mjestu to je evropski put zemlje.\n– Svi politički lideri su u potpisali Izjavu o evropskoj opredijeljenosti zemlje i obavezali se da će aktivno raditi na tome da BiH što prije postane članica Evrospke unije, rekao je Šepić, dodajući da izvještaji EK o BiH govore da je zemlja na začelju tih procesa u odnosu na zemlje regije.\nNapomenuo je da bi se na ovoj sjednici moglo govoriti o stvarnim problemima u BiH te je izrazio nadu da će Kolegij Doma razumjeti i prihvatiti ovu inicijativu, piše Oslobođenje.\nPrethodni članakVlada Kantona Sarajevo usvojila Strategiju i Akcioni plan protiv korupcije\nNaredni članakČović o ratifikaciji ugovora sa IZ BiH: Medijski natpisi nisu tačni, to je nastavak pomno smišljene i orkestrirane kampanje


Rebalans budžeta Grada Banjaluka | MTELBA\nSuficit budžeta za obnovu škola\nDio suficita banjalučkog budžeta od 9 miliona KM, koji je Grad ostvario “domaćinskim poslovanjem” biće utrošen za brojne projekte, između ostalog i za renoviranje škola.\n16.04.2018. | 10:34 > 10:48 0\nKada je riječ o raspodjeli sredstava ostvarenih suficitom, gradonačelnik je istakao da će sva raspoloživa sredstava biti usmjerena u finansiranje projekata. O rebalansu budžeta odbornici će raspravljati na sjednici koja će se održati 24. i 25. aprila.\n“Osnovni razlog za rebalans je uvrštavanje emisije obveznica u iznosu od 6 miliona za pet kapitalnih projekata i raspored suficita koji smo domaćinskim poslovanjem u prošloj godini ostvarili”, rekao je Radojičić.\n"Jedna od većih stavki, oko pola miliona maraka ide za izgradnju objekta MZ i Policijske stanice na Laušu. Za nastavak Ulice kralja Aleksandra I Karađorđevića, za koji će dio sredstava biti obezbijeđen putem obveznica, iz suficita će biti izdvojeno dodatnih 600.000 KM. Takođe, oko 450.000 KM predloženo je da ide za nekoliko novih vodovoda. Nešto manje od 500.000 KM odnosi se na ulaganja u škole, a dio sredstava, preko 700.000 KM ide za civilnu zaštitu i poboljšanje opremljenosti civilne zaštite", rekao je gradonačelnik Banjaluke.\nKad je u pitanju ulaganje u škole, predviđeno je da se uradi rekonstrukcija dijela Tehničke, Elektrotehničke škole i Gimnazije, kao i pet osnovnih škola\n22. sjednica Skupštine grada Banjaluka\nNa ovoj sjednici, odbornici će razmatrati 49 tačaka dnevnog reda. Između ostalog, na dnevnom redu je prijedlog Statuta Grada Banja Luka, konsolidovani izvještaj o izvršenju Budžeta Grada Banja Luka za period 01.01.-31.12.2017. godine, te prijedlog odluke o raspodjeli utvrđenog suficita i neutrošenih namjenskih sredstava za 2017. godinu.\n“Predložili smo da dio ide prema školstvu, konkretno za srednje škole. Prijedlogom ovog rebalansa planirano je da se na Tehničkoj školi uradi bar krov ako ne i nešto više, a dodatna sredstva ići će i u Elektrotehničku školu kao i u Gimnaziju”, istakao je gradonačelnik Banjaluke.\nPored srednjih škola, dio suficita dobiće i pet osnovnih škola na području Banjaluke.\n“Mi predviđamo cifru u budžetu između 400 i 500 hiljada, a od cijena koje se dobiju kroz javne nabavke zavisiće koliko toga će se moći uraditi. Pored onoga što smo ranije potpisali, a to je bila jedna srednja škola i pet osnovnih, sada je predviđeno još tri srednje i bar pet osnovnih škola", naglasio je Radojičić i dodao da se sve radi na osnovu analize stanja u školama koja je urađena prošle godine.\nGrad Banjaluka sredstva će izdvojiti i za dva dodatna projekta energetske efikasnosti. Tako će finansirati energetsku efikasnost u školi “Desanka Maksimović” u Dragočaju, a odobrenje se čeka i za školu u Boriku.


Izvor: sportklub.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 12.09.2020.\nElzan Bibić je rekorder Srbije na 5.000 metara. As Novog Pazara je na mitingu „Golden spajk“ u češkoj Ostravi ostvario rezultat 13:26,56. Za nešto manje od pet sekundi je nadmašio državnu granicu snova (13:31,2), koju je od 30. juna 1971. godine i trke u Helsinkiju, držao Daniel Korica.\nPre takmičenja u Češkoj Bibić je najavio napad na najbolji rezultat Srbije svih vremena. Sve misli je usmerio ka tom cilj. Imao je svoj ritam i nije dopuštao da ga „povuče“ trka. Iz pozadine je kontrolisao dešavanja. U finišu je ubrzao dovoljno da sa prvog mesta večne liste pomeri Koricu. Bio je to najstariji državni rekord, koji je popravljen posle tačno 49 godina, dva meseca i osam dana.\nBibić je trku završio na osmom mestu. Slavio je Džejkob Kiplimo (Uganda) sa rekordom mitinga 12:48,63. U uzbudljivom finišu bio je brži od Etiopljanina Selemona Barege (12:49,08). Na najnižu stepenicu postolja popeo se Italijan Kripa (13:02,26).\nPored trke na 5000 metara u konkurenciji muškaraca viđeno je još nekoliko kvalitetnih ostvarenja. U istoj disciplini kod dama ubedljiva je bila Sifan Hasan, Etiopljanka, koja već godinama trči na Holandiju. Štopericu je zaustavila na 14:37,85.\nNajbolji rezultat u svetu ove godine ostvario je olimpijski šampion Kristijan Tejlor. Doleteo je na 17,46 metara. Amerikanac Rajan Kruzer, vlasnik olimpijskog zlata iz Rija, slavio je u bacanju kugle sa sjajnih 22,43 metara. Šveđanin Danijel Štal bio je bolji od sunarodnika Simona Petersona u disku. Štal se zaustavio na 66,42 metara, dok je Peterson dobacio do 65,90 metara. U još jednoj solo trci, evropski rekorder Norvežanin Karsten Varholm trijumfovao je na 400 metara prepone. Do cilja je stigao za 47,62 sekunde.


Martinović : Gde se u Srbiji najlakše dolazi do posla a gde najteže – SDP Srbije\nMartinović : Gde se u Srbiji najlakše dolazi do posla a gde najteže\nPočetna/Vesti/Martinović : Gde se u Srbiji najlakše dolazi do posla a gde najteže\nGostujući u Dnevniku RTS, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović govorio je o smanjenju nezaposlenosti, kao i o tome ko čeka posao, a ko ga aktivno traži.\n„ Još uvek koristimo podatke Ankete o radnoj snazi koja je se odnosi na I kvartal, tako da možemo reći da su to zastareli podaci. Siguran sam da je u ovom ternutku stopa nezaposlenosti još manja, a trenutna stopa nezaposlenosti je 12,1% „ rekao je Martinovć.\nU poređenju sa istim periodom prošle godine, stopa nezaposlenosti je 2,7% manja.\nNa osnovu kretanja lica na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, registrovan broj nezaposlenih u ovom trenutku je 527.000 , odnsno oko 9% manje nego u istom periodu prethodne godine.\n„ Od 2014. godine vladaju pozitivni trendovi na tržištu rada. Zato možemo reći da je slika trenutno zadovoljavajuća. Nekada smo strahovali gde da zaposlimo lica koja su na evidenciji, a sada više strahujemo kako poslodavcima da udovoljimo na njhove zahteve.\nU ovom trenutku najviše su aktuelni sezonski radovi, ali i pored toga, postoji tražnja za nekim profilima koji se mogu svstati u građevinsku struku- bravari, zavarivači, ali i radnici u ugostiteljstvu, radnici koji se mogu angažovati na poslovima operatera, lekari sa specijalizacijama, diplomirani pravnici, inžinjeri elektrotehnike i elektronike „ dodao je Martinović.\nPre deset godina govorilo se kako se na posao čeka, a ne da se posao traži. Na pitanje, da li se nešto promenilo , da li se smanjilo prosečno vreme od oko četiri godine čekanja na zaposlenje, Martinović je rekao:\n„ I sada postoji dosta lica koja čekaju na posao, odnosno čim je tako veliki period traženja posla preko naše evidencije, može se reći da takvo lice čeka, a ne da traži posao. Sva lica koja se informišu o kretanjima na tržištu rada, i koja su aktivna, lakše mogu da pronađu posao. Oko 66% lica je i u ovom trenutku dugoročno nezaposleno, dakle oko 12 meseci su na našoj evidenciji, ali se taj procenat smanjuje iz godine u godinu. Prema brzini popunjavanja slobodnih radnih mesta koja poslodavci prijavljuju, primećujemo da se aktivnosti tražioca zaposlenja sada kreću u nekom drugom pravcu. Standardni posao NSZ jeste posredovanje u zaposlenju, ali mi godinama imamo aktivne programe koji se finansiraju na teret NSZ ili na teret buđžeta RS, i to su programi koji pomažu i poslodavcima, a i nezaposlenima da pronađu kadrove koji im nedostaju, odnosno nezaposleni da lakše dođu do zaposlenja“.\nNajčešći programi koje se sprovode preko NSZ su programi stručne prakse, otvaranje novih radnih mesta, samozapošljavanje, razne vrste obuka – prekvalifikacije.\nAnketa o radnoj snazi i pokazatelji NSZ pokazuju da se najviše ljudi zapišljava u Beogradu i Vojvodini, gde je stopa nezaposlenosti oko 10%, dok je u regionu Jugoistočne Srbije nezaposlnenost još uvek preko 14%.\nsdpsrbijepress2019-07-28T10:04:40+01:00jul 28, 2019|Vesti|


01-06-2020 22:04 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta\nItalijanski list "La Republika" objavio je da se vlada u Rimu priprema da odobri najveći vojni sporazum s Egiptom, koji uključuje borbene i raketne bacače, pored boraca Eurofajter Tajfun.\nEurofajter Tajfun (Foto: Jutjub)\nList je rekao da veliki posao uključuje dve fregate "Frejm Bergamini", koje su bile posvećene italijanskoj mornarici, pored četiri druge fregate koje će biti izgrađene posebno za Egipat.\nList je naglasio da sporazum uključuje 20 raketnih bacača, 24 borbena aviona Eurofajter Tajfun, 24 leteća borbena aviona Eirmejk M-346, naprednu obuku, izviđački i radarski satelit za snimanje.\nList, citirajući izjave izvora italijanskog premijera, rekao je da se uprkos mnogim poteškoćama i preprekama, uključujući i pitanje ubistva italijanskog studenta u Egiptu, ovaj posao smatra zadatkom veka, jer ne predstavlja samo komercijalnu i industrijsku vrednost za Italiju, ali takođe dolazi u okvir želje Rima za održavanjem čvrstih odnosa s Kairom, kao i održavanje političkog dijaloga o mnogim otvorenim dosijeima u regionu Istočnog Sredozemlja.\nValja napomenuti da je predsednik italijanske morske industrije Đuzepe Bono priznao postojanje pregovora između Egipta i Italije o dva ratna broda "Frejm" u vrednosti od 1,2 milijarde evra. Ovim ugovorom egipatske vazduhoplovne snage imaće jedan od najraznovrsnijih i dobro naoružanih arsenala aviona na svetu.\nEgipatske ratne snage pripremaju se za prijem novih aviona Su-35 ruske proizvodnje u toku naredne godine, a uz ovaj novi dogovor s Italijom, imaće i avione Eurofajter.


RTS :: Kako su nemački mediji izveštavali o upadu u zgradu RTS-a\nDruštvo Kako su nemački mediji izveštavali o upadu u zgradu RTS-a\nBon / ponedeljak, 18. mar 2019, 11:11 -> 12:57\nNemački mediji uglavnom su šturo, na agencijskom nivou, izveštavali o demonstracijama opozicije i upadu u zgradu RTS-a, navodi za RTS novinar "Dojče velea" Ivan Đerković.\nMediji su preneli da su "kritičari srpskog predsednika prodrli u zgradu javnog servisa", da su ih predvodili "bivši gradonačelnik Beograda" Dragan Đilas i Boško Obradović iz "desno orijentisane stranke Dveri".\nI u toj kratkoj vesti se još našlo mesta za podsećanje na demonstracije koje traju od 8. decembra.\nInače, nemački mediji su proteklih nedelja sporadično izveštavali o protestima u Srbiji, povremeno se tu pokušavalo da se svemu tome dâ neki regionalni kontekst, odnosno da se povežu, ili da se bar uporede, protesti koji traju u Albaniji ili u Crnoj Gori.\nU subotu je i u Berlinu održan protest "1 od 5 miliona". Kako je preneo naš izveštač, na trgu Aleksanderplac okupilo se 50-ak ljudi. Većinom su to bili mlađi ljudi, oni koji su u Nemačku došli u poslednjih nekoliko godina.\nOni su pružili podršku zahtevu da predsednik Srbije Aleksandar Vučić podnese ostavku, ali su i kritikovali zvanični Berlin zbog toga što, kako kažu, "u stvari podržava Vučića i vlasti u Srbiji".\nNedeljković: Maturantima nije mesto na ulici, neko im je stavio reči u usta\nVremeplov (20. jun 2019)\n21° C 21° C 20° C 21° C 22° C 14° C\nRezolucija 1244... Brnabić: Bez ukidanja taksi ne vidim razlog za sastanak u Parizu\nCija istina da se prihvati Агијус: Прихватање истине је кључно за свако друштво\nJedina nedoumica Tri Rusa i Ukrajinac osumnjičeni za obaranje malezijskog aviona\nRusi Три Руса и Украјинац осумњичени за обарање малезијског авиона\nПрава Недељковић: Матурантима није место на улици, неко им је ставио речи у уста


Magazin START - Addiko Bank spremna na dogovor ukoliko većina podržava prijedlog UKK Švicarac\nSARAJEVO, 11. jan 2018\nAddiko Bank spremna je potpisati memorandum s korisnicima CHF kredita ako većina aktivnih korisnika tog kredita podržava prijedlog UKK Švicarac.\nPovodom zaključka Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH u vezi s rješavanjem pitanja kredita sa valutnom kaluzulom u CHF kroz potpisivanje memoranduma između Banke i UKK Švicarac, Addiko Bank je uputila dopis Kolegiju Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nU dopisu je naglašena spremnost Addiko Bank Sarajevo na potpisivanje memoranduma pod uslovima koje je definiralo UKK Švicarac, uz neophodnu podršku najmanje 90 posto korisnika aktivnih kredita, jer se radi o dobrovoljnom rješenju, koje treba obavezati obje strane, tj. banku i klijente.\nPrema podacima dostavljenim od UKK Švicarac, samo 223 korisnika aktivnih kredita, odnosno oko 30 posto, su saglasni sa tim prijedlogom, što nije dovoljno za cjelovito rješenje, saopćeno je iz Addiko banke.\nUgovori o kreditu su regulisani obligacionim pravom, koje, pored ostalog, podrazumijeva i saglasnost obje strane za promjenu ugovornih odredbi. Iz Banke navode da ni oni, a ni Udruženje, zakonski ne mogu nametati rješenja na koja klijenti koji su ugovorili kredit ne pristaju.\n- Naša je želja riješiti ovo pitanje jedinstveno za sve klijente. Potpisivanje memoranduma sa Udruženjem koje predstavlja samo manji dio korisnika aktivnih kredita sa CHF valutnom klauzulom ne bi riješilo ovo pitanje, već bi dovelo do većih problema što je neprihvatljivo - stav je Uprave Addiko Bank.\nU saopćenju se navodi da Addiko Bank Sarajevo od početka svog rada nastoji riješiti to naslijeđeno pitanje.\n- To je bio i ključni razlog ponude dobrovoljne konverzije kredita, uz otpis od 30, odnosno 50 posto duga, te fiksnu kamatnu stopu od 5,99 posto i period otplate u skladu sa mogućnostima klijenta, što je velika većina klijenata i prihvatila. Danas, kao rezultat toga imamo oko 700 aktivnih kredita sa valutnom klauzulom u CHF u Addiko Bank d.d. Sarajevo. U BiH je ukupno bilo odobreno oko 12.500 kredita sa CHF valutnom klauzulom - zaključuje se u saopćenju.


Prava Srbija je na fotografijama Stanka Kostića - Rebelgrade\nPrava Srbija je na fotografijama Stanka Kostića\nPočetna » Kultura » Prava Srbija je na fotografijama Stanka Kostića\nUkoliko ste ljubitelj svoje domovine, njenih prirodnih lepota i tradicije, požurite u Galeriju RTS-a, da pogledate izložbu fotografija Stanka Kostića „Moja Srbija“.\nReč je o delu opusa „Moja Srbija“, projektu realizovanom jednim delom uz podršku Delegacije Evropske unije u Srbiji. Ovom izložbom Stanko Kostić promoviše prirodne lepote i bogato kulturno nasleđe naše domovine. Predstavljeni eksponati sa izložbe biće ustupljeni na poklon Radio Beogradu radi likovnog uređenja prostora ove medijske kuće.\nKo u Srbiji može da izdvoji 3.000 evra za pozorište?\nLikovni umetnik Stanko Kostić bavi se fotografijom od školskih dana, i od tada svu svoju delatnost svestrano je posvetio fotografiji, posebno njenim dokumentarnim vrednostima, koje su ga usmeravale ka „nepresušnoj temi zavičajnih priča, zaboravljenih predela nastanjenih oronulim kućama, naseljenim starim ljudima i njihovim drevnim zanimanjima”.\nKostić je izlagao na stotinka kolektivnih i oko pedeset samostalnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Bavi se i kulturom i tradicijom Srbije, crkvenom umetnošću izvan Srbije (Sent Andreja i Rumunija, Manastir Hilandar), rodnog kraja – doline reke Mlave, Homolja i istraživanjem razvoja crkvene umetnosti na tlu Braničevske eparhije.\nBogatu i rodnu, plodnu i lepu Srbiju decenijama pažljivo osmatra fotograf Stanko Kostić i kamerama beleži njene ćudi, raspoloženja, u želji da obuhvati što više, dosegne što dalje, zabeleži što brže njene vrline i sve dobre strane njenih ljudi, predela i neba nad njima.\n-Moja porodica: roditelji, supruga Snežana i ćerke Jelena i Aleksandra su ti koji su mi pomogli da u lavirintu života pronađem pravi put i svetlom ispišem bajkovitu priču o zavičaju i Srbiji . rekao je Stanko Kostić. On je dodao da su njegove fotografije priča o predelima i ljudima koje je sretao, sa kojima je pokušao da odraste, o čistim vodama koje je pio i u kojima plivao, jednom rečju raju koji se zove Moja Srbija.


SNSD, DNS i SP finalizuju dogovor o kandidatima – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/SNSD, DNS i SP finalizuju dogovor o kandidatima\nIgor Golubović Send an email 26. марта 2018\nBANJALUKA – Predstavnici SNSD-a, DNS-a i SP-a, stranaka koje čine vladajuću koaliciju u Republici Srpskoj, do kraja ove sedmice, najvjerovatnije u petak, u Banjaluci će potpisati konačni koalicioni sporazum o zajedničkom nastupu na opštim izborima u BiH.\nPotvrdio je to juče „Glasu Srpske“ predsjednik SNSD-a Milorad Dodik dodavši da je uvjeren da će koalicioni partneri doći do dogovora ne samo o pojedinačnim kandidaturama nego i o svim drugim važnijim funkcijama i njihovoj raspodjeli nakon izbora.\n– SNSD će definitivno imati kandidate za predsjednika RS i člana Predsjedništva BiH iz RS. Za sada mogu da kažem da je DNS zainteresovan za pozicije predsjednika Narodne skupštine i Vlade RS – istakao je Dodik koji je ranije saopštio da će u trku za člana Predsjedništva, dok je u opciji za kandidata za predsjednika RS nekoliko imena.\nSastanku će prisustvovati Dodik te lideri DNS-a Marko Pavić i SP-a Petar Đokić, kao i članovi rukovodstava triju partija.\nDodik je tokom posjete Trebinju istakao da je koalicija SNSD-DNS-SP najdugovječnija na prostoru bivše Jugoslavije, te da se nije moglo ni očekivati da dođe do nekih promjena na tom planu.\n– Imamo dogovor da u narednih sedmicu do dvije završimo tu priču koja za nas nije problematična. Naš ugovor će definisati podršku zajedničkim kandidatima – rekao je Dodik. Naglasio je da bi SNSD, DNS i SP išli pojedinačno na parlamentarne izbore u Republici Srpskoj.\n– Moguće je da napravimo zajedničku listu ili da dio koalicije bude na zajedničkoj listi. DNS će vjerovatno ići sam. SNSD to može uvijek, ali SNSD traži kapacitet da ostvari što je moguće veći rezultat za Predstavnički dom Parlamenta BiH. Tamo hoćemo da dobijemo sigurnih deset poslanika koji će biti u funkciji RS i biti spremni da zajedničkom politikom određuju i političku dinamiku na nivou BiH – istakao je Dodik i dodao da će Srbin biti predsjedavajući Savjeta ministara BiH.\nNaglasio je da je politika SNSD-a Republika Srpska.\n– Ja jesam član SNSD-a, ali moja partija je Republika Srpska. Naša namjera nije destabilizacija ili sprovođenje nasilja, nego postavljanje stvari u skladu sa Ustavom i Dejtonom – naglasio je Dodik koji je i predsjednik RS.\nUpozorio je da činjenica da stranci upravljaju cijelim sistemom u BiH ne može ništa dobro proizvesti za Srpsku.\n– Postoje različite tendencije da stranci, koji su involvirani u priču o naprasnoj izmjeni Izbornog zakona BiH, kontrolišu predstojeće izbore u BiH. Taj zakon nije sprovodljiv do izbora, a stranci bi onda rekli da nema uslova za sprovođene izbora. Ako se izbori održe, a ne sprovede izmijenjeni izborni zakon, što je nemoguće da do tada bude učinjeno, onda će neko od njih tužiti, a Sud BiH će reći da izbori nisu legitimni – rekao je Dodik. On pojašnjava da stranci žele tu vrstu kontrole, što, kako kaže, SNSD vidi.\n– Razgovarali smo sa nekima iz takozvanog Saveza za promjene i oni su nam rekli da se od njih traži da se po svaku cijenu izborni zakon izglasa – rekao je Dodik. Pojasnio je i da nema vremena da se, ako bi izmjene i bile usvojene, nabavi nova oprema i opremi svako glasačko mjesto.\n– Nikada se nije desilo da se u izbornoj godini mijenjaju pravila. Službenici OHR-a, američke i britanske ambasade uporno obilaze poslanike koji treba da glasaju za izmjene zakona i da naprave još jednu nemoguću situaciju jer znaju da neće dobiti očekivani rezultat. SNSD ima kapacitet da ostvari najbolji istorijski rezultat – rekao je Dodik.\nZamjenik predsjednika DNS-a Nedeljko Čubrilović u petak je izrazio uvjerenje da će vrlo brzo biti postignut dogovor SNSD-a, DNS-a i SP-a u vezi sa zajedničkim kandidatima. On je istakao da DNS ide samostalno na predstojeće izbore za Narodnu skupštinu RS i Parlament BiH, te da očekuje najbolji rezultat do sada.\nPetar Đokić juče je u Trebinju kazao da očekuje kvalitetniju podršku birača nego na prethodnim izborima jer vjeruje da građani u socijalistima prepoznaju „sigurnost i stabilnost“. Dodao je da su cilj partije na predstojećim opštim izborima dva poslanička mandata iz Hercegovine u Narodnoj skupštini RS.\nOdlučivanje na nivou BiH\nMilorad Dodik je istakao da nije političar koji će kod Srba praviti zabludu da BiH može biti država.\n– BiH je teritorija sastavljena od dva entiteta i tri naroda. Stranci hoće da ne postoje entiteti i narodi, a da postoji samo izvršna vlast na nivou BiH – istakao je Dodik. Dodao je da se po tome razlikuje od sadašnjeg člana Predsjedništva BiH iz RS Mladena Ivanića (PDP) i drugih koji su za svoju funkciju, kaže, bili spremni da promijene karakter odlučivanja u BiH.\n– Odjednom smo dobili strategiju koja kaže da će BiH pratiti spoljnu politiku EU. Ivanić je sklon spekulacijama i reći će da nigdje ne piše da ćemo uvesti sankcije Rusiji. Da, ali to će tražiti Evropa i morate pratiti njihovu politiku. Ivanić će doći i reći da je protiv toga da BiH ide u NATO, ali nije bio spreman da glasa za to da budemo neutralni – istakao je Dodik.\nPotpredsjednica SDS-a Aleksandra Pandurević rekla je da Ivanić i Savez za promjene traže snažne spoljne saveznike Srpskoj.\n– To je razlika između vremena naše vlasti u Sarajevu i vlasti SNSD-a kada su bile svakodnevne međunarodne inicijative za centralizaciju BiH i brisanje RS – navela je Pandurevićeva.


RUSIJA SPREMNA da vrati Ukrajini oružje koje je ostalo na Krimu - Nova Borba\nRUSIJA SPREMNA da vrati Ukrajini oružje koje je ostalo na Krimu\nRuski predsednik Vladimir Putin je obelodanio da je Rusija spremna da vrati Ukrajini vojne brodove, oklopnu i avionsku tehniku sa Krima.\n„Istina, oni se nalaze u veoma lošem stanju, ali to već nije naša briga. Ona (vojna tehnika) je praktično takva bila i tokom ovih godina, nju niko nije održavao“, rekao je Putin, a prenosi Glas Moskve.\nU pojedinim krugovima se Putinova ponuda shvata kao poniženje za Kijev, a komandant ukrajinske mornarice kaže da će odluku o vraćanju vojne tehnike doneti rukovodstvo zemlje, i da to pitanje treba pažljivo izučiti, kako Kijev ne bi bio uvučen u „prljavu igru“ Kremlja.\nRuski analitičari ističu da se ukrajinska tehnika na Krimu nalazi u veoma lošem stanju i da je praktično zarđala, ali smatraju da će i takva dobro doći osiromašenoj ukrajinskoj armiji.\n„Ruski predlog se ne tiče samo oklopne tehnike, već i aviona i brodova. Sve to se nalazi u veoma lošem stanju, ali, bez obzira na to, gotovo razorenoj, opustošenoj ukrajinskoj armiji, kojoj nedostaju delovi, desetak tenkova će dobro doći, kako bi od njih sklopili jedan tenk. I to nije najgora varijanta. Najverovatnije će ukrajinski vojnici doći na Krim, pogledaće to zarđalo gvožđe i poželeće da izvrše popis — možda uz određene tehničke napore nešto od toga i može da leti, pliva, puca. Bez sumnje, biće tu i mnogo žalbi da je sve propalo jer nije servisirano. Ne isključujem ni varijantu da će sve biti okrenuto protiv Rusije, jer kijevsku vojno-političku kuknjavu je lako predvideti. Ipak, želim da verujem da će se u Kijevu naći i političari i generali koji trezveno misle i koji će trezveno reagovati na ovaj dobrosusedski predlog i izvući iz njega korist“, kaže vojni ekspert Viktor Baranec.


VIDEO: Najmanje 40 poginulih u tajfunu u Japanu, izlilo se 20 reka | Novosadski informativni portal 021\nInfo 14.10.2019. | 09:11\nSpasilačke ekipe pretražuju područje oko nabujalih rekao i klizišta u potrazi za nestalima posle, a vlasti upozoravaju da su moguće nove padavine.\nPremijer Šinzo Abe rekao je da će vlada uspostaviti poseban tim za katastrofe.\n"Naš odgovor mora biti brz i primeren", rekao je Abe, naglasivši da je mnogo ljudi nestalo, a šteta velika.


Portugalci već preselili Karvalja u Junajted - Fudbal, Top News, Transferi\nPortugalci već preselili Karvalja u Junajted\nAleksandar Milosavljević 02.10.2013., 15:23\nNakon katastrofalnih rezultata Mančester Junajteda na početku Premijer lige pojavila se informacija da će menadžer Dejvid Mojes dobiti budžet od 50 miliona funti za dovođenje pojačanja u zimskom prelaznom roku.\nOva informacija će svakako dobro doći svim menadžerima koji žele da podignu cenu svojim štićenicima, a među prvima koji su se navodno našli na listi želja je mladi portuglaski reprezentativac i član lisabonskog Sportinga Vilijam Karvaljo čija je cena ni manje ni više nego 45 miliona evra.\nIako 21-godišnji vezista ima uovor sa „lavovima“ do 2018. godine teško je poverovati da je Junajted spreman da za njega portugalskom klubu isplati toliko novca pa će ukoliko i dođe do pregovora doći i do cenkanja.\nMančester Junajtedsporting lisabonVilijam Karvaljo\nPrethodna vest Brašanac i Živković: U goste nam dolazi nimalo naivna ekipa (VIDEO)\nSledeća vest Naredne sezone 19 trka u Moto GP šampionatu\nNaredne sezone 19 trka u Moto GP šampionatu


Šta uzrokuje pojavu sijede kose i koji je napitak za njihovo “zbogom” – Regionalni\nDa li ste znali da možete da usporite pojavu sijede kose i vratite svoju prirodnu boju? Naučnici tvrde da je uzrok sijede kose usporavanje matičnih ćelija, odnosno dolazi do zastoja u proizvodnji melanina koji se nalazi u folikulama. U zavisnosti od vaše genetske predispozicije, ćelije vremenom počinju da proizvode sve manje i manje pigmenta što na kraju rezultira sijedom kosom.\n– Regeneriše kožu i vraća joj sjaj\n– Kosi vraća prirodnu boju i sprečava da osijedite\nPotrebno je: kilogram domaćeg meda, 200g sjemena lana, tri čena bijelog luka, četiri velika limuna.\nPriprema: Limun očistite od kore i stavite u blender, sjeme lana sameljite pa dodajte limunu, bijeli luk očistite i stavite u blender i sve sameljite u glatku smjesu. Tome dodajte med, pa dobro sve sjedinite. Smjesu prebacite u teglu i uzimajte tri puta dnevno po jednu kašičicu tokom 40 dana.


Stomatološka ordinacija „Prim. dr Zlata Rula“ - Beograd - Stomatologija.me\nNaslovna Stomatološka ordinacija „Prim. dr Zlata Rula“ - Beograd\nBitoljska 16, 11030 Beograd, Srbija , Beograd, RS\n+381 11 23 95 078\n+381 63 80 48 271, +381 64 19 90 547\nU prijatnom ambijentu, predložićemo vam najbolje rješenje za problem koji imate.\nTrudimo se da vašu posjetu stomatologu učinimo manje stresnom, dajući sve od sebe da iz ordinacije izađete relaksirani, uz blistav osmijeh kakav i zaslužujete.\nLijep osmijeh i Vas čini ljepšim, a samo pravilno raspoređeni zubi ostaće dugo zdravi. Mi imamo rješenje za sve vaše stomatološke probleme.\nPrim. dr Zlata Rula završila je Stomatološki fakultet Univerziteta u Beogradu 1972. godine. Kao specijalista ortopedije vilica radi od 1984. godine, a naziv primarijus dodjeljuje joj Srpsko ljekarsko društvo 2001. Tokom 35 godina uspješnog rada, objavljivala je radove u stručnim domaćim i stranim časopisima, pohađala mnogobrojne kurseve domaćih i stranih predavača.\nDr Katarina Ivković diplomirala je na Stomatološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu 2001. godine. Od tada je pohađala mnogobrojne kurseve i predavanja iz oblasti protetike, endodoncije i estetske stomatologije. Od novembra 2011. sa odličnim uspjehom završava specijalističke studije i pored opšte stomatologije radi i kao specijalista ortopedije vilica.\nPonedeljak – petak: 10-14, 17-20 sati\nPrethodni članakNoviart-Dent – Nova Crnja (Kikinda)\nSledeći članakZubotehnička laboratorija “MASTER lab“ – Banjaluka


UNDP nastavlja pružati podršku mjesnim zajednicama u ZeniciTNT Portal | TNT Portal\nUNDP nastavlja pružati podršku mjesnim zajednicama u Zenici\nU sklopu projekta “Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” koji predstavlja zajednički projekat Vlade Švicarske i Vlade Švedske, a koji implementira UNDP u BiH u saradnji sa domaćim vlastima, u toku je realizacija projekata javne rasvjete u dvije mjesne zajednice Ričice i Arnauti.\nProjektom pod nazivom “Javna rasvjeta za sigurniju i svjetliju budućnost” koji se provodi u MZ “Ričice”, javnom rasvjetom biće pokriven veći dio naselja Sviće i završena izgradnja javne rasvjete u ul. Hadžilojina.\nUskoro se očekuje i završetak projekta pod nazivom “Proširenje javne rasvjete”, koji se provodi u MZ “Arnauti”.\nRealizacija projekata partnerskih MZ: Perin Han, Gradišće, Sejmen i Nemila, očekuje se po završenoj tenderskoj proceduri koju provodi UNDP.\nTakođer, u okviru ovog projekta 24. i 25. oktobra 2018. godine u organizaciji UNDP-a održat će se za predstavnike savjeta 74 MZ trening za fasilitatore koji će omogućiti predstavnicima mjesnih zajednica bolji uvid u ciklus planiranja, a u cilju realizacije prioriteta mjesnih zajednica definisanih kroz realizaciju foruma u MZ-a.\nZenica je prva partnerska jedinica lokalne samouprave uključena u MZ projekat, a koja je metodologiju foruma, razvijenu u okviru projekta “Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH” prihvatila i realizirala na području svih – 74 mjesne zajednice. Ovaj konsultativni proces će omogućiti stanovnicima grada da komuniciraju svoje potrebe u različitim oblastima: sport, kultura, infrastruktura, informacijske tehnologije, zaštita životne sredine i slično.


Preporuke – Merlinka festival\nPreporuka Zelimira Zilnika\nObavešten sam da Gej lezbejski info centar u saradnji sa Domom omladine u Beogradu priprema održavanje trodnevnog filmskog festivala gej-lezbejskog filma.\nPodržavam ideju da se takav festival organizuje. Srbiji i Beogradu, u spektru mnogih festivala, ovaj je potreban, jer smo u procesu navikavanja i učenja da tolerišemo različitosti, da suzbijamo homofobiju.\nU mnogim gradovima u svetu, posebno u Evropi ovakvi festivali su tradicionalni, jer ne samo da je gej i lezbejska populacija prisutna i brojna, nego je znatan broj kvalitetnih savremenih filmova posvećen temama iz ovog segmenta života.\nIdeja da se u sklopu festivala održi tribina “Gej-lezbejski motivi u domaćem filmu” takođe je dobra, jer u više domaćih filmova, kao i filmova u regionu imamo primere različitih scenarističkih i metodoloških pristupa, kao i zanimljivih odjeka filmova u javnosti.\nOvakav festival će svakako doprineti daljem širenju kulturnih kontakata, a otvaraće i prostor za domaće filmove na stranim manifestacijama.\nŽelimir Žilnik, filmski reditelj\nPreporuka Mladena Djordjevica\nOve godine, Internacionalni festival queer filma “Merlinka” je posle raznih poznatih problema (koji su unosili veliku sumnju u to da će se ikad održati) imao svoje prvo izdanje. Led je ipak probijen! Nije bilo nikakvih incidenata, tako da je i taj rezervni argument izbijen iz ruku onih koji su govorili da je održavanje istog opasno i da se zato ne treba upuštati u takve avanture. Organizatori su ipak bili hrabri i rešili su da idu do kraja. Na sreću!\nDalji život ovog festivala svakako će zavisiti od novca. S obzirom na poznatu ekonomsku situaciju, on će morati da računa na pomoć države. Uostalom, zna se da kinematografija u Evropu već decenijama opstaje isključivo zahvaljujući pomoći države.\nQueer festivali danas postoje gotovo u svim evropskim zemljama. Jedna od najpoznatijih nagrada na velikom Berlinskom filmskom festivalu je nagrada TEDDY koja se dodeljuje filmovima sa homoseksualnom tematikom. Dobitnik te nagrade je i naš Želimir žilnik, 1995. za film Marble ass. Dakle, jedan od svetski najuspešnijih domaćih filmova, od devedesetih do danas, jeste film sa queer tematikom. Strane filmadžije su, dakle, tada prepoznale važnost toga što je ta tematika prvi put ozbiljno otvorena na prostoru Balkana, te su Žilniku dodelili priznanje. Ipak, tada su ta vrata samo odškrinuta. U nastupajućim godinama nije dolazilo do ozbiljnije, organizovanije i šire promene tog stanja.\nOve godine organizatori festivala pokazali su izuzetnu zrelost u organizaciji i postavljanju koncepta. Na festivalu se nisu samo prikazivali filmovi, nego je napravljen i okrugli sto na kom su se naši poznati kritičari i filmski radnici bavili pitanjem queer tematike u domaćem filmu. To znači da organizatori festivala nameravaju takođe da ova menifestacija bude potpora razvoja filmske teorije kod nas. Znamo da su filmska teorija i kritika danas kod nas u značajnom opadanju.\nAko spomenemo činjenicu da za mlade Evropljane Beograd i Srbija postaju sve važniji na kulturnoj mapi sveta (Beograd se često nalazi u samom vrhu lista svetskih časopisa i sajtova), onda hitno organizovanje jednog ovakvog festivala postaje još urgentnije (ne samo za kulturu nego i za turizam) pošto treba imati na umu da je queer kultura (bilo da je u pitanju kemp ili direktan odnos prema njoj) važan i nezaobilazan deo savremene urbane kulture Zapada.\nUlaganjem u jedan ovakav festival kod nas pokazali bismo zrelost kao kulturna sredina i spremnost da pomeramo granice i rušimo besmislene ograde. To je vrlo važno za jednu kulturu koja računa na to da je prosperitetna. Postavljanje granica i stavljanje pod tepih ne vode ka stvaranju zdravih kultura, već bolesnih. Svako odbijanje preispitivanja i marginalizovanje queer tema vodi ka tome da naši sugrađani ostaju i dalje uplašeni, što je „normalno“ jer je u pitanju za njih nepoznata teritorija. Protiv toga se treba boriti!\nMladen Đorđević, filmski reditelj


Od poraza do pobede - -\nMotivaciono razgovaralište - veče sa pričom na temu: „Kako razumeti poraz: Uvod u pobedu“ u biblioteci u Kostolcu.\n12:21 | 07.06.2018. Autor: E.B.\nU razgovoru su učestovali članovi grupe „Razgovaralište“ (Ivan Ceković, Bojan Stojić, Aleksandar Radojević, Dragana Ivković, Vanja Šipka, Suzana Šuster Radojević) i poznati muzičar Ivan Zoranović Kiza, koji je ispričao svoju veoma zanimljivu i poučnu životnu priču.\nUčesnici večeri priče\nRazgovaralište sačinjava grupa ljudi koja se okuplja sa ciljem da razbije lokalni koncept, predrasude, stereotipe, varijante „ja sam takav-kakav sam“ i koja se suprostavlja lažnim žrtvovanjima i pristajanju da ovde gde jesmo - nema ništa i ničega.\nPolazeći od toga da ako se želi neka promena u društvu i u svetu uopšteno, prvo treba poći od sebe, svojim radom i zalaganjem daju primer ljudima oko sebe.\nNa svojim sastancima obrađuju teme ličnog razvoja i svoj rad zasnivaju na podršci između pojedinaca koji čine Razgovaralište.\nIvan Zoranović rođen je 1974. godine u Beogradu, po zanimanju je muzičar, primarno gitarista, mada svira i na raznim drugim instrumentima (klavijature, bas gitara, violončelo, sitar, buzuki, bubnjevi), prema potrebi i zahtevima posla.\nProfesionalno se bavi muzikom od 1995. godine. Sarađuje sa mnogim muzičarima i umetnicima u različitim područjima posla, od klupskih cover nastupa po Beogradu, do visoko-profesionalnih angažmana sa Đorđem Balaševićem, grupom Galija, Nikolom Vranjkovićem (sa kojim je primarno klavijaturista, a manje gitarista), Draganom Jovanovićem (Kuguarsi), Ivanom Jordan…\nPožarevac i ove godine domaćin biciklistima\nZavršeno asfaltiranje pešačke staze na putu za Požeženo


Blog Miloša Grujića: Potencijal domaćeg novca\nPotencijal domaćeg novca\nNa portalu i dnevnom izdanju "Nezavisnih novina" objavljen je moj članak o ideji koja mi se već dugo vrzma po glavi.\nKoliko je evrozona prošle godine bila u znaku dužničke krize najbolje pokazuje činjenica da su skoro svakog mjeseca održavani samiti šefova država Evropske unije. Bilo ih je ukupno 11, a u „normalnim“ okolnostima budu organizovani četiri puta godišnje. Neki od ovih sastanaka imali su epitet “istorijskih” i trebalo je da ponude rješenja za “obuzdavanje” krize. Poslije svakog od ovih samita dolazili su pozitivni signali sa finansijskih tržišta, ali su trajali nekoliko dana da bi ustanovilo da je i posljednji samit, na kojem se tražio odgovor na dužničku krizu, bio neuspješan.\nPo već viđenom scenariju, i samit održan 8. i 9. decembra imao je epitet “istorijski” i proglašen za početak rješavanja dužničke krize. Na tom samitu su po prvi put predloženi jasni koraci za postizanje dugoročnog rješenja, a kao najveće slabosti EU su navedene prespora primjena ranijih dogovora i neusuglašeni stavovi šefova država. Uprkos tome, učesnici samita su daleko od dogovora, jer i dalje postoji više struja i prijedloga. Načelno, cilj je da se pooštri fiskalna disciplina u evrozoni kako bi se spriječile nove dužničke krize što bi trebalo da vrati povjerenje investitora u sigurnost državnih obveznica zemalja evrozone. Države koje su najviše pogođene krizom predlažu da sve zemlje pokažu solidarnost, a druga grupa insistira na povećanju odgovornosti i discipline prezaduženih zemalja. Ima prijedloga da se kriza treba i može riješiti jednim, otresitim, potezom - odlukom Evropske centralne banke da emituje novac kojim bi se finansirale prezadužene članice ili da se emituju nove evroobveznice. Najveća protivnica ovog poteza je kancelarka najjače evropske zemlje Angela Merkel. Ona smatra da se “kriza ne može riješiti nekim čudesnim lijekom”, već insistira da se izlaz iz krize pronađe strpljenjem i sporijim koracima.\nIzrada novog ugovora o fiskalnoj disciplini odnosno sprovođenje odluka posljednjeg samita je u toku i očekuje se da će biti završena do kraja mjeseca. Potpisivanje bi moglo biti na samitu EU zakazanom za početak marta. Međutim, jasno je da i dalje ima mnogo pitanja oko sadržaja tog ugovora. Predsjednik Evropskog savjeta Herman Van Rompoj već je najavio vanredni samit za 30. januar. Zvanično, na dnevnom redu će biti pitanje nezaposlenosti, ali vjerovatno će, kao i na prethodnim sastancima, tačke dnevnog reda biti u sjenci traženja odgovora na dužničku krizu.\nSignali sa finansijskih tržišta pokazuju sumnju u mogućnosti da prezadužene članice evrozone izmire vlastite dugove. O kakvom (ne)raspoloženju se radi govori i činjenica da se uspostavljanje kriznog fonda pokazalo kao slabo rješenje za kontrolisanje krize. Zbog toga ulagači zahtjevaju sve veće kamate na obveznice tih zemalje. Veće kamate uvijek ukazuju na veći rizik neizmirenja obaveza.\nU posljednje vrijeme vijesti da rejting agencije smanjuju prognoze čak i za zemlje sa AAA rejtingom i nisu neka novost. Procjene renomiranih agencija i analitičara pokazuju da će posljednje smanjenje rejtinga za devet zemalja EU prouzrokovati značajne turbulencije na finansijskim tržištima već u prvom kvartalu.\nKako se dužničkoj krizi još ne nazire kraj izvjesno je da će ona biti glavna tema i tokom ove godine. Budući da se kretanja na finansijskim tržištima u velikoj mjeri ponašaju po principu povezanih sudova, jasno je da će se očekivane turbulencije prenijeti i na berze u regionu.\nKao rezultat svojih analiza, rejting agencija “Standard & Poor's” u novembru je snizila Bosni i Hercegovini kreditni rejting sa „B+" na „B", a još u maju je agencija Moody's Investors Service izmijenila izgled sa stabilnog na negativan kreditnogrejtinga „B2". Sliku o BiH dodatno kvare izvještaji velikih autoriteta u ocjenjivanju zemalja poput "Forbsa", Svjetskog ekonomskog foruma, Svjetske banke iMeđunarodne finansijske korporacije prema kojim je BiH na samom svjetskom dnu u oblasti zaštite malih akcionara i prava svojine. Ovakve (pr)ocjene BiH drže u rangu zemalja koje karakteriše loša kreditna sposobnost i veoma visok kreditni rizik. Lošu poziciju dodatno mogu pokvariti rezultati dogovora vezanih za dobijanje statusa o kandidaturi za članstvo u EU i unutrašnje trzavice. Naime, povremena zaoštravanja odnosa na domaćoj političkoj sceni, na koju su građani Bosne i Hercegovine odavno navikli, strancima svaki put djeluju itekako ozbiljno.\nRuku na srce, nije realno očekivati skoru najezdu stranih ulagača na naše berze. Jedna grupa stručnjaka u toj činjenici vidi rješenje za finansijski sistem BiH. Smatraju da su upravo dužnička kriza i iskustva zemalja u tranziciji pokazala da pretjerano oslanjanje na strani kapital dovodi do kolapsa finansijskog sistema i da treba nastojati zamijeniti strane izvore novca domaćim.\nSam trend rasta zaduženosti privrede akcionarska društva i lokalne zajednice upućuje na mogućnost pribavljanja novca na berzi. Primjer dobrog angažovanja domaćeg kapitala su emisije državnih i municipalnih obveznica u RS. Na strani potražnje za domaćim korporativnim, municipalnim i državnim obveznicama i trezorskim zapisima sve više je domaćih investicionih fondova, banaka i osiguravajućih društava, ali i građana jer ovi instrumenti nude, za naše uslove, jako visoku stopu povrata na uložen novac.\nS tim u vezi, stručnjaci predlažu da se i kao rješenje za razvoj finansijskog sistema BiH razmotri uključivanje Centralne banke BiH u procese na domaćim berzama. Taj proces zahtjeva preispitivanje trenutnih zakonskih ograničenja koja onemogućavaju njenu aktivniju ulogu na domaćem tržištu, ali bi efekti tih promjena bili od višestruke koristi.\nObjavio Miloš Grujić u 1/21/2012 10:23:00 пре подне\nOznake: BiH, ekonomska kriza, makroekonomska i politička stabilnost\nOsvrt i očekivanja


Šćuric: Likvidacija MA najgora opcija i totalni nonsens, restrukturacija je neuporedivo bolje rješenje\n"Nije istina da je gašenje jedina opcija"\n„Zašto bi neko zatvarao kompaniju i na to potrošio 50 miliona eura, a onda za osnivanje nove još barem 70 miliona, ako sa 120 miliona može da zadrži postojeću komapaniju koja ima tržište, reputaciju, prava i ugovore, slotove i zaposlene“, pitao je Šćuric\n13227 pregleda\t136 reakcija\t73 komentar(a)\nLikvidacija crnogorske avio-kompanije Montenegra Airlines (MA) najgora je moguća opcija i totalni nonsens, ocijenio je hrvatski vazduhoplovni analitičar kompanije ZAMAaero, Alen Šćuric i dodao da bi posljedice takve odluke mogle biti užasne za Crnu Goru.\n„Nije istina da je gašenje jedina opcija. Restrukturacija je legalna i legitimna opcija, koju podržava EU i koja je neuporedivo bolje rješenje“, rekao je Šćuric agenciji Mina-business.\nOn smatra da je najava gašenja MA totalni nonsens i da će se na taj način sve uništiti, piloti razbježati po svijetu, a stranci uzeti sve što valja.\n„Zašto bi neko zatvarao kompaniju i na to potrošio 50 miliona eura, a onda za osnivanje nove još barem 70 miliona, ako sa 120 miliona može da zadrži postojeću komapaniju koja ima tržište, reputaciju, prava i ugovore, slotove i zaposlene“, pitao je Šćuric.\nOn je dodao da će takva odluka uticati na to da Air Serbia poveća broj polazaka na glavnim linijama Crne Gore, iz Podgorice i Tivta prema Beogradu. „Onda će pokušati da sa daleko više novaca naprave neku minijaturnu kompanijica, koja neće biti ni 20 odsto MA i koja će preuzeti ostatke ostataka“, saopštio je Šćuric.\nOn smatra da je potez nove Vlade ishitren i napravljen krajnje nerazumno i potpuno pogrešno.\n„Ako su već odučili da naprave novu kompaniju, što nije apriori negativno, to se ne radi tako. Sve kompanije koje su nastale na ostacima starih, poput Swissa iz Swissaira, Olympic Aira iz Olympic Airwaysa, Brusselsa iz Sabene, pa eto sada i po treći puta Alitalie, su to napravili po jednom obrascu“, objasnio je Šćuric.\nOn je kazao da je neophodno bilo da se prvo sva prava, poput slotova, code-share i ugovora sa nabavljačima i radnicima, te vlasništvo aviona i imovine prebaci na novu kompaniju, a onda objavi ukidanje stare. Na taj način bi nova kompanija mogla krenuti sa operacijama doslovno narednog dana.\n„Zašto, pobogu, najavljivati ukidanje kompanije i stvarati paniku kod potencijalnih putnika, koji će koristiti druge prevoznike i bojaće se da kupe karte kod MA? Zašto riskirati prekid ugovora sa dobavljačima ili traženje da se stvari plaćaju unaprijed? Šta dobro iz takvog potreza može nastati“, pitao je Šćuric.\nOn tvrdi da je za osnivanje nove kompanije potrebno par mjeseci, kao i da bi tim vrhunskih stručnjaka to mogao da uradi za tri do četiri mjeseca. Ukoliko bi se formirala potpuno nova kompanija, bez prebacivanja vlasništva i prava, neophodno je pola godine.\n„I ovdje je pribavljanje AOC-a najmanja stavar. Treba napraviti nove ugovore sa lezorima, dobavljačima i angažovati posade i radnike“, kazao je Šćuric.\nOn smatra da bi posljedice odluke o gašenju MA mogle biti užasne za Crnu Goru kao turističku destinaciju.\n„Zar nije primjer Adrie Airwaysa najbolji dokaz kako se zatvaranjem kompanije uništilo avio-saobraćaj. Ljubljana, koja je bila vrh avio-saobraćaja u regionu, sada nekih dana nema nijedan let, a ostalim tek jedan ili dva, u prosjeku manje od dva dnevno. Ni za Frankfurt nemaju svakodnevne letove“, rekao je Šćuric.\nOn je dodao da loše stanje nije posljedica samo pandemije koronavirusa, nego da je do njega došlo mnogo prije, odmah po bankrotu Adrie Airwaysa.\n„Gdje su nakon bankrota Adrije bili ti stranci koji će preuzeti linije? Zašto to nijesu učinili? Zašto su strane kompanije koje dobijaju enormne subvencije u Skopju, Nišu, Banjaluci, Mostaru i Ohridu, desetkovali svoje letove? Zato što ih nije briga za konektiranost i lokalno tržište, nego gledaju samo svoje interese“, rekao je Šćuric.\nOn smatra da zbog toga pati turizam, poslovni ljudi se sele iz tih gradova, a strada i sveukupna ekonomija. Ljubljana, prema njegovim riječima, danas ima tek trećinu putnika Sarajeva, desetinu iz Zagreba, četiri puta manje letova od Podgorice, te je na nivou Tuzle, Niša i sezonalnih aerodroma u Tivtu, Ohridu, Zadru i Puli.\nŠćuric je podsjetio i da je Ljubljana na samo par sati autoputevima i željeznicom od svih glavnih gradova Evrope, dok je Crna Gora hiljadu kilometara dalje, za šta je potrbno i više od 24 sata drumskim saobraćajem.\nZbog toga je, prema njegovim riječima, za Sloveniju to bilo manje tragično nego što će biti za Crnu Goru.\n„Crna Gora živi od turizma, jer 25 odsto njenog bruto domaćeg proizvoda (BDP) čini taj sektor. Zašto riskirati da se uništi turizam i cijela ekonomija Crne Gore? MA u ovom momentu ima oko 50 odsto letova, a ljeti daleko više od svih prevoznika. Može li si Crna Gora dozvoliti da izgubi toliko letova“, pitao je Šćuric.\nOn smatra da je rekonstrukcija, ali stvarna, najbolje rješenje za MA.\n„MA je potrebna restrukturacija kakvu su napravile kompanije koje su bile na ivici bankrota i prezadužene, airBaltic i LOT. One su sa 150 miliona, odnosno 200 miliona eura investicija, samo četiri godine nakon restrukturacije postale profitabilne, donosile novac svojim državama, povećale duplo flotu i proširile tržište na druge države. I ostale su državna kompanije“, saopštio je Šćuric.\nMontenegro AirlinesMontenegro erlajnsAlen ŠćuricVlada Crne Gore\n27.09. 16:20 h\t189\t74240\n27.09. 16:50 h\t140\t62138\n27.09. 14:22 h\t44\t40487\n27.09. 23:57 h\t128\t37155\n27.09. 19:25 h\t1419\t35983\n28.09. 06:45 h\t104\t242


Chevrolet Lacetti 1.4 vs Toyota Corolla 1.4 16v VVT-i - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Chevrolet Lacetti 1.4 vs Toyota Corolla 1.4 16v VVT-i\n2002. - 2010. Proizvodnja 2002. - 2004.\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Chevrolet, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 93ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 97ks koji potpisuje Toyota.\nČinjenica da je Toyota dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, američki automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, japanski automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Chevrolet nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Nije mi teško da priznam da, kada bih birao izmedju ova dva automobila, moj izbor bi definitivno bio Toyota. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Kako preko telefona kupiti namirnice u Maxi prodavnici? - PametniTelefoni.rs\nHome / Aplikacije / Android / Kako preko telefona kupiti namirnice u Maxi prodavnici?\nAndroid | 17. maj 2020 | Marjan Stojanović\nEvo kako možete online kupiti namirnice koje ste ranije inače kupovali u odlaskom u Maxi market.\nAko ne volite ili nemate vremena da idete u mesečnu kupovinu kućnih potrebština i namirnica, onda ne bi bilo loše da znate za Maxi Shop aplikaciju koja vam iz udobnosti vašeg doma može omogućiti taj šoping.\nAplikacije možete preuzeti sa Google Play prodavnice ili direktno sa priloženog linka kako za Android tako i za iOS uređaje:\n>> Maxi Shop za iPhone <<\n>> Maxi Shop za Android <<\nMaxi Shop aplikacija vam omogućava da izvršite online kupovinu, a nudi širok asortiman proizvoda, uz sigurnu i brzu dostavu na kućnu adresu. Cene koje su prikazane u aplikaciji su identične kao u Maxi supermarketima.\nDa biste koristili Maxi aplikaciju, potrebno je da se registrujete. Ne brinite, registracija je jako jednostavna i oduzeće vam svega par minuta. Naravno, aplikaciju možete koristiti i bez registracije ali u tom slučaju nećete imati prikaz prethodnih porudžbina koje ste obavili. Uvid u istoriju kupovine može biti od koristi u slučaju da želite da izbegnete novo traganje za proizvodom koji ste već ranije kupovali.\nNa početnoj strani Maxi aplikaciju su prikazani svi proizvodi koji su trenutno na popustu te lakše možete da uštedite prilikom online kupovine. Takođe, na dnu ekrana početne strane su vam izlistani svi proizvodi nedeljne akcije koje su u toku.\nI naravno, tu je panel za pretragu koji se nalazi na vrhu ekrana početne strane. Takođe, u okviru pretrage imate mogućnost da skenirate “barcode” bilo kog proizvoda. Ako je proizvod dostupan u Maxi supermaketima, prikazaće vam se trenutna cena. Super, zar ne?\nAko dodirnete na taster “Prodavnica” koji boravi na dnu ekrana, pristupate stranici gde će vam biti izlistani proizvodi Maxi supermarketa po kategorijama, što znatno olakšava kupovinu.\nPrilikom dodina na taster “Moje porudžbine” prikazaće vam se sve vaše ranije izvršene porudžbine, ali samo ako ste se prethodno registrovali ili kreirali nalog.\nDodirom na taster “Moji spiskovi” pristupate stranici gde možete da pregledate prethodno sastavljene spiskove ili da sastavite nov spisak svih proizvoda koje želite da kupite. To je vrlo korisna opcija za sve oni koji žele da bolje organizuju svoju kupovinu.\nDakle, kupovina putem Maxi prodavnice može izgledati i ovako:\n1. Izaberite ili kreirajte spisak proizvoda koji planirate da kupite.\n2. Odaberete najbližu Maxi prodavnicu u vašoj blizini.\n3. Na listi dostupnih termina izaberite onaj koji vam najviše odgovara.\n4. Odaberite način preuzimanja kupljenih proizvoda.\n- Imate mogućnost da preuzmete sami proizvode koje ste kupili. Ako se odlučite za tu opciju, onda će vam proizvodi biti spremni i upakovani za preuzimanja u prethodno definisanom terminu.\n- U slučaju da vrednost vaše kupovine prelazi 5000 dinara, onda možete definisati termin kada će proizvodi biti isporučeni na vašu kućnu adresu, bez dodatnih troškova za isporuku.\nDodirom na taster “Još” prikazani su vam opšte informacija vašeg naloga, rezervacije termina, pomoć i podrška, kao i podešavanja aplikacije ili privatnosti.\nImate mogućnost da platite u gotovini, putem kreditne kartice i za pravna lica postoji mogućnost virmanskog plaćanja.\nSlobodno nas kontaktirajte i pišite u slučaju da imate nedoumice vezane za Maxi Shop aplikaciju, mi ćemo se potruditi u što kraćem roku da vam odgovorimo i pružimo sve neophodne informacije koje vas zanimaju.\nDodirom na priloženi link možete pristupiti zvaničnom Maxi sajtu gde možete dobiti odgovor na često postavljena pitanja:\n>> FAQ - Maxi Shop <<


Ajvar pripremaju i za Dubai – Novosti Plus\nGastro NOVOSTI EKONOMIJA Poljoprivreda Republika Srpska\nAjvar pripremaju i za Dubai\n30 Jula, 2019 30 Jula, 2019 Kristina Prole\t0 Comments\tBijeljina, Sava Semberija\nProizvodi iz industrije “Sava Semberija” iz Bijeljine pronašli su put do gladnih usta širom sveta. Pored domaćeg, zimnica je stigla do tržišta Nemačke, Švedske, SAD i mnogih drugih. Fabrika “Sava” ima paletu od 187 proizvoda.\nIako je ova godina izuzetno teška i nepovoljna za proizvodnju voća i povrća, prehrambena industrija “Sava Semberija” iz Bijeljine nije prekidala kampanju. Počelo je preradom jabuka, a proizvodnju džemova i marmelade ovih dana zamijenila je prerada krastavaca kornišona, paradajza i paprika. Paralelno se radi i “slatki” program, prerada kajsije i šljiva.\n“Ovde se stvara neka nova vrednost, jer finalne proizvode izvozimo širom svijeta”, kaže Stevo Filipović, direktor “Save”, i podsjeća da su njihovi proizvodi žestoku utakmicu sa evropskim proizvođačima povrća dobili isključivo kvalitetom. Potrošači su to prepoznali, pa pored zemalja Evropske unije, “Savini” proizvodi su stigli do Nemačke, Švedske, SAD, Švajcarske, Кanade, Dubaija, a dio proizvoda se plasira i na domaće tržište.\nFilipović dodaje da imaju izuzetno korektne odnose sa poljoprivrednim proizvođačima u Semberiji i prema njima redovno izmiruju sve obaveze.\n“Povećali smo i otkupne cijene od pet do 20 odsto, u zavisnosti od proizvoda, a sve količine koje nam proizvođači ponude, mi otkupimo. Novina je i da smo za proizvođače tu 24 časa neprekidno, kako bismo im olakšali organizaciju berbe, s obzirom na evidentan problem nedostatka radne snage“, naglašava Filipović.\nOvo je strateški važna fabrika, i tako je treba tretirati, naglašava Filipović, ističući da “Sava” ima paletu od 187 proizvoda i da su prije u Evropi bili prepoznatljivi njihovi đuveč, ajvar, pečena paprika, sok od paradajza, marmelada od šipka…\nPREŽIVJELI PAD INDUSTRIJE\nDirektor Stevo Filipović podsjeća da je prehrambena industrija “Sava” osnovana 1947. godine, i da je bila jedna od najpoznatijih fabrika te vrste na prostoru bivše Jugoslavije. Nakon poslejdnjeg rata i privatizacije i nestajanja bijeljinske industrije i gašenja Šećerane, Železare, “Zenita” i drugih preduzeća, “Sava” je jedina preživjela i zajedno sa semberskim poljoprivrednicima proizvodi kvalitetnu hranu za tržište.\n← HOROSKOP – Utorak 30. jul\n“Evropski Tibet” na vrhu Hercegovine →\n2 Juna, 2020 2 Juna, 2020 Kristina Prole\t0\nOC Jahorina: Vučkoland zabavni park apsolutni hit u regionu\n10 Jula, 2020 10 Jula, 2020 Dragana Morača\t0


Embassy Suites Denver - Aurora Denver International Airport, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nProverite cene i raspoloživost za Embassy Suites Denver - Aurora: Datum dolaska :\nEmbassy Suites Denver - Aurora - Opis\nza grad Denver International Airport je Luksuzan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače, Klimatizovano.Na 39 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 4444 North Havana Street sa pozicijom jugozapad za grad Denver International Airport, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Deo je lanca Hilton Hotels.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nEmbassy Suites Denver - Aurora tip(ovi):\nEmbassy Suites Denver - Aurora sadržaji i usluge\nPrihvataju se kućni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Denver International Airport)\nNalazi se u ulici 4380 Peoria St, pozicija mu je istok za grad Denver, a od centra je udaljen samo 25 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Denver je Porodičan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćet\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Denver International Airport. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parki\nPozicija ovog hotela je istok za grad Denver, a nalazi se u ulici 3975 Peoria Way, na samo 25 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Denver. U njemu\nNalazi se u ulici 12020 East 39th Avenue, pozicija mu je istok za grad Denver, a od centra je udaljen samo 25 minuta kolima.U hotelu Motel 6 Denver Airport pronaći ćete sve usluge koje treba da ima ho\nStil hotela SUPER 8 DENVER EAST je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 3850 PEORIA STREET I 70 AND PEORIA STREET sa po\nStil hotela Red Lion Denver Central je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Poslovni centar, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Pozicija ovog hotela je 3,3 km -


Sarajevski Dom penzionera uskoro na prodaju: Umjesto ruševina novi ambijent - Klix.ba\nBiH Sarajevski Dom penzionera uskoro na prodaju: Umjesto ruševina novi ambijent\nSarajevski Dom penzionera uskoro na prodaju: Umjesto ruševina novi ambijent\n2.12.2015. u 22:25\nVlada FBiH Federalni zavod PIO Dom penzionera\nNa posljednjoj sjednici Vlada FBiH dala je saglasnost Federalnom zavodu Penziono-invalidskog osiguranja (PIO) za pokretanje postupka prodaje nekretnina koje su u vlasništvu ovog zavoda. Nekretnine će biti prodane putem javnog konkursa ili aukcije. Jedan od tih objekata je i bivši Dom penzionera u sarajevskom naselju Nedžarići koji je od poslije rata neiskorišten i propada.\nOsim bivšeg Doma penzionera u Nedžarićima, Federalni zavod će putem javnog konkursa ili aukcije prodati i bivši Dom penzionera u Bihaću, te hotel Ero u Mostaru. Na taj način Federalni zavod PIO će dobiti značajna finansijska sredstva za konsolidaciju budžeta, a privatizacijom do sada neiskorištenih objekata otvara se mogućnost za nova radna mjesta, te promjenu cjelokupnog ambijenta prostora koji je godinama propadao neiskorišten.\n"Fedralni zavod PIO je odavno imao namjeru prodati neiskorištene nekretnine, ali postupak su sprečavali problemi pravne prirode. Konkretno, kada je riječ o bivšem Dom penzionera u Nedžarićima imali smo spor sa Općinom Ilidža koja je tražila da joj se isplati određena naknada. Spomenuti objekat bit će prodan u sadašnjem pravnom stanju", izjavio je za Klix.ba Tomislav Kvesić, stručni saradnik u Federalnom zavodu PIO.\nIako je devastiran, Dom penzionera u Nedžarićima je procijenjen na 13,3 miliona KM, dok je Dom penzionera u Bihaću procijenjen na 7,5 miliona KM.\n"Nakon što Upravni odbor Federalnog zavoda PIO donese odluku o raspisivanju javnog konkursa za prodaju nekretnina koje su u vlasništvu ovog zavoda, a koje su neiskorištene, u narednim mjesecima možemo očekivati i konkretne korake po tom pitanju. Interesanata je već bilo za objekat u Sarajevu, ali je sve blokirao pravni spor sa Općinom Ilidža", istakao je Kvesić.\nPrikupljena finansijska sredstva Federalni zavod PIO će iskoristiti za redovno poslovanje, sanaciju deficita u budžetu i isplatu penzija.\nOstaje da se vidi na koji način će na ovu odluku Vlade FBiH reagovati Općina Ilidža.\n1h 36min 37\n2h 22min 88


PROMOCIJA TURSKE FINANSIJSKE LINIJE U BRATUNCU BosanskiEnglish\nPROMOCIJA TURSKE FINANSIJSKE LINIJE U BRATUNCU BBI finansira održivi manjinski povratak po profitnoj marži već od 0%.\nPovratnici, poljoprivrednici i proizvođači 6.jula u 11 sati, u mjestu Hranića moći će u direktnim razgovorima sa predstavnicima BBI banke aplicirati za sredstva iz turske finansijske linije\nSredstva u iznosu od 100 miliona eura, koje je Vlada Republike Turske odobrila na 3. Sarajevo Business Forumu, namijenjena za održivi manjski povratak, poljoprivredu, proizvodnju i nova radna mjesta, građanima BiH na raspolaganju su i putem BBI banke. Tokom juna Bosna Bank International (BBI) u gradovima širom BiH promovirala je sredstva iz ove linije. Predstavnici BBI banke u petak 6. jula u 11 sati u mjestu Hranića u općini Bratunac susrest će se sa poljoprivrednicima i povratnicima iz ove općine. Planirano je da sastanku prisustvuju i predstavnici klastera, firmi koje vrše otkup poljoprivrednih proizvoda i plasiraju ih na tržište Evropske unije. Namjera je da se na licu mjesta konkretizuje posao i povežu sve strane u lancu od proizvođača preko finansijera pa do kupaca.\n„Sredstva iz ove finansijske linije namijenjena su za razvoj poljoprivrede, turizma, održivog povratka izbjeglica i zapošljavanje, kao i za razvoj malih i srednjih preduzeća. Realiziranje ove finansijske linije pomoći će u implementaciji brojnih projekata, održivom povratku raseljenih osoba i doprinijeti opećem razvoju poljoprivrede i društva u cijelosti. Riječ je o dugoročnom finansiranju po izuzetno povoljnim stopama već od 0%. Sredstva su namijenjena povratnicima, a mi smo posebnu pažnju usmjerili na Republiku Srpsku“, kaže Mirsada Čengić, direktorica Sektora sredstava BBI banke i koordinator za tursku finansijsku liniju.\nPredstavnici BBI banke su prethodnih dana u direktnim susretima sa povratnicima u Brčkom, Modriči, Janji, Zvorniku, Kozarcu, Prijedoru, Bosanskoj Dubici i Bosanskoj Gradišci predstavili sve prednosti koje nudi BBI banka kroz tursku finansijsku liniju. U ovim su gradovima povratnici najviše interesa pokazali za kupovinu zemljišta, te razvoj poljoprivrede, ulaganje u stočarske farme, uzgoj malina, kao i drugih poljoprivrednih disciplina.\n„Važno je napomenuti da BBI banka kroz tursku finansijsku liniju nudi i otkup dugova od mikrokreditnih organizacija i na taj način pokušava pomoći privrednicima da rasterete svoje poslovanje“ pojašnjava direktorica Čengić, dodajući kako su sredstva osim povratnicima namijenjena i proizvođačima (i prerađivačima) te poljoprivrednicima - najvažnijim kategorijama za ekonomski razvoj bilo koje zemlje. Ured za odnose s javnoscu BBI


Vanja Grbić iskreno o Srbiji, kosovskom nasleđu, generaciji iz Sidneja: "Mi nismo bili prijatelji" - Telegraf.rs\n28/10/21 | 10:37\nJa sam se opredelio da se posvetim deci da sve ono što sam naučio na terenu i van njega uložim u bućnosti u decu i na taj način zatvorim krug svega onoga što smo moja porodica i ja radili godinama. Zato veliko Vam hvala, hvala porodici i fondaciji Karić, učinili ste ovom nagradom, veliku čast i meni i mome bratu!\nLegendarni srpski odbojkaš Vanja Grbić, ostvario je gotovo sve što se moglo osvojiti tokom svoje sportske karijere, a kruna je bilo olimpijsko zlato u Sidneju 2000. godine.\nZlatna generacija srpske odbojke dosegla je visine koje nakon toga nijedna druga više nije uspela da dostigne, iako je bilo fenomenalnih generacija koje su osvajale i najsjajnija odličja sa evropskih prvenstava.\nMeđutim, Olimpijske igre osvojila je samo generacija iz 2000. godine, a upravo tada briljirao je Vanja Grbić koji je u finalu osvojio i jedan od najlegendarnijih poena ikada u odbojci.\nPo završetku sportske karijere, Vanja se posvetio sebi i sopostvenom obrazovanju, pa je 2006. upisao fakultet, a nedavno je i u obrazovanju dosegao vrh, pošto je dobio zvanje doktora nauka.\nZbog svojih dostignuća u sportu Vanji i njegovom bratu Nikoli Fondacija Braća Karić dodelila je nagradu, a tim povodom je Vanja dao i intervju u kojem se dotakao mnogih detalja svoje karijere, sa osvrtom na generaciju "zlatnu generaciju iz Sidneja", za koju je rekao da nisu bili veliki prijatelji, ali da su na terenu grizli jedan za drugog i da su bili fokusirani na jedan cilj - da obraduju naciju u teškim momentima nakon ratova devedesetih.\nTakođe je Vanja pričao i o mnogim svojim razmišljanjima, dotakao se sadašnjeg rada s decom, ambicijama da uradi nešto za Srbiju, veri, poseti Hilandaru, nasleđu koje Srbija ima u kosovskim manastirima, za koje kaže da ne postoji nigde na svetu...\nO Vama se sa mnogo razloga govori kao o jednom od najboljih srpskih odbojkaša svih vremena. Članstvo u odbojkaškoj Kući slavnih, četrnaest medalja u dresu reprezentacije, titula najboljeg igrača Evrope 2000 godine, nezaboravni zlatni trijumf na Olimpijskim igrama u Sidneju i mnogi drugi reprezentativni, klupski i lični uspesi obeležili su Vašu bogatu i plodnu sportsku karijeru ali i život vredan življenja. Ko Vam je najviše pomogao da razumete kako da ispunite meru ljudskog postojanja i šta Vas je u odbojci privuklo da joj posvetite život?\nŠto bi rekli italijani figlio d’arte iliti sin od umetnosti. Ne pada iver daleko od klade. Pokojni otac je bio odbojkaš, član reprezentacije Jugoslavije trinaest godina, kapiten reprezentacije koja je osvojila prvu evropsku bronzanu medalju u istoriji Jugoslavije. Kažu da temperamentom podsećam na njega i od najmlađih dana, pete ili šeste godine, moja igraonica je bila hala Medison u Zrenjaninu. Bio sam živo dete, moj otac me je vodio u Medison, gledao sam treninge, malo se igrao. Mislim da mi je onaj miris prašine i dan danas u nosu. S vremena na vreme otac bi mi samo zaintrigirao maštu, ubacivao loptu i ja sam sanjao o tome da ću jednog dana da pucam na velikoj mreži. Iako sam, s vremena na vreme, provodio periode trenirajući odbojku od devete godine, mogu da kažem da sam ozbiljno treniranje odbojke počeo tek u sedmom razredu osnovne škole, znači tek sa trinaest godina. Igrao sam paralelno i fudbal, prvo napad pa sredina terena, pa nazad, pa onda na golu i otac mi je u petnaestoj godini rekao da mogu da igram šta god hoću, ali da ću igrati odbojku. Sećam se dan danas tog osećaja. U stvari, on je već video da je odbojka ono što će biti moje opredeljenje.\nVanja i Nikola Grbić sa zlatnom olimpijskom medaljom iz Sidneja 2000. godine; Foto: MN Press\nO tome šta ste Vi dali odbojci se već mnogo zna. Šta je Vama dala odbojka?\n- Ono što mi je ona dala i ono čemu me je naučila je čovek koji sam danas vezano za ljudske odnose, prihvatanje ljudi, razlika, svest o tome na koji način da sa ekipom ljudi sa kojima nemaš zajednički jezik, u smislu poznavanja, stigneš do najvećih, olimpijskih visina. Odbojka mi je dala suštinu života, jer ne mora da znači da je ono što mi mislimo i ono što znamo jedino pravo i da je najčistije i najbolje. Mi imamo neku svoju viziju, neki svoj put i neki drugi ljudi možda imaju svoju viziju. Upravo u uvažavaju razlika jeste ono što suštinski treba da bude svakodnevno funkcionisanje i to je ono u čemu mi je odbojka pomogla: da ne rešavam sve na silu kao što se rešava u kontaktnim sportovima.\n- Svoju snagu, brzinu, tehniku stavljaš na raspolaganje intelektu. Psihološkom stabilnošću i fantastičnom intelektualnom mobilnošću rešavaš situaciju. Poen u odbojci se ne definiše kao u košarci – ubaci se u koš - poen u odbojci može da se napravi na mnogo različitih načina. S te strane je odbojka, recimo, kolektivni tenis i mnogo smo bliži tenisu nego što su drugi sportovi. Odbojka mi je isto tako pomogla da realizujem svoj potencijal, da proputujem svet, da igram u šest zemalja, da govorim četiri jezika kao maternji, da koristim još četiri i da upoznam ljude i prijatelje sa kojima sam jako dobar. Boja kože, nacionalnost, religija i geografski lokalitet apsolutno nisu bitni već isključivo kakav si kao čovek.\nVanja Grbić iz mlađih dana; Foto: MN Press\nTokom karijere se niste držali zone komfora i prihvatali ste izazove koji su Vas često vodil van granica Srbije. Igrali ste za Vojvodinu, potom Mladost, pa ponovo zaVojvodinu, usledili su angažmani u Italiji, Brazilu, pa ponovo Italiji, Japanu, Grčkoj, Rusiji, ponovo Italiji i Turskoj. Različiti društveni i kulturoški konteksti su Vas sigurno obogatili. Ako su život odnosno rad u inostranstvu neka vrsta učenja, šta ste naučili iz susreta sa ovim zajednicama ? Da li ste se, možda, na neki način promenili posle istraživanja sveta i svih mogućnosti koje pruža ? Kako bi izgledala jedna lična sublimacija tih raznolikih iskustava?\n- Nebo – zemlja. Recimo Italija je zemlja koja je fenomenalna za život. Imaju fantastičnu kulturu sporta gde je kult sporta posebna grana, a oni sami izuzetno zahtevni. Kada nekoga vole, bez obzira kakav, on je bog. To je zemlja u kojoj je veoma važno kako izgledaš, šta voziš i koji mobilni koristiš.\nSvakako da ste iskusili i suprotnosti?\n- Brazil je zemlja fantastičnih suprotnosti. S jedne strane favele, siromašni - s druge strane prebogati krajevi i ljudi. Prolazeći kroz unutrašnjost prošao sam pored kuće ispred koje sam video starca koji sedi na balvanu. Na krov stare blatnjave kuće bez vrata prebačeni su lim i najlon. Starac čiji je slamnati šešir izjeden i pljav puši loše zavijenu cigaretu odnosno duvan i smeje se. Onda se čovek zapita šta je to što tebi čini sreću u životu. Ono što imaš i poseduješ ili ono što te ispunjava?\n- Čovek se vrlo često preispita. Japan je, recimo, zemlja koja je, po meni, mnogo ispred svih ostalih. Bar 50 godina. To je zemlja gdje su kolektivna svest ili pripadnost i socijalna inteligencija na najvišem nivou. Ljudi sopstveni uspeh doživljavaju kroz opšti uspeh i pripadnost nečemu ili nekome. Tako od malih nogu vaspitavaju svoj narod. To je takođe zemlja gde je tehnologija otišla jako daleko a tradicija i ono što su tekovine japanskog naroda nešto što se čuva isto kao i porodica. Znači, ono što je napredno, vrhunsko i moderno ne mora da prati apsolutno sve trendove koji nam dolaze.\nRoditeljska briga i majčine suze su Vas pratile kad ste odlazili u inostranstvo. Bila je zabrinuta i kad ste odlazili u Tursku. Čini se, ipak, da Vam je to iskustvo prijalo.\nKada sam otišao prvi put u Tursku, kad smo supruga i ja potpisivali ugovor, otišli smo u Fener, najveće sportsko društvo. Očekivali smo Turke sa turbanima koji puše i piju kafu, mahale, a videli smo jednu veoma modernu zemlju odnosno jedini grad na dva kontinenta koji je daleko od onoga što su naše predrasude. Uzmete meni i možete da razumete osamdeset procenata stvari, mentalitet jako sličan našem, ljudi su veoma vredni i radni a sportisti su kod njih bogovi. Otišao sam u Tursku sa 37 godina. Prve godine u Feneru smo osvojili i kup i prvenstvo. Oni do tada nisu osvojili ništa. Dan danas imam prijatelje i jako bliske veze i Istanbul je sigurno grad gde smo imali najlepši boravak i najbolji opstanak.\nU kolektivnim sportovima izuzetno je važno kako funkcioniše tim kao organska celina. Za igrače je značajno da razviju svest o tome da svaki postupak ima posledice po ekipu. Staranje o opštem i zajedničkom nadilazi brigu o individualnom i ličnom. Potencijal ekipe zavisi od doprinosa timu i brige za druge. Kakva je Vaša filosofija sporta u tom domenu?\nOdbojka je najkolektivniji timski sport od svih. Često ljudi kažu da je specifičnost odbojke odvojenost mrežom i svašta drugo. Meni je došlo milion puta da se potučem, ali naučite kroz ono što je igra da kontrolišete sebe, svoje emocije, naučite kako da se ponašate. Vrlo bitna stvar koju veliki broj sportista zaboravlja jeste da vas gledaju drugi, pre svega deca. Kako se ponašate na terenu takvu poruku dajete deci. Morate biti svesni da niste samo neko ko igra na određeni način već je poruka koja dajete deci mnogo važnija nego sama vaša igra. Način na koji funkcionišete u okviru grupe mnogo govori o vama. Tim, kako kažu u sportskoj nauci, jeste skup ljudi gde postoji jedan lider oko koga se okupljaju svi ostali. To su ljudi različitih afiniteta i sposobnosti i oni nalaze neki svoj zajednički duh ili ga ne nalaze.\n- Upravo od toga i zavisi kolika će iskorišćenost tog potencijala biti. Obično se kod nas kaže da se tim pravi u kafani. To je notorna glupost. Suštinski, to se rešava na terenu, u areni. Uzmite za primer našu generaciju koja je osvojila olimpijsko zlato - mi nismo bili prijatelji. Nikad nismo popili kafu zajedno. Uvažavamo se toliko koliko je bitno da budemo na terenu i provodimo vreme zajedno. Mi smo se okupili oko zajedničkog cilja. Taj zajednički cilj ima dodatnu notu - svest da igramo za svoj narod, naročito u trenutku devedesetih, kad to ima određenu specifičnu konotaciju. To je u stvari ono što je nas spojilo - da smo na terenu spremi da poginemo jedan za drugog zato što smo bili svesni da bez ijednog od nas ne možemo da to uradimo i to je poenta. Lomova i neslaganja ima uvek, ali postoji ono što je suština da je taj cilj koji mora da se osvoji mnogo važniji od bilo koga od nas. Svako u timu ima svoj specifični zadatak koji treba da ispuni jer onaj koji vodi tim jako dobro mora da zna šta koji igrač u kom trenutku treba da da. Nisu svi timovi najbolji, ali da bi ostvarili najviše što mogu, mora da prihvate jedni druge. To je negde i najvažnije. Mene su upravo uzimali i zbog toga zato što sam bio čovek tim.\nTokom Vaše igračke karijere ste demonstrirali vrhunsku disciplinu, posvećenost, kreativnost i odgovornost. Vaš lični razvoj se nastavio kroz akademsko iskustvo. U novim i drugačijim okolnostima ste imali prilku da sagledate teoriju koja stoji iza sportske prakse. Šta su vam doneli ti novi vidici? Šta vam je donelo igračko umeće u tom smislu i na koji način ste to znanje aktuelizovali kroz akademsku karijeru?\n- Nakon karijere, 2009. godine, postao sam Potpredsednik Odbojkaškog saveza Srbije. Moj zadatak je bio odbojka na pesku, mlađe kategorije i, generalno, pomoć strukturi Odbojkaškog saveza. Tako sam imao priliku da upoznam mnogo ljudi, vidim mnogo dece i da polako ulažem u sebe van terena. Čovek kada prekine sa aktivnim igranjem ne ide u kafanu, ne gradi zgrade, već se bavi isključivo onim u šta se razume i za to mora da se spremi. Ja sam, shodno tome, s obzirom na to da sam 2006. odigrao poslednju utakmicu za reprezentaciju na Svetskom prvenstvu u Japanu, krenuo sa fakultetom. Taj fakultet je državni Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja u Beogradu i na njemu sam diplomirao 2014. godine.\nTada je otpočelo i novo poglavlje bavljenja sportom za Vas ? Da se vratimo na to kako su se u Vašoj interpretaciji ukrstile akademska teorija i igračka praksa?\n- Onda vidite prostor, shvatite koja je razlika. S jedne strane teoretski aspekt je važan da biste mogli da se upoznate sa pojmovima, da znanje koje je razbacano i raštrkano na određene segmente, analitički i metodički postavite kako treba, da shvatite proces, jer teorija upravo to objašnjava. Savršeno mi je jasno zašto postoji veliki jaz između teorije i prakse. On se već dogodio jedanput u prošlosti u antičkim olimpijskim igrama onog trenutka kada je ušao novac i interes i kada su se atlete i treneri razdvojili od filozofa.\n- Tražili su od filozofa da dođu na teren i da pokažu to što treba, a filozofi su tražili da dođu i da nauče ono što oni znaju - svako u svom polju. To se nažalost dešava i sada. Ne postoji jedno bez drugog jer onda nema kulture jednog ili drugog. Ja sam shvatio da je taj deo teorije koji usvojite na fakultetu dobar ukoliko ima praktične implikacije. Isto tako, praksa je praksa, ukoliko ste upoznati sa onim što vam teorija objasni. Mene, recimo, veliki broj ljudi pita šta da trenira njihovo dete. Nije poenta u tome da vi požurite da što pre dete gurnete u proces.\n- Ne može dete emotivno da se istroši pre nego što mu je vreme. Odlaganje zadovoljstva je veoma važno da biste bili uspešni. Onaj koji radi sa decom mora jako dobro da poznaje proces njihovog odrastanja zato što nisu sportski i rezultatski aspkti važni, već da se dete razvija u skladu sa svojim sposobnostima. Kao rezultat toga razvoja biće uspešniji i u sportu. Sport nije rezultat sam po sebi, već je odskočna daska za zdravlje. Mnogo dece ima krivu kičmu i ravna stopala, dijabetes je povećan, motorika dece je mnogo lošija nego ranije. Imam podatke za 3.100 klinaca za poslednjih pet godina i tačno znam šta svako dete može i šta je prosek. Statistika ne treba da služi za fioku.\nČini se da ste oduvek tačno znali šta želite da postignete u sportu ali i šta je Vaš najznačajniji zadatak. Rad sa mlađim generacijama je inspirativan. Koliko je zahtevan?\n- Poenta jeste da shvatite šta hoćete da radite kad odrastete, a onda da se tome posvetite, edukujete i uložite u sebe da biste mogli da odgovorite onome što ste sebi zacrtali kao misiju. Ja sam 2011. godine shvatio šta hoću da budem kad porastem - da radim sa decom. Hteo sam da probam, s obzirom na to da sam se vratio u svoju zemlju, iako sam mogao da živim napolju, da pomognem svom narodu i svojoj zemlji na način na koji će to biti najsvrsishodnije u domenu onoga što znam - da deca koju ćemo imati mogu da se razvijaju na pravi način, da imamo zdravu naciju, a oni koji imaju sposobnosti i afinitete ka određenom sportu da se njime bave do nivoa do kojeg žele. Oni koji se opredele da im to bude posao da ih pripremimo da se ne povrede i, ono što je mnogo važno, da imaju kulturu fizičke aktivnosti bez obzira da li će biti vrhunski ili ne. Mi nemamo naviku da se bavimo sobom i svojim zdravljem i očekujemo da će neko drugi da nas leči. Moramo mi sami sebe da lečimo.\nKako prepoznajete buduće olimpijske i svetske šampione ? Postoji li poseban način rada sa njima ? Da li Vaše uputstvo o maksimalnih 100% koje igač mora da da, da bi postigao željeni cilj, ima univerzalno značenje?\n- Vrlo često ljudi traže da im dam vežbe koje treba dete da radi da bi bilo uspešno. Svi se orijentišu na hardver, a nije hardver taj koji pravi razliku. Hardver jeste sredstvo kojim dolazite do cilja i taj hardver mora da se očuva. Kad kod mene deca dođu na kamp prva stvar koja se radi jeste ortopedska analiza, radimo kompletnu motoričku dijagnostiku, antropometriju i dobijemo odgovor. Znamo tačno sta svako dete treba da radi. Ukoliko dete nije u skladu sa svojom generacijom, sa svojim uzrastom, po pitanju motorike i koordinacije ono ne može da se igra sa ostalom decom. Cilj je da se dete igra sa osmehom na ustima. Ne možete da svirate klavir ili da radite matematiku ako vas bole leđa. Poenta jeste da pripremite decu da mogu da se igraju bez problema i tu smo došli do dece koji imaju osmeh na licu. Svi se zadovoljavaju samo time da deci daju vežbe i takmičenje. Devojčice do petnaeste i dečaci do šesnaeste godine mora da se igraju bez imperativa rezultata.\n- Deca hoće da se nadmeću i to je u redu. Treba da se igrajući nadmeću jedni protiv drugih sa određenim zadatkom i oni će sami da nauče ne bi li pobedili. Ono što je najveći izazov jeste rastući problem pritiska straha od greške. To je najveći strah koji postoji kod dece i kod odraslih. Kako rasteretiti dete da se ne plaši? Igrači znaju na koji način su razmišljali. Kako da pomognete detetu koje ima jedanaest godina da se ne plaši kad dođe na servis, kad dođe na liniju slobodnih bacanja, kad dođe na penal? Dete koje zna da kontroliše strah je dete koji igra svoju igricu pod potpunom kontrolom. Tako će sutra i u životu kada dođe u situaciju znati na koji način da razmišlja i vodi sebe.\nBavljenje sportom je za Vas neka vrsta lične evolucije. O tome mnogo govorite i mladima. Verujete da je odrastanje kroz sport i sa sportom nabolji način stasavanja. Da li je to najautentičnije sazrevanje? Zrele ličnosti – budući vrhunski sportisti?\n- Ono što radimo jeste upravo to. Može da se radi u bilo kom sportu. Naučimo decu kako da dišu u bazenu da rasteretimo srce, kako da radimo propriocepcije u bazenu i na pesku koja je fantastična proprioceptivna platforma. U stvari sa decom radimo zdrav program kroz odbojku. Dok napredujete u karijeri vi postižete rezultat za sebe za svoju ekipu a onda dođe trenutak, kada treba sve ono što ste naučili, stekli, svu pasiju, da pretočite i prenesete na one koji dolaze posle vas. To je iskonska i istinska misija onih koji jesu pravi šampioni. Ja sam se opredelio da se posvetim deci da sve ono što sam naučio na terenu i van njega uložim u bućnosti u decu i na taj način zatvorim krug svega onoga što smo moja prodica i ja radili godinama. Zato veliko Vam hvala, hvala porodici i fondaciji Karić, učinili ste mi veliku čast i meni i mome bratu.\nKako nove generacije prihvataju implementaciju Vašeg recepta za uspeh?\n- Sva deca koja dođu su nasmejana i sva deca žele da se vrate. Pričam glasom kojim pričam sada sa vama jer onaj koji viče pokriva sopstveno neznanje i nesigurnost. Kažem deci da je važno je znaju kako treba da pomognemo trenerima kada se vrate u njihove klubove. Nikad ne pišem izveštaj crvenom olovkom. Moj zadatak je da tom treneru pomognem da mu kroz izveštaj koji dobije opišem zašto se dešavaju određene stvari. Tu onda, u stvari, mi gradimo sistem. Svi radimo u interesu deteta. Dođu deca iz Istočnog Sarajeva i Sarajeva zajedno na kamp, upoznaju se, sprijatelje se i posle toga dolaze zajedno. Sport ima snagu i sposobnost da prebrodi sve granice. Sport je fantastičan most ukoliko se koristi na pravi način i to jeste njegova prava priroda. Neko kaže sport nije ni dobar ni loš. Sport je uvek dobar. Pitanje je da li je dobar ili loš onaj koji ga koristi.\nVaša životna filozofija se reflektuje i na modus rada predavača u Vašem sportskom kampu. Odličan ste motivacioni govornik i o tome svedoče i uputstva koja dajete deci tokom treninga. Uopšte, način na koji odgovarate na fundamentalna, egzistencijalna pitanja izražava Vašu veru. U šta veruje Vladimir Grbić?\n- To je širok pojam. Prvo poštujem ljude koji su vernici. Poštujem ljude koji poštuju veru i tradiciju svog naroda jer to mnogo govori o njima. Eto preko je pun poštovanje. U vreme stare Jugoslavije niko nije radio na tome da se upoznamo sa onim što je naša vera ili naša tradicija ili bilo šta drugo. I to što je bilo, bilo je vrlo šturo. Ja sam otišao 1992. godine u Italiju. Mene su Italijani zaintrigirali da saznam o svojoj veri ono što ne znam, jer su se prema našoj veri odnosili sa pijedestala. Ja sam, naravno, upoznao oca Dimitrija u Kleku, koji je inače moj duhovnik sa kojim sam počeo priču. On me je upoznao sa svim onim što će kasnije biti upoznavanje sa onim ko smo mi.\n- Nikola i ja smo se posle Atlante krstili i ja sam otišao na Hilandar. Hilandar je jedno svojevrsno mesto koje nikada nije osvajano, koje je uvek bilo naše. Kad dođete na Hilandar, koji su Sveti Sava i Sveti Simeon osnovali na bazi starovizantijskog manastira Hilandarion negde 1.200 te godine upoznate se sa onim što je priroda. Vidite mesto gde je magarac doneo ikonu Trojeručicu, vidite i plod svete loze svetog Simeona Mirotočivog staru više od 800 godina, čiji plod pomaže parovima da dođu do potomstva. Onda vidite stepenicu u mermeru na ulazu u treću priparatu, koju je izgradio Sveti Knez Lazar, koja je ulegnuta. To je mesto gde monasi gaze već osam stotina godina.\n- Vi tada možete da vidite početak i sebe kao jednom malo zrnce peska koji pripada pustinji bez obzira koliko je malo. Tada možete da vidite i nađete sebe, nađete svoje mesto, što ne znači ja verujem - ja sam fanatik . Apsolutno ne. Suštinski, nađete svoj mir. To je, u stvari, ono što je najbitnije. Da li verujem u Boga? Da, verujem u Boga. Da li poštujem? Da. Mislim da mi imamo kao narod mnogo toga što moramo da poštujemo iako nije adekvatno reći moramo - bilo bi dobro. Nasleđe koje mi imamo nema niko. To bogatstvo koji mi imamo u kosovskim manastirima ne postoji nigde. Pitanje duše i pitanje vere nisu pitanja o kojima čovek treba da raspravlja. Naše je da našu decu vaspitavamo u duhu onih od kojih smo preuzeli palicu. To je naše, to je naša vera.\nS leva na desno: Momir Stojilković, Monika i Filip Martać, Saša Karić, Dragmir J. Karić, Vladimir Grbić i Nikola Stojilković, foto: Zoran Jovanović\nImate li neki nedosanjan san?\n- Završio sam fakultet zbog roditelja, doktorirao sam zbog sebe. Čovek dok god radi na sebi, on je živ. Mislim da smo mi uvek nesavršeni i moramo uvek da radimo na sebi. Nikad mi nećemo biti u potpunosti savršeni do trenutka dok ne odemo na onaj svet. Onda, u tome trenutku, verovatno postajemo najsavršenije biće u ovozemaljskom životu. Prođete život, razmišljate o tome. Vrlo često preispitujem sebe. Sigurno je da zato što hoću da uradim nešto dobro napravim neku drugu glupost. Kaže sveti Patrijarh Pavle da svim ljudima prilazi kao da su dobri ljudi, pa ako ga prevare - šta će? Nije na meni da im sudim. Pogano je vreme, ali čovek je uvek čovek. Ljudi se prepoznaju. Ja se trudim da budem čovek. Imam nesavršenosti i nedostataka. Trudim se da radim na njima. A snovi? Ima li nedosanjanih snova? Ima! Želim da oformim ekipu ljudi, odnosno da izgradim ljude koji će moju misiju nastaviti da prenose dalje. Eto, to je, ali na tome se već radi.\n"Prijatelj i brat, suze i bol": Vanja Grbić se dirljivom porukom oprostio od legendarnog odbojkaša\n"Dobar sam manipulator kao i vi": Vanja Grbić ispričao kako se suprotstavio Slobodanu Miloševiću\nDragomir Karić: Moramo pokazati da snaga Srbije postoji\nKad se vredne ruke slože, sve se može: Kako se najlakše priprema zimnica\nNagrade fondacije "Braća Karić": Nikoli i Vanji Grbiću priznanja za dostignuća u sportu\n29. oktobar 2021 | 12:34\nNeka sportisti ostanu ipak samo sportisti, Mislim da ste me razumeli\n28. oktobar 2021 | 14:23\nVanja je primer svima nama i našoj deci, a i sportistima, u svakom smislu. Bog mu dao zdravlje!\n28. oktobar 2021 | 12:58\nBravo legendo ,ljudska ,moralna velicina I inteligencija ,patriota!


Kako smo uništili jedan od najlepših prizora u Srbiji - Pogledajte!\nJedan od najlepših prizora u Srbiji, pa i čitavoj Evropi, sigurno je jezero Uvac koje ovih dana ne izgleda ni izbliza onako bajkovito kako smo navikli – vodostaj je opao za skoro 20 metara, a samo jezero se na pojedinim mestima povuklo i dva kilometra, zbog čega nije ugrožena samo čuvena turistička atrakcija, već i stanište brojnih životinjskih i biljnih vrsta.\nIako ovo nije bila sušna godina i iako je vode bilo u izobilju, jezero danas izgleda neprepoznatljivo. Kako kaže lokalno stanovništvo za “Blic”, količina vode u jezeru nije bila manja od njegovog formiranja, a konstantno opadanje vode traje već dva meseca. Sada je, međutim, stanje zaista alarmantno, tvrdi grupa ljubitelja prirode i ribolovaca iz Sjenice koji su prvi skrenuli pažnju na ovaj problem.\n“Nikada nije bilo ovako, uništiše nam jezero, ovo je ekološka katastrofa. Ugrožen je veliki broj autohtonih vrsta mladica glavatica, klena, skobalja i drugih riba, a da ne govorimo o pticama, gušterima, leptirima, koji obitavaju na ovom prostoru i zavise od jezera. Ako se nastavi ovako, u razgledanje čuvenih meandara i beloglavog supa će se ići biciklima, a ne brodićima”, kaže jedan od ribolovaca.\nSlike sa lica mesta jasno pokazuju da je današnje jezero tek bleda slika onog velelpnog Uvca kojim se svi ponosimo.\nUpoznati smo sa situacijom i pratimo šta se dešava. Poslali smo zahtev Drinsko-limskim elektranama da nam odgovore zbog čega ispuštaju vodu iz jezera, da li zbog kvara ili povećanja proizvodnje, ali evo, već desetak dana ne dobijamo nikakav odgovor. Tražili smo i da nam dostave podatak do koje kote planiraju da prazne jezero kako bismo mogli da preduzmemo određene mere, ali ni to nismo dobili – naglašava direktorka rezervata Miljka Dučić za “Blic”.\nSlična je situacija i na drugom kraju Srbije, na čuvenom Zavojsko jezeru, koje iz meseca u mesec sve više presušuje. Fotografije koje su ovih dana postale virtalne na društvenim mrežama izgledaju zaista potresno.\nI na ovom jezeru vodostaj opada iz meseca u mesec, a osim nadrealnih slika, ribolovci i ljubitelji prirode zabrinuti su za živi svet u jezeru i oko njega.\nUvac presusio slike\nMožda nisi debela, možda se samo ne meriš kako treba Test za “Slagalicu” koji mora da reši svako ko bi da učestvuje