Kategorija: Voda / 1 komentara / Sep 08 2021 / pregleda: 353\nViše ne postoji dilema da li nam zaista treba prečišćivač vode, već je bolje pitanje „koji aparat za prečišćavanje vode kupiti?“!\nPored cene postoji još veliki broj drugih karakteristika aparata koje su bitne prilikom odabira aparata za prečišćavanje vode:\nučinak filtracije vode\ni kakve se nečistoće uklanjaju,\nda li uređaj ima kapacitet dezinfekcije vode dovoljan za jedno domaćinstvo, d\na li je komplikovan za upotrebu i održavanje?\nŠta sve utiče na kvalitet pijaće vode?\nzemlja koja upija pesticide,\nstare azbestne cevi koje donose vodu do naših domova,\nnitrat i druga jedinjenja\n… sve to ostavlja trag u vodi koju pijemo.\nOdavno je ona sa bojom, ukusom i mirisom pa treba samo naslutiti kakvu to štetu pravi u našem organizmu na duži rok.\nKoji su najefikasniji uređaji za prečišćavanje vode? Koje su karakteristike poželjne? Kako prepoznati najbolji? Koji aparat da kupim?\nDileme su brojne, a dobar izbor donosi zdravi život, manje oboljevanja, jači imunitet i dugovečnost! Zato obavezno pročitajte naše predloge i kupite najbolji aparat za prečišćavanje vode.\nKoji aparat za prečišćavanje vode kupiti i koji su najpopularniji aparati u 2021. godini u Srbiji - sadržaj\nAparati za tretiranje kamenca u pijaćoj vodi\nNapopularniji aparati u Srbiji u 2021.\nStella sa magnetajzerom\nEdelwasser iz Zepter linije\nColumbia aparat za prečišćavanje vode sa magnetajzerom\nKakav je učinak bokala za filtriranje vode?\nNajjeftiniji i najmanje praktičan uređaj za prečišćavanje vode jeste bokal za filtraciju. Ima ograničen vek upotrebe i prečišćava oko 2l vode odjednom. To nije dovoljno ni za piće četvoročlane porodice, a da ne govorimo o potrebi za čistom vodom sa kojom se kuva ili pripremaju napici.\nBokal se mora redovno čistiti, a postavlja se pitanje da li to svi rade pravilno, koliki je efekat prečišćavanja vode kada aparat oslabi? Sve su to dileme koje mogu ugroziti zdravlje. Mnogi pomisle da je ovo dosta dobra alternativa, ali zapravo čini samo mali deo prečišćene vode koja je potrebna jednoj odrasloj osobi.\nZaključak: Iako bokal za dezinfekciju vode primamljivo izgleda zbog cene koja je oko 2.000 dinara, učinak nije onakav kao kada vodu mehanički prečisti uređaj sa više filtera i većim kapacitetom. Ako se pitate koji aparat za prečišćavanje vode kupiti bolje je da odaberete snažniji model.\nNa tržištu postoje uređaji koji su jeftiniji, koštaju od oko 20.000 dinara pa do 150.000+ RSD i služe za rastvaranje kamenca, njegovo uklanjanje iz vode, a da pri tome ona zadrži organska i hemijska svojstva.\nIpak, naša voda sadrži i druge nečistoće pa je ovo dobar sistem koji može da zaštiti uređaje (bojlere, mašine za pranje veša, mašine za pranje sudova), ali nije dovoljno efikasan da od vode lošeg kvaliteta napravi planinski čistu.\nSvakako je poželjno imati uređaj koji odstranjuje kamenac, ali to nije dovoljno dobro rešenje kada je u pitanju potreba za čistom pijaćom vodom. Ona mora biti temeljnije filtrirana da bi bila potpuno ispravna za upotrebu.\nZaključak: Superkvalitetni modeli kao na primer Denver omekšivač vode su krucijalni ukoliko želite da imate vodu koja je stvarno lišena kamenca. Za 20.000 RSD uz inferiorne modele taj stepen filtracije jednostavno nećete dobiti.\nAko je petostepeni sistem prečišćavanja vode dobar, onda je čišćenje vode uz:\nglavni filter u vidu reverzno-osmotske membrane,\n....čine ovakav aparat najsavršenijim sistemom za stvaranje zdrave pijaće vode.\nOvi filteri čiste:\npredfilter čisti krupne čestice nečistoće,\nglavni čisti sitne čestice nečistoća,\nviruse, bakterije i patogene mikroorganizme,\na završni obogaćuje vodu kalcijumom i magnezijumom.\nMagnetajzer magnetnim poljem uređuje klastere vode za prijatnije ispijanje i lakše punjenje naših ćelija u organizmu.\nMaksimalna zapremina je 120 L, a cena je povoljnija i košta 20.000 manje od sličnih, skupih varijanti. Treba izdvojiti oko 60.000 dinara za ovakav uređaj za dezinfekciju vode koji će doneti uštedu od 200€ do 400€ na godišnjem nivou. Jela i napici će biti ukusniji, voda prijatnija za piće i najpre će biti izvor života i zdravlja u svakoj kapi.\nNa slici: Stella aparat\nZaključak: Ovo je najefikasniji uređaj za filtraciju vode na tržištu, jeftiniji od konkurencije. Može da očisti hlor, hlorna jedinjenja, pesticide i 99.9% virusa i bakterija i vodu čini prijatnom za upotrebu.\nMontira se ispod sudopere i poseduje sopstvenu slavinu.\nZa više informacija o ovom proizvodu možete pratiti direktno link ekskluzivnog distributera za Republiku Srbiju: https://www.nobel.rs/proizvod.php?ida=75\nOvo je aparat za prečišćavanje vode koji treba razmotriti pri kupovini. Ima petostepeni sistem filtracije i ne koristi električnu energiju u radu. Elegantnog je dizajna pa može stajati i na vidnom mestu, neće odudarati od enterijera i biće lep dodatak bilo u domaćinstvu bilo u javnim objektima.\nDnevni kapacitet je maksimalnih 112 l i to u optimalnim uslovima rada, a za funkcionisanje mu treba samo pritisak vode.\nZaključak: Model koji filtracijom obezbeđuje čistu vodu, uz cenu od oko 80.000 RSD.\nZa više informacija pogledajte sledeći link: https://www.zepter.rs/category/preciscena-voda/products/preciscivac-vode-edel-wasser-crni-pwc-670\nZdrava voda i kada niste kod kuće – Columbia aparat za prečišćavanje vode sa magnetajzerom\nOvaj uređaj nije vezan za postojeću slavinu, elegantan je, greje i hladi vodu pa je idealan za:\nU gornjoj polovini koja stoji na radnoj površini se nalaze rezervoari, oko 1,4 L za vruću vodu i 3 litra za hladnu vodu. Donja polovina je rezervisana za srce aparata, filtere, pumpu i kompresor za hlađenje. Funkcioniše na istom principu kao Stella aparat za čišćenje vode pa je vrhunska filtracija vode zagarantovana.\nNa slici: Columbia aparat\nUređajem se lako rukuje, a dnevni kapacitet je takođe oko 120 L što je više nego dovoljno za dnevne potrebe velikog broja ljudi.\nZaključak: Kolumbija prečišćivač vode ima dodatne mogućnosti, elegantan dizajn i jednostavno rukovanje zbog čega je idealan za tretiranje vode i kada niste u svom domu. Košta oko 100.000 dinara, ali za poslovna objekte to nije veliko izdvajanje s’ obzirom da je omogućeno da se koristi kristalno čista voda, topla i hladna u svakom trenutku svakog dana.\nZa više informacija možete pogledati sajt distributera za Republiku Srbiju: https://www.nobel.rs/proizvod.php?ida=77\nKada je u pitanju zdravlje - ne postoji alternativa. Odaberite prečišćivač vode koji čisti i preko 99% nečistoća, obogaćuje vodu važnim nutritijentima i stara se da svaka ćelija prihvati optimalnu količinu.\nZapamtite ove 3 bitne stvari prilikom izbora aparata:\nDa bi aparat za filtraciju vode bio kvalitetan treba da ima više nivoa kojima uklanja i mikronska zagađenja.\nNije važno da li je reč o bunarskoj, izvorskoj vodi ili gradskom vodovodu filteri su snažni i upijaju sve nečistoće koji ugrožavaju zdravlje.\nUnos čiste vode donosi vidljive promene u organizmu, koža je čistija, kosa i nokti jači, manje je problema sa varenjem, a to su samo trenutne promene. Dugoročno je efekat još i bolji.\nKakav prečišćivač vode vi želite za sebe i svoje najmilije? Pišite nam u komentarima, želimo da čujemo i vaše utiske!\nkoji aparat za prečišćavanje vode kupiti\nkoji filter za vodu kupiti\nfilter za arsen\npreciscena voda pro100\npro100healthy aparati za vodu\npreciscena voda pro100healthy\nfilteri za vodu pro100\nfilter za vodu iskustvo


Adetokunbo najkorisniji igrač NBA lige (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nSPORT | 25.06.2019 10:50 > 25.06 11:05\n"MVP nije statistika i nisu brojke, činjenica je da Džejms Harden ima neverovatne brojke, takodje i Pol Džordž, ali radi se o pobedjivanju. Tokom sezone stvorili smo sjajne navike i držali smo se toga, tako smo imali šansu za pobedu u svakoj utakmici i pobedili u 60 mečeva", rekao je Adetokunbo.\n"Želim da zahvalim mom ocu. On nije ovde sa mnom. Pre dve godine imao sam cilj, da postanem najbolji igrač lige, da uradim sve što treba da pomognem mojoj ekipi da pobedjuje i da osvojim sve. Svaki put kada zakoračim na parket mislim na moga oca i to me motiviše i tera da napredujem. Čak i kada me boli celo telo, čak i kada mi se ne igra, uvek sam tu i uradim pravu stvar", rekao je Adetokunbo.


Izgubljen kontakt sa satelitima lansiranim sa kosmodroma Vastočnij\nDatum kreiranja: sreda, 29 novembar 2017 10:51\nPosle drugog lansiranja sa novog kosmodroma Vastočnij, izgubljen je kontakt sa potisnim blokom “Fregata” na kome se nalazi grupa od 19 satelita. Formirane su dve komisije koje će ispitati šta je dovelo do gubitka satelita.\nDrugi start sa Vastočnog\nNastavlja se posrtanje Rusije u kosmosu. Lansiranje satelita “Meteor” sa osamnaest malih komercijalnih satelita završeno je bez uspeha usled problema u radu potisnog raketnog bloka (RB) “Fregata”. Dosadašnji pokušaji, kako sa ruske, tako i sa američke (NORAD) strane, da se na orbiti detektuje raketni blok sa osnovim i propratnim satelitima ne daju rezultata. Po svemu sudeći, “Fregata” nije dospela na orbitu, već je sa svojim korisnim teretom završila u vode Atlantskog okeana. “Meteor” je popunio ‘podvodnu’ grupu ruskih satelita”, napisao je cinično “Komersant”, misleći na seriju neuspelih ruskih lansiranja tokom kojih su sateliti, umesto na orbitu, završavali na dno okeana.\nOvo je bilo drugo lansiranje sa novog ruskog kosmodroma Vastočnij. Obavljeno je 28. novembra primenom rakete-nosača “Sajuz-2.1b” sa gornjim RB “Fregata” (što je u stvari četvrti stepen) na kome se nalazio korisni teret sastavljen od devetneast satelita. Na orbitu je trebalo da bude postavljen ruski meteorološki aparata “Meteor-M 2-1”, kao osnovni korisni teret, dok je osamnest drugih satelita klase malih kosmičkih aparata proizvedenih u Rusiji, Kanadi, Norveškoj, Japanu, Švedskoj, SAD i Nemačkoj lansirano na komercijalnoj bazi.\nPrema raspoloživim informacijama, etapa lansiranja sa Vastočnog u kome učestvuju tri stepena rakete-nosača “Sajuz-2.1b” je protekla bez problema. Raketa, proizvedena u kompaniji RKC “Progres” (Samara) je odradila svoj posao i na orbitu, devet minuta kasnije postavila raketni blok (četvrti stepen) “Fregata” koji je proizveden u kompaniji NPO “Lavočkin” (u podmoskovskom gradu Himki). Signal od odvajanju RB “Fregata” od trećeg stepena rakete-nosača je registrovan u prijemnu centru u Murmansku. Vest je prosledjena i, odmah posle lansiranja iz “Roskosmosa” je stigla zvanična vest da je 28. novembra 2017. u 8:41č sa kosmodroma Vastočnij obavljeno lansiranje rakete-nosača “Sajuz-2.1b”. Čak je lansirnom timu na Vastočnom stigla čestitka Dmitrija Rogozina, potpredsednika Vlade zaduženog za vojna i pitanja kosmosa. Prva dva raketna stepena nosača su pala u predvidjene zone. Medjutim, nešto se desilo za vreme odvajanja “Fregate” od trećeg stepena. Vrlo brzo, posle detaljnije analiza podataka primljenih u Murmansku pokazalo se da nešto nije u redu sa orijentacijom RB “Fregata”, pa je nekoliko časova posle prve vesti iz “Roskosmosa” javljeno da je:\n“Kao rezultat rada rakete-nosača “Sajuz-2.1b” gornji blok sastavljen od raketnog bloka “Fregata” i kosmičkog aparata “Meteor-M” izbačen na planiranu prelaznu orbitu. Medjutim, za vreme prve planirane seanse veze sa kosmičkim aparatom nije uspelo da se uspotavi veza sa njim zbog toga što satelit nije bio na planiranoj orbiti. U toku je analiza informacija”.\nRaketni blok “Fregata”\nPosle ovog saopštenja, postoje nekoliko varijanti:\nTreći stepen je postavio RB “Fregata” na planiranu privremenu orbitu, ali je usled greške u ciklogramu paljenja raketnog motora S5.92 raketni blok umesto “na gore” krenuo ka Zemlji, ili možda komanda na paljenje motora nije ni prosledjena\nOtkaz glavnog motora S5.92, ili kvar na motoru orijentacije čime raketni blok nije bio u stanju da zauzme precizan položaj pred paljenje motora radi prelaska na sledeću orbitu\nKvar u radu trećeg stepena, koji je doveo do nepravilnog odvajanja RB “Fregata”.\nAko je “Fregata” na orbiti, njeni parameti se neznaju i još uvek je rano da se govori o tome da je on završio u okean, kako piše “Komersant”, ili se možda raspao, ili još uvek kruži oko Zemlje pogrešnom orbitom, ali izvan dometa kontrolnih centara (što je malo verovatno). Prema, za sada poznatim informacijama, blok je odvojen od trećeg stepena i obavljeno je prvo od pet planiranih paljenja njegovog motora radi postavljanja različitih satelita na njihove planirane orbite. Posle tog prvog impulse, RB “Fregata” je trebao da dospe na orbitu, u tačku gde bi njegovu trajektoriju fiksirale prateće stanice na Zemlji. Medjutim, “Fregate” nije bilo u toj tački. Ukoliko je on na orbiti, stručnjaci će pokušati sve što je u njihovoj moći, da uspostave kontrolu nad raketnim blokom. On ima dimenzije 3,3m x 1,5m i masu izmedju pet i sedam tona – zavisno od verzije koja se koristi. Glavni motor S5.92 RB “Fregata” je proziveden u firmi KBHM “Isajev” poznatoj po projektovanju raketnih motora koji rade u vakuumu. Njegov specifični impuls iznosi 332 sekunde.\nRaketni motor S5.92 bloka “Fregata”\nDve komisije paralelno proučavaju šta se desilo za vreme drugog kosmičkog starta sa Vastočnog. Prvu je formirao rukovodioc državne korporacije “Roskosmos” Igor Komarov, dok je na čelo druge koju je formirala ruska Vlada Jurij Koptjev, inače predsednik naučno-tehničkog saveta “Roskosmosa”. Od zaključaka ovih komisija zavisi hoće li 22. decembra biti obavljeno sledeće lansiranje sa Vastočnog i hoće li, slično posle otkrića serijskih grešaka u montažu raketnih motora drugog i trećeg stepena raketa-nosača “Proton” u Voronješkom KBHA-u (bivši OKB-154), biti preuzete drastične mere u NPO “Lavočkin”, gde se proizvode RB “Fregata”. Podsećamo, posle otkrića grubog narušavanja procesa motaže delova raketnih motora RD-0210 i RD-0211 drugog i motora RD-0212 trećeg stepena RN “Proton”, preko 70 raketnih motora planiranih za lansiranja raketa petnaestak “Proton” je povučeno na detaljnu proveru. Rukovodstvo KBHA je smenjeno a ova kompanija je prebačena pod okrilje vodeće ruske korporacije za razvoj raketnih motora “Energomaš“.\nDva dana pre lansiranja, shodno staroj praksi iz sovjetskog vremena, na Vastočnom je zasedala Državna komisija pod rukovodstvom zamenika direktora “Roskosmodsa” Aleksandra Ivanova koja je dala zeleno svetlo za postavljanje rakete-nosača na lansirnu rampu. Lansiranje je proteklo u redu u 8:41, a u 8:51 obavljeno je prvo paljenje motora RB “Fregeta” radi prebcivanja satelita “Meteor” na planiranu sunčano-sinhronu orbitu visine 800km. Praktično odmah posle prvog aktiviranja motora bloka “Fregata” stigla je vest da je sve u redu, medjutim ispostavilo se da to nije tačno. Druge korekcije orbite, koja je trebala da bude obavljena 60 minuta posle lansiranja, nije bilo, tako da komisije koje istražuju uzroke neuspeha imaju veoma malo podataka na raspolaganju. U potragu za izgubljenom “Fregatom” angažovan je ruski vojni sistem za kontrolu kosmičkog prostora, ali bez uspeha. Oni su, takodje zamolili američki ekvivalent NORAD, ali ni Amerikancima, koji pedantno registruju i uvede u katalog lansiranja svaki objekat koji dospe na orbitu, nije uspelo da pronadju raketni blok. Sada, dan posle ovog fijaska, malo je onih koji veruju da je “Fregata” na orbiti, i da je, najverovatnije usled greške u sistemu za orijentaciji posle prvog impulsa umesto na novu orbitu, krenula u suprotnu stranu, prema Zemlji i završila na dno Atlantika (ono što je uspelo da prodje kroz atmosferu).\nUkupna vrednost ovog projekta je oko 1,65 milijarde rubalja (raketa košta 1,25 milijarde, a RB “Fregata” 377 miliona rubalja), dok je satelit bio osiguran od strane kompanije SOGAZ na sumu od 2,6 milijarde rubalja.\nOčigledno, obe komisije će posebnu pažnju da usmere ka RB “Fregeta”, odnosno kako se u NPO “Lavočkin”, kompaniji koja takodje projektuje medjuplanetarne kosmičke aparate (uključujući mesečeve), vrši kontrola kvaliteta svih proizvodnih i procesa testiranja. Podsećamo, pre nekoliko dana je odloženo lansiranje rakete-nosača “Proton” sa kosmodroma Bajkonur koja je upravo pomoću RB “Frageta” trebala da postavi na orbitu angolski satelit “AngoSat 1“ za kraj decembra, upravo zbog tehničkih problema otkrivenim na pogonskim magistralama potisnog bloka.\n“Fregata” se pored civilnih lansiranja za potrebe “Roskosmosa”, kao što je bilo ovo, koristi za postavljanje vojnih satelita na orbitu. Kod vojnih misija, stručnjaci Ministarstva odbrane nadziru sve ključne etape u sklapanju RB “Fregata” i tek posle njhovog potpisa on može da bude postavljen na raketu. Za razliku od njih, “Roskosmos” ne nadzire radove u “Lavočkinu, već prepušta internoj kontroli ove kompanije da proverava kvalitet montažnih radova. Zbog toga je komisiji Koptjeva dat još jedan zadatak, da proveri detaljno procese poslovanja i kontrole kvaliteta u NPO “Lavočkin”. Podsećamo, generalni direktor ove organizacije je Sergej Lemeševski, dok je prvi čovek obezbedjenja kvaliteta i pouzdanosti “Roskosmosa” Andrej Kalinovski, koji je donedavno rukovodio kompanijom “Hruničev”, koja proizvodi rakete-nosače “Proton” i “Angara”.\nI, pre nego završimo, kako informaciju stižu velikom brzinom, Interfax je od anonimnog izvora upravo javio da je mogući uzrok ovog neuspeha ljudski faktor. “Prema preliminarnim podacima, došlo je do greške u uskladjivanju operacija rakete-nosača i bloka “Fregata”. Zbog toga je prvi impuls obavljen kada RB “Fregata” nije imao orijentaciju koja je neophodna za precizan prelazak na višu orbitu. Raketni blok je skupa sa svim satelitima uleteo u atmosferu i pao u Atlantski okean”.\nMedjutim, iz “Roskosmosa” je odmah stigao demanti. Oleg Dmitrijev koji u FGUP CENKI (centru nazemnih kosmičkih službi “Roskosmosa”) rukovodi sektorom praćenja pada raketnih stepenova za vreme lansiranja, je kratko rekao sledeće: “Satelit “Meteor-M” se nalazi u kosmous, veza sa njim ne postoji, na planiranu orbitu nije postavljen”.


Klanjana dženaza civilnim žrtvama zločina počinjenih u Zvorniku – Akcija TV\nDženazu namaz je predvodio Husein-efendija Kavazović, reisu-l- ulema Islamske zajednice u BiH, dok je podne namaz predvodio Vahid-efendija Fazlović, muftija tuzlanski. Tabuti sa posmrtnim ostacima žrtava su naprije ispraćeni ispred Komemorativnog centra u Tuzli, a potom su dovezeni u Memorijalni kompleks u Gornjoj Kalesiji. Komemoracija je započela polaganjem cvijeća brojnih delegacija i udruženja, nakon čega je uslijedio vjerski program. Nakon dženaze, prisutnima se obratio reis Kavazović.\n-Drage porodice naših šehida, nađite snage u vašem srcu da oprostite, ali nikada nemojte zaboraviti ono što nam se desilo, poručio je reis Kavazović.\n-Pred nama je sada borba da sudskim putem dođemo do pravde. Porazno je da je za 25 godina naše pravosuđe dosudilo manje od 30 godina zatvora zločincima koji su ubili 2.000 civila Zvornika. To se mora promijeniti! Ili ćemo, mi porodice žrtava, ljude u pravosuđu smatrati saučesnicima zločina. Naša vjera nas je naučila da dobro uvijek pobjeđuje. Stoga, mi danas i ovdje, umjesto poziva na osvetu, pozivamo sve na pravdu. Umjesto mržnje, pružamo ruku saradnje. Umjesto zaborava, podsjećamo da nikada nećemo zaboraviti naše šehide, ali ni one koji su počinili zločine, poručili su preživjeli. Tokom etničkog čišćenja Zvornika 1992. godine je ubijeno najmanje 1976 civila. U srebreničkom Genocidu ubijeno je 394 civila sa područja Zvornika. Još uvijek se traga za 400 nestalih civila iz perioda 1992-1995. Pored stradanja Zvorničana, tokom pada Cerske i Kamenice 1993. godine i pada Srebrenice 1995. godine, kada je počinjen Genocid širih razmjera na području Srednjega Podrinja, najveći zločini počinjeni su na području općine Zvornik, gdje su izvršene najstrašnije egzekucije, strijeljanja, zasjede, pojedinačna ubistva u „čišćenju terena“. Zvornička općina je tako postala prostor sa najviše masovnih grobnica u Bosni i Hercegovini.\nSnimak dženaze pogledajte na MIRTV HD sutra (02.06.2017.) u 16 sati.\nU Brijesnici Maloj (Doboj Istok) 05. jula bit će održan VIII. Međunarodni festival folklora i…\nEna iz Gračanice nakon akcije emisije "Život na čekanju" dobila svoju sobu. Pogledajte katku najavu…


spagosmail: Promocija knjige Salke Šarića “Pregled stvaralaštva u Mostaru”\nU Centru za kulturu u Mostaru, u subotu je odrzana je promocija knjige Salke Šarića pod naslovom ''Pregled stvaralaštva u Mostaru”. Promotori su bili Selma Raljević, Florijan Mićković, Husein Oručević, autor Salko Šarić i voditelj Nedžad Maksumić.\nEingestellt von smail spago um 14:55


Zvaničnici Pentagona troše vladine pare na striptiz i kockanje - Sputnjik Srbija\n15:54 12 Jun 2021\n15:21 03.09.2016 Preuzmite kraći link\nZvaničnici Pentagona potrošili su gotovo milion dolara na kockarnice bez ozbiljnih posledica, navodi se u izveštaju.\nZvaničnici Pentagona odobrili su svojim potčinjenima korišćenje poslovnih kreditnih kartica sa kojih su potrošili gotovo 100.000 dolara na striptiz klubove i „zabavu za odrasle“ i skoro milion dolara na kockarnice bez ozbiljnih posledica, piše u izveštaju.\nČak i nakon što je zvanični nadzorni organ Ministarstva odbrane SAD kritikovao trošenje novca na zabavu za odrasle i kockanje, viši zvaničnici nisu preduzeli „odgovarajuće“ disciplinske mere, navodi se u izveštaju inspektora koji je objavljen u utorak.\nProvera 30 zaposlenih koji su koristili poslovne kartice utvrdila je da zvaničnici nisu adekvatno pregledali isplate putnih naloga, niti su preduzeli mere za „eliminisanje dodatnih zloupotreba“. Zapravo, većina proveravanih, 22 od 29 onih koji su zadržali svoje putne naloge, primila je dodatni novac po njihovom zahtevu za isplatu za kockarnice ili centre za zabavu za odrasle, u ukupnoj vrednosti od 8.544 dolara.\nPentagon ne ume da troši novac — američkoj vojsci nema spasa\nVladine kartice trebalo bi da se koriste za službene troškove zaposlenih u Vladi, a posebno tokom službenih putovanja. Osim što je sramota da su se zvaničnici Pentagona izvukli zbog korišćenja kartica u klubovima i kockarnicama, inspektor je otkrio da zvaničnici Pentagona „nisu razmatrali bezbednosne posledice neprikladne lične upotrebe putnih kartica“, piše u izveštaju.\nInspektor je 2015. godine prvi put otkrio da su vladine putne kartice korišćenje za plaćanje troškova u kockarnicama i za zabavu za odrasle i sproveo je novu istragu kako bi se utvrdilo da li su nadređeni smatrali odgovornim one koji su pravili troškove.\nKeri Viben, koja rukovodi kontraobaveštajnom i bezbednosnom direkcijom podsekretarijata Pentagona, napisala je inspektoru da nije našla „činjenične greške“ u izveštaju.\nVibenova je rekla da je direkcija u skladu sa tim ažurirala priručnik za bezbednost zaposlenih kako bi uvela oštrije bezbednosne mere za službene troškove i očekuje da on bude objavljen do kraja godine.\nslužbeni troškovi, kreditne kartice, Pentagon, zloupotreba


Adel objavila prvu pesmu sa novog albuma | wanted.rs\n“NAKON OVOG BIH SE I JA RAZVELA” Adel objavila pesmu nakon 6 godina, moćna balada obara sve rekorde 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n15.10.2021. / 10:33\nAdel je objavila prvu pesmu s novog albuma. Pesma se zove "Easy On Me", a već u prvih osam sati od objave preslušana je preko 13 miliona puta na Jutjubu.\nPrvom pesmom u poslednjih šest godina pod nazivom "Easy On Me" Adel otvara novi album čiji je datum izlaska otkrila. U baladi uz pratnju klavira Adel peva o povezanosti propalog braka i poteškoćama u njenom detinjstvu.\nReakcije obožavatelja su redom pozitivne, a jedan trenutak, u većinom crno-belom spotu, posebno je oduševio ljude. Reč je o trenutku kad se u takvom spotu pojavljuje boja.\n"Ona je savršena, savršeno priča priču, savršeno peva", "Grammy je ponovo čeka", "Uvek uspeva savršeno da pretoči svoje emocije u pesmu", "Ovo će biti veliki hit", "Nakon ovog bih se i ja razvela", samo su neki od komentara.\n"Ali trenutak kad iz crno-bele pređe u boju... kako moćno", divili su se.\nInače, Adel je ranije objavila najavu za ovu pesmu i tako prikupila već milion pregleda.\nDebitantski album slavne pevačice objavljen je 2008. godine i tada je nosio naziv "19". Tri godine kasnije, Adel je izdala album "21", a 2015. godine album "25".\nIako je svoje obožavatelje dugo držala u neizvesnosti, Adel je potvrdila da će se album zvati "30", a nakon šest godina rada o njemu je pričala ovako:\n"Sigurno nisam ni blizu onome čemu sam se nadala kada sam započela sve ovo pre gotovo tri godine. Zapravo, sasvim suprotno. Oslanjam se na rutinu i doslednost kako bih se osećala sigurnom, baš kao i uvek. Pa ipak, svesno, a možda i voljno, bacila sam se u lavirint apsolutnog nereda i unutrašnjih nemira. Naučila sam brojne sjajne istine o sebi",rekla je Adel pa nastavila:\nMaknula sam puno slojeva sa sebe, ali sam se umotala i u nove. Otkrila sam neke zaista korisne i zdrave materijale sa kojim bih mogla započeti, ali sam i osećala kao da sam konačno ponovno pronašla onaj svoj osećaj. Otišla bih čak toliko daleko i rekla bih da se nikad u životu nisam osećala ovako mirno", napisala je Adel.\nAdel nova pesma\nAdel nova pesma easy on me Novi album


Otvoreni Parlament | Šesta sednica Drugog redovnog zasedanja\t, 2021-11-09.\nŠesta sednica Drugog redovnog zasedanja\t, 09.11.2021.\n03 Broj 06-2/451-21\nŠesta sednica Drugog redovnog zasedanja (2021.)\nTraženje obaveštenja i objašnjenja u skladu sa Poslovnikom (09.11.2021.)\nUtvrđivanje dnevnog reda Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu (09.11.2021.)\nZajednički načelni pretres o tačkama 1. i 2. dnevnog reda Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu (09.11.2021.)\nProblem zagađenja vazduha u Nišu\nRevitalizacija i stavljanje u punu funkciju hidrosistema Dunav-Tisa-Dunav\nInformacije o eventualnim dugovanjima državi Dragana Đilasa\nCena električne energije za privredu\nZahvaljujem se potpredsedniku Krkobabiću.\nReč ima narodna poslanica dr Vesna Ivković.\nPoštovana predsedavajuća, uvažena ministarko sa saradnicom, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, na početku svog izlaganja podsetiću vas na reči predsednice Vlade Republike Srbije, koja je još u svom ekspozeu izjavila da je zaštita životne sredine jedan od najvažnijih prioriteta Vlade i da se intenzivno radi na planiranju i investicijama u ovaj sektor, kao i da su teme poput kvaliteta vazduha, zaštite vode i zemljišta od zagađenja postale nezaobilazne teme na putu daljeg razvoja naše države.\nU prilog tome govori i činjenica da smo samo u ovom sazivu usvojili veliki broj zakona iz oblasti zaštite životne sredine, kao i povećanje budžeta, kao što ste i vi sami rekli, za 2022. godinu koja izdvaja finansije u iznosu od skoro duplom od prošlogodišnjeg budžeta.\nKada govorimo o zakonodavnom okviru i strateškim ciljevima, važno je reći da sam tekst Ustava Republike Srbije predviđa pravo na zdravu životnu sredinu, kao jedno od osnovnih prava i sloboda svakog građanina.\nDanas, kada je postignuta ekonomska stabilnost, možemo u većoj meri da se posvetimo pitanjima zaštite životne sredine i ekološkoj održivosti naše zemlje, kao i borbi protiv klimatskih promena. Poslednji je čas da pobedimo u trci s vremenom, da bi buduće generacije imale zdraviju životnu sredinu.\nDa je Srbija ozbiljno shvatila problem zaštite životne sredine i klimatskih promena, govori u prilog i prisustvo i obraćanje našeg predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića na konferenciji UN o klimatskim promenama u Glazgovu. U okviru ove konferencije održan je i interparlamentarni skup o klimatskim promenama, na kome je učestvovao i predsednik Narodne skupštine Republike Srbije, gospodin Ivica Dačić, koji je ovom prilikom između ostalog izjavio da parlament ima veoma važnu ulogu i u skladu sa tim svako od nas narodnih poslanika trebalo bi da se aktivno uključi i da da svoj doprinos.\nPredsednik Narodne skupštine je izjavio da je Srbija mala zemlja i nije među najvećim zagađivačima, ali već dugo učestvuje u globalnom naporu da se zaustavi štetno delovanje čoveka na našu okolinu i spremna je da se prilagodi odlukama koje se donose na svetskom nivou, pre svega o obnovljivim izvorima energije i smanjenju štetnih emisija.\nNaša Vlada i resorno ministarstvo zaduženo za zaštitu životne sredine posvećeni su zaštiti zdravlja stanovništva i razvoju sektorskih politika i u tome se nalazi na pravom putu, putu stvaranja moderne, ekonomski stabilne i zdrave Srbije. I sve dok je tako, SPS će podržavati takvu politiku.\nDokaz da idemo u dobrom smeru je i Izveštaj Evropske komisije za 2021. godinu, koja govori da je Srbija ostvarila izvestan nivo pripremljenosti u oblasti životne sredine i klimatskih promena. Uopšteno gledano, Srbija je ostvarila izuzetan napredak tokom izveštajnog perioda, uglavnom usvajanjem seta zakona, intenziviranju rada na sprovođenju i primeni pravnih propisa iz oblasti zaštite životne sredine, a sve to, istakla bih, uprkos pandemiji koja je usporila funkcionisanje i mnogo razvijenih zemalja od Srbije.\nNa globalnom nivou ekološka politika se sprovodi kroz koncept zelene odnosno cirkularne ekonomije. Koncept "Zelene ekonomije" ima za cilj da obezbedi dalji razvoj ljudskog društva, zaštitu zdravlja ljudi i socijalne jednakosti, a da se istovremeno smanje ekološki rizici na najmanju moguću meru. Ekološka odbrana je multidisciplinarna i treba da predstavlja obavezu svih nas, kako institucija, tako i svih članova društva.\nOdrživi razvoj je dugoročni koncept koji podrazumeva stalni ekonomski rast, obezbeđuje smanjenje siromaštva, pravedniju raspodelu bogatstva, unapređenje zdravstvenih uslova i kvaliteta života, uz smanjenje nivoa zagađenja i sprečavanje budućih.\nS obzirom da se na navedenim postulatima zasniva i politika partije kojoj ja pripadam - Socijalistička partija Srbije, socijalisti su veoma posvećeni temi održivog razvoja.\nPredlog zakona o izmenama Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađenja životne sredine sadrži izmene tri važna člana važećeg zakona. Zakon uređuje vrste aktivnosti postrojenja za koja se izdaje integrisana dozvola, sadržaj zahteva i dokumentaciju koja se predaje uz zahtev, uslove koji se utvrđuju dozvolom, nadzor, kazne i druga pitanja od značaja za sprečavanje i kontrolu zagađivanja životne sredine.\nIntegrisane dozvole obezbeđuju sveobuhvatnu zaštitu vazduha, vode i zemljišta od zagađenja, prevenciju nastanka zagađenja i primenu najboljih i po životnu sredinu najprihvatljivijih tehničkih rešenja. One obezbeđuju da i veliki zagađivači posluju u skladu sa visokim standardima zaštite životne sredine i time spreče štetan efekat na nju, kao i na zdravlje ljudi. Jednom rečju, integrisanom dozvolom operateri dokazuju da su primenili sve neophodne mere i da su se usaglasili sa neophodnim standardima.\nNajvažnije promene koje se odnose na izmenu zakona odnose se na postojanje potrebe da se produži rok za izdavanje dozvola koji je važećim zakonom bio do 31. decembra 2020. godine.\nPredloženim izmenama važećeg zakona rok se pomera do 31. decembra 2024. godine imajući u vidu da je u predlogu pregovaračke pozicije za Poglavlje 27 i određen datum 1. januar 2025. godine.\nProduženje roka je neophodno kako operateri ne bi snosili nepotrebne troškove, a državna uprava obezbedila administrativne i stručne kapaciteta za obradu zahteva za izdavanje integrisanih dozvola kako na državnom, tako i na lokalnom nivou.\nJedan od razloga za odlaganje roka je i pandemija koja je zaustavila i usporila mnoge društvene procese, ne samo kod nas, već na globalnom nivou.\nNaglasiću da i mnoge razvijenije zemlje sa mnogo boljim administrativnim kapacitetima prosečno izdaju tri do četiri dozvole godišnje, što ukazuje na to da je obrada zahteva za dozvole izuzetno zahtevan, složen i stručan posao.\nZakonom je propisano da otpočinjanje rada postrojenja i obavljanje aktivnosti bez integrisane dozvole predstavlja privredni prestup. Ministarstvo za zaštitu životne sredine uradilo je listo postojećih postrojenja koje su u obavezi da pribave integrisanu dozvolu.\nNa osnovu ove liste u Republici Srbiji postoji 227 postojećih postrojenja od kojih 28 pripadaju javnom sektoru, a 199 postrojenja privatnom sektoru.\nDrugi razlog koji opravdava donošenje ovog zakona je usklađivanje sa Zakonom o zaštiti životne sredine, Zakonom o inspekcijskom nadzoru i drugim pravnim aktima, kao i vreme koje je neophodno da se obave pripreme za jačanje kapaciteta, edukaciju kadrova koja će se vršiti kroz realizaciju SIDA projekta „Zelena tranzicija i implementacija direktiva u industrijskim emisijama“.\nSve izdate dozvole podložne su reviziji najviše dva puta u toku važenja iste. Predlog zakona sadrži i određene terminološke promene, kao na primer da se za nova postrojenja prikaže saglasnost na odgovarajući dokument iz oblasti zaštite od velikog hemijskog udesa umesto saglasnosti na procenu opasnosti od udesa, a za postojeća postrojenja umesto procene opasnosti od udesa novi termin - saglasnost na odgovarajuću dokumentaciju u skladu sa propisima kojima se reguliše zaštita od velikog hemijskog udesa.\nDa bi se sadašnje stanje popravilo i sprečile nepopravljive greške koje ugrožavaju zdravlje građana, moramo se svi udružiti i pridržavati pravila ponašanja, propisa i zakona koje nameće sadašnja situacija.\nPrimena ovog zakona staviće javni interes iznad privatnog i doprineti zdravijoj životnoj sredini za sve građane, kao i očuvanje staništa ekosistema i vrsta i održavanja prirodnih ekoloških procesa koji mogu biti ugroženi emisijama iz industrijskih izvora.\nDa bismo sačuvali i zaštitili našu životnu sredinu moramo biti mudru, dalekovidi i da svako od nas da svoj lični primer i doprinos.\nNaravno, ne možemo da očekujemo da se problemi u vezi sa zaštitom životne sredine reše preko noći, jer su isti gomilani godinama. Pored toga, za njihovo rešavanje neophodne su i velike investicije, ali smo mi na dobrom putu. Zato će poslanička grupa SPS u danu za glasanje da podrži Predlog ovog zakona.\nNa samom kraju, spomenuću da mi je kao građanki Smedereva veoma drago kada sam pročitala na sajtu Ministarstva za zaštitu životne sredine da je kineska kompanija „Hribis grup“ u Smederevu podnela zahtev za izdavanje integrisane dozvole, što je znak da brine ne samo o platama 5.000 zaposlenih, već i o zdravlju Smederevaca i zaštiti naše životne okoline.\nPreostalo vreme za vašu poslaničku grupu je 20 minuta.\nDame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o jednom potpuno novom zakonu koji reguliše biocidne proizvode. Hteo bi, zarad naših građana, da znaju o čemu se tu radi i šta su to biocidni proizvodi. Oni su neophodni za kontrolu organizama koji su nepoželjni ili imaju štetan efekat na ljude, njihove aktivnosti, proizvode koje koriste ili proizvode na životinje ili životnu sredinu.\nNjihov značaj svakodnevno raste zbog njihove široke primene u svakodnevnom životu. Koriste se, između ostalog, za dezinfekciju površina, opreme, nameštaja, vode i vazduha, u domaćinstvima, u objektima javnog zdravlja i u drugim javnim objektima, u industrijskim objektima, u prehrambenoj industriji, na farmama. Osim toga, koriste se za održavanje lične higijene, a i za dezinfekciju zdrave kože ljudi, kao i za održavanje higijene životinja.\nTakođe, biocidni proizvodi se koriste za suzbijanje insekata i glodara, za zaštitu gotovih proizvoda, dok su originalne ambalaže za zaštitu drveta, kože, gume, papira, tekstila, za zaštitu vode ili drugih tečnosti u rashladnim i procesnim sistemima. Znači, ovde je reč o tome da zdravlje ljudi, životinja ili određenih dobara zaštitimo od raznih štetočina, štakora i slično.\nJedan od problema koji biocidni proizvodi imaju jeste to da štetočine i štakori postaju često rezistentni na same biocidne proizvede. Da prevedem građanima Srbije, postaju otporni na njih, tj. biocidni proizvod ne može nikakvo dejstvo da ostvari prema njima.\nNažalost, imamo situaciju da kada su u pitanju i ljudi i oni postaju rezistentni, odnosno otporni recimo na zakon. Bivši režim i predstavnici bivšeg režima su otporni na zakonske propise kojima se reguliše zloupotreba ovlašćenja. Postali su otporni i na to da objasne kako su zaradili 600 miliona evra za četiri godine vlasti.\nDa stvar bude još gora, postaju otporni i na demokratiju. Kao političarima, to zaista nije normalno. Ali, šta to znači postojati otporan na demokratiju? To znači da ste odustali od toga da na vlast dođete na izborima, već očekujete da vas na vlast neko dovede, da li nasilnim putem, tako što se pali Skupština Srbije, osvajaju državne institucije, upada se sa motornim testerama na javni servis. To su ti oblici kako se dolazi na vlast bez demokratije.\nDrugi način jeste da vas neka druga zemlja, neka druga sila vojnim putem takođe dovede na vlast, ili određenim pritiskom, uvođenjem sankcija itd. Međutim, kada se uvode sankcije ili se vrši oružana agresija na neku zemlju, ko najviše ispašta? Pa, najviše ispaštaju građani te zemlje? Kada su sankcije građani su, i to prvo oni najsiromašniji, oni su prvi na udaru, a kasnije oni koji imaju nešto više novca. Oni koji imaju 600 miliona evra, oni nemaju nikakvih posledica od bilo kakvih sankcija, jer sa 600 miliona evra sebi mogu da obezbede prilično lagodan život, bez obzira da li postoje biocidna sredstva ili ne.\nE, sada, pošto i to evoluirate, onda krenete da vas dovedu na vlast neke, ne samo druge države, nego i neke regionalne organizacije, kao što je to EU. Pa, setite se samo kako su Dragan Đilas i bivši režim klečali pred evroposlanicima, kako su tražili da Aleksandra Vučića ponize, kako su tražili da ga proglase diktatorom, kako ovde u zemlji nema vladavine prava, nema demokratije, kako je diktatura itd.\nMučili su se oni to neko vreme sa tim evropskim poslanicima. Ovi su videli da je to luda kuća kada je bivši režim u pitanju, odustali od toga i, da kažem, nešto malo ublažili tu svoju sliku o Srbiji. Rekli su Đilasu da može na vlast samo da dođe izborima, da su izborni uslovi u Republici Srbiji prihvatljivi po evropskim standardima i da će morati da se kandiduje da li za predsednika Republike, da li za gradonačelnika, da li da nosi ili predvodi svoju listu kandidata za narodne poslanike.\nE, sada, u svojoj rezistentnosti, odnosno otpornosti Dragan Đilas ide i dalje. Pošto je shvatio da ovde nema dovoljno ljudi sa motornim testerama koji će da upadaju u državne institucije i javni servis da bi, je li, pravili voditeljkama frizure motornim testerama, pošto je ukapirao da ne može više ni EU, nema želje da mu pomogne, on je otišao za Ameriku. Otišao je Americi da traži podršku, da ga opet sankcijama ili bombardovanjem neko dovede ovde na vlast.\nTo što je razgovarao sa američkim pomoćnikom državnog sekretara ili nekim drugim, ja zaista nemam ništa protiv i to je poželjno. Ko god da ode treba da razgovara, kome god da se ukaže prilika. Ali, da li vi možete da pronađete makar jednog jedinog poslanika iz vremena od 2008. do 2012. godine, narodnog poslanika tadašnje opozicije, da pronađete da je negde on van Srbije rekao da je Dragan Đilas lopov, da je Boris Tadić diktator, da je Vuk Jeremić izdajnik? Da li možete da pronađete nekog takvog poslanika? Ja vam tvrdim da ne.\nTadašnja opozicija, kojoj je pripadala i Srpska napredna stranka, nije ružne stvari pričala o svojim državnim funkcionerima, ma koliko te ružne stvari bile istinite. Istinito je da je Dragan Đilas bio najobičnija lopuža i da to hoće ponovo da bude. Istina je da je Tadić pobegao iz Srbije kada je Kosovo proglasilo nezavisnost. Istina je da je Vuk Jeremić izdajnik koji je postavio granicu između Srba i Srba, ovih koji žive u unutrašnjosti Srbije i onih Srba koji žive na teritorije naše autonomne pokrajine. Ali, nikome od poslanika nije padalo na pamet da van Srbije govore da su oni izdajnici.\nŠta je uradio Đilas pre nekoliko dana? Pazite jednu od reakcija kada je rečeno ovde od predstavnika sadašnje vlasti – Srbija ima mnogo jači kokus u kongresu i senatu nego Đilas, nego što imaju albanski lobisti, kosovski lobisti, bošnjački lobisti. Oni postavljaju pitanje, Đilas preko svojih portala i medija postavlja sledeće pitanje – a odakle će to Srbija da plati? Da li ćemo da platimo iz budžeta, tj. parama svih građana Srbije, ili ćemo da platimo iz nekih crnih fondova?\nPazite, tu barabu nije sramota da tako nešto pita. Znači, jedna od najvećih lopuža u Srbiji pita da li ćemo mi da trošimo pare građana Srbije da zaštitimo državni interes. Pazite, lopuža najobičnija to pita. Najobičnija lopuža.\nSamo moram nešto i da kažem. Kada se borite za nešto ispravno, ne treba vam novac. Kada se borite, recimo, i kažete da poštujete teritorijalni integritet Kine, kada se borite i kažite da poštujete teritorijalni integritet Španije, kada kažete da poštujete teritorijalni integritet Kipra, i da ne nabrajam dalje, za to vam ne treba novac. Ali, kada kažete da je Kosovo nezavisna država, na štetu svog saveznika iz dva svetska rata, e onda se to plaća, e onda to košta jer, jelte, neko ima neka svoja moralna načela kojih će da se odrekne za novac. I to je ta priča koja je u američkom kongresu. Ali hajde da postavimo pitanje ko to plaća. Plaća, u najvećem broju slučajeva, albanska mafija. Ako albanska mafija to plaća, kakav je to novac? Od prodaje droge, oružja, belog roblja.\nSada zamislite Dragana Đilasa, ide sa takvim ljudima da razgovara, da napišu pismo predsedniku SAD. Je l' to normalno? Pa to može samo čovek koji ne voli svoju zemlju, ne voli svoj narod i čovek koji mnogo više voli novac nego bilo šta drugo. Možemo mi zakone da donosimo o biocidima kakve god hoćemo, biocid za Dragana Đilasa samo su izbori, ali izbori na koje on ne sme da izađe, jer će stalno da moli nekog. Sada ne znam, proći će isto sa SAD kao što je prošao sa EU. Ne znam od koga će sledećeg da traži pomoć da ga dovede na vlast. Jedino da pronađe vanzemaljce. Ali, budite uvereni, ni oni neće da ga dovedu, ne žele ga ni oni u svom društvu, takve ljude svi izbegavaju i neće ih ni građani Srbije.\nReč ima narodna poslanica dr Nina Pavićević.\nUvažena ministarko sa saradnicom, poštovane kolege narodi poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, proteklih dana svi smo čuli glavnu poruku učesnika Konferencije o klimatskim promenama koja se održava u Glazgovu, a ona glasi: „Za spas planete ostalo je još malo vremena“.\nZato bih se u kontekstu današnje rasprave osvrnula upravo na ono životno pitanje čovečanstva. Danas se ceo svet složio oko toga da su klimatske promene već vidno preoblikovale planetu Zemlju, a da smo mi, ljudi, kao moderna civilizacija, u najvećoj meri doprineli ovakvom procesu i da smo stoga odgovorni za dalju sudbinu života na Zemlji. Zato ćemo morati da podelimo odgovornost i damo svoj doprinos za njeno očuvanje.\nNaš današnji konkretan doprinos u tom cilju biće donošenje zakona o izmenama Zakona o sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine. I nauka i politika su se složile da jedino integrativnim pristupom možemo staviti pod kontrolu sve razvojne procese koji direktno utiču na zagađenje životne sredine. U tom smislu, neophodne su radikalne i sistemske promene u pristupu samoj ekologiji i u tim promenama moramo aktivno i svesno učestvovati i mi, odnosno Srbija, i ako ne spadamo u velike svetske zagađivače. To je naša obaveza koja proističe iz dokumenata Ujedinjenih nacija, ali i iz evropske agende. Upravo ovim izmenama zakona će se obezbediti uslovi za efikasnije funkcionisanje i organizovanje integrisanih dozvola na teritoriji Republike Srbije za obavljanje onih delatnosti koje su potencijalni ili stvarni zagađivači životne sredine.\nIntegrisane dozvole se izdaju za postrojenja i aktivnosti koje mogu imati negativan uticaj na zdravlje ljudi, životnu sredinu i materijalna dobra i one upravo treba da obezbede sveobuhvatnu zaštitu vode, vazduha i zemljišta od zagađivanja, zatim prevenciju nastanka zagađenja i primenu najboljih i po životnu sredinu najprihvatljivijih tehničkih rešenja. Ovakav pristup je nesumnjivo potreba vremena u kome živimo, jer je čovek, u nameri da stvori što više materijalnog bogatstva, u jednom trenutku zavladao prirodom, otuđio se i potpuno zaboravio da je i njegov život uslovljen životom prirode.\nČitav prošli vek i ovo moderno doba odlikuju se ljudskim aktivnostima koje su upravo u funkciji tehnološkog progresa i uvećanja ekonomskog rasta i razvoja, što sa druge strane značajno doprinosi degradaciji životne sredine, kao i nedostatku zdravog i čistog vazduha.\nZbog toga zaštita životne sredine predstavlja veliki i neodložan problem koji zahteva globalno rešenje u predstojećem periodu. I Srbija se u oblasti zaštite životne sredine suočava sa problemima kao što su prekomerno zagađen vazduh u velikim gradovima, a to je, prema statistici, 14 mesta u Srbiji. Tu su i problemi zagađenja vode i nedostajućih sistema za prečišćavanje, zatim zagađenje zemljišta i nedovoljno dobro recikliranog otpada.\nJasno je da se dosadašnji razvoj nusproizvoda i raznih tehnoloških procesa u vidu raznovrsnih zagađenja vraća u naš ekosistem, što više nisu prihvatljivi standardi sa aspekta očuvanja životne sredine u kojoj živimo, pa i samog opstanka čovečanstva. Enormni porast ekonomske aktivnosti u celom svetu za posledicu ima jedan od najopasnijih neželjenih efekata, a to je drastično povećanje emisije CO2, koji ima katastrofalne posledice po životnu sredinu.\nPrema najnovijim podacima, na godišnjem nivou u atmosferu se emituje 60 milijardi tona CO2, ugljen-dioksida, a samo Srbija emituje 60 miliona tona CO2. To sa svetskog aspekta nije mnogo, ali što se nas samih tiče uopšte nije malo i zato moramo ozbiljno raditi na smanjenju emisije štetnih gasova. Uostalom, vazduh je jedinstven omotač oko naše planete i gde god i koliko god da je zagađenje, ne treba potcenjivati ovaj problem.\nOsnovni uzročnici zagađenja vazduha u Srbiji jesu zastarele termoelektrane, milioni privatnih ložišta na drva i ugalj, spaljivanje otpada i plastike, kao i stariji automobili.\nKada govorimo o termoelektranama koje koriste ugalj, podaci pokazuju da ih u Evropi ima ukupno 20, od toga 18 na Balkanu, a osam u Srbiji. S obzirom na to da naša zemlja ima i druge energetske potencijale u vidu solarne energije, biomase, vetroparkova, skoro sam sigurna da ćemo u bliskoj budućnosti iskoristiti sve to i smanjiti upotrebu uglja, tj. okrenuti se modernim tehnologijama korišćenja, kako bi pre svega imali čist vazduh i zdravu životnu sredinu.\nDodala bih da nisu samo termoelektrane i korišćenje uglja zagađivači vazduha, pa bih pomenula i zagađivače plastičnim otpadom, što je, složićete se, kriza svetskih razmera, pa se stoga na listi najvećih svetskih zagađivača nalaze svetski brendovi i multinacionalne kompanije.\nSvi mi zajedno sa Vladom Republike Srbije radimo na očuvanju i zaštiti životne sredine, i ne samo Vlada Republike Srbije, već i resorno ministarstvo pokazalo je političku volju i snagu da se započne rešavanje ovog velikog ekološkog problema. Analiza rađena sa Ujedinjenim nacijama pokazala je da u Srbiji postoji još sedam ovakvih lokacija. Rešavanje lokalnih koji su istovremeno i globalni problemi jedan je od zadataka koji moramo do 2030. godine da završimo, odnosno da pre svega sredimo naše dvorište, kako nas sve ovo ne bi koštalo mnogo više.\nZaštita životne sredine zahteva pre svega svesne i odgovorne pojedince, sa osećajem za percepciju ugroženosti, što treba da rezultira adekvatnim ekološkim ponašanjem, kao elementom svesti. Zato je potrebno jačanje ekološke svesti koja podrazumeva usaglašavanje individualnog i opštedruštvenog ponašanja, u skladu sa aktivnom i aktuelnom ekološkom situacijom. Ako se ekološki ne osvesti, čovečanstvo je osuđeno na nestanak, a ekološka svest čovečanstva jeste i ekološka svest svakog pojedinca.\nStoga će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati i ovaj i sve ostale predloge zakona na dnevnom redu. Zahvaljujem.\nReč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.\nPoštovana predsedavajuća, uvažena ministarka sa saradnicom, kolege i koleginice narodni poslanici i poslanice, poštovani građani Republike Srbije, zaštita zdravlja ljudi je prioritet broj jedan koji je uspostavila Vlada Republike Srbije, a po predlogu predsednika Republike Aleksandra Vučića. Zaštita zdravlja ljudi jeste prioritet broj jedan, a kroz zaštitu vode, kroz zaštitu zemljišta, kroz zaštitu vazduha i te kako doprinosimo i zdravlju ljudi.\nOba ova današnja zakona koja su na dnevnom redu i te kako utiču na poboljšanje kvaliteta života svakog građanina Republike Srbije i kada je u pitanju poboljšanje vazduha, zemljišta i vode, ali i kada je u pitanju i plasiranje biocidnih proizvoda na tržištu, odnosno kada je u pitanju povećanje bezbednosti građana, podizanje svesti građana, kada se na tržištu nađe biocidni proizvod.\nZakon o biocidnim proizvodima, on je sistemski nov, ima jasne korake, jasne procedure, u postupku izdavanja odobrenja za stavljanje na tržište biocidnog proizvoda, kako ne bi došlo do rizika po život i zdravlje ljudi. Ovim zakonom precizno su utvrđene nadležnosti kontrola nad sprovođenjem ovog zakona, ali i prekršajna odgovornost svih onih koji krše navedeni zakon.\nMoram da kažem da je zaštita životne sredine na vrlo visokoj listi prioriteta ove Vlade. To pokazuje da je Republika Srbija politički napredovala, da je Republika Srbija demokratsko i zrelo društvo i da se na dnevnom redu našla i zaštita životne sredine, odnosno ekologija. Da je zaštita životne sredine visoko na prioritetima Vlade Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića, govori i podatak da je tokom ove godine prvi put na međunarodnom finansijskom tržištu emitovane su zelene obveznice u iznosu od jedne milijarde evra sa rokom dospeća od sedam godina i sa najnižom kamatnom stopom od jednog procenta. Sva ova sredstva biće upravo upotrebljena na unapređenje životne sredine i na unapređenje ekologije.\nPedeset godina nije ulagano ni u vodovodnu, ni u kanalizacionu mrežu, 50 godina nije ulagano u kotlarnice, 50 godina sakupljane su i čuvane deponije, niko nije vodio računa o njima.\nOno što moram da istaknem, uvažena gospođo Vujović, to je da ste odmah po preuzimanju nadležnog Ministarstva otišli na teren, otišli na lice mesta, otišli tamo gde su se dešavali ekcesi, ali nisu se ekcesi dešavali samo u mandatu ove Vlade i vašeg vođenja resornog ministarstva, ti ekcesi su bili više decenijski i navešću dva ekcesa.\nJedan ekces je plivajuća deponija smeća na Potpećkom jezeru. U pitanju je bilo više hiljada kubika otpada koje su naravno, nesavesni građani bacali, verovatno u najbliže potoke, a onda je od potoka dolazilo do reke, od reke do Potpećkog jezera. Više hiljada kubika tog smeća u vrlo kratkom vremenskom periodu je očišćeno, ne samo da je očišćeno i deponovano u regionalnu deponiju Duboko Užice, već ste nastavili da radite dalje, tako da su danas postavljene lančanice, upravo da bi se sakupljao taj otpad i da bi komunalne službe opština Priboj, Prijepolje, Nova Varoš mogli da sakupljaju na vreme taj otpad kako se više to nikada ne bi ponovilo.\nDrugi problem koji ste rešili, a takođe se radi o više decenijskom problemu to je deponija smeća Stanjevine kod Prijepolja. Deponija Stanjevine bila je u stvari jedna prava ekološka bomba. Inače, deponija se nalazi na glavnom magistralnom putu od Beograda prema južnom Jadranu. To je put koji vodi prema manastiru Mileševa. To je put koji vodi prema fresci belog anđela, koji je pod zaštitom UNESKO. To ruglo, zahvaljujući vašem angažovanju i vašim svakodnevnim radom na terenu za vrlo kratki vremenski period ne samo da je uklonjeno, nego je potpuno sanirano i rekultivisano, zasađena je trava, zasađeni su četinari, urađen je potporni zid, jer se ispod deponije protiče reka Lim.\nOno što moram da istaknem, to je da privremena deponija Duboki potok u Druglićima kod Priboja, sada se koristi za odlaganje čvrstog otpada, ali to je samo privremeno rešenje, jer zahvaljujući Vladi Republike Srbije, vašem ministarstvu, ali i lokalnim samoupravama, Priboj, Prijepolje i Nova Varoš, radi se transfer stanica Banjica u Novoj Varoši koja će kasnije postati u stvari jedan od osam regionalnih reciklažnih centara.\nMoram da napomenem da je ministarstvo, odnosno Vlada u regionalnu deponiju Duboko u Užicu za proširenje dela deponije kako bi na adekvatan način mogla da se odlaže otpad, ali da bi se zaštitilo i od klizišta, uložila 96 miliona dinara.\nSve su ovo pokazatelji koji u stvari govore o tome da ova Vlada na adekvatan način brine o svim krajevima, svim opštinama i gradovima u Republici Srbiji, ne samo u Beogradu već i u krajevima u kojima se do 2012. godine uglavnom žuti tajkuni dolazili da bi bacali prašinu narodu u oči, da bi ih lagali i posle toga od toga ništa nije bilo.\nDanas za razliku od tog vremena, u ovim opštinama jugozapadne Srbije radi se i gradi se. Moram da kažem da je u Priboju izgrađena i toplana, jedna od dve u Srbiji, na drvnu seču, na biomasu, stanovi su građanima sada topliji i danju i noću, građani se više ne smrzavaju, ali takođe moram da istaknem da je predsednik Aleksandar Vučić, prilikom obilaska Priboja, Prijepolja, Nove Varoši u maju mesecu rekao da će sa Zlatibora biti omogućena gasifikacija i biti sprovedene cevi do Priboja, Prijepolja i Nove Varoši, da će gas doći, a samim dolaskom gasa, naravno da sve to znači čistiji vazduh, ali i dolazak novih investitora i vraćanje života u ove pogranične opštine.\nTakođe, ono što bih želela da istaknem, to je da oni koji su bili na vlasti do 2012. godine, predvođeni tajkunom Draganom Đilasom, kada je u pitanju ekologija, sve što su uradili to su vodili kampanju pod nazivom „Očistimo Srbiju“, ali umesto da su čistili Srbiju oni su u stvari očistili budžet. Procenjuje se da su samo kroz tu kampanju očistili budžet Srbije za 25 miliona evra. Naravno, za žuta tajkunska preduzeća predvođeno tajkunom, Draganom Đilasom, to nam je dobro poznato, jer sve što je radio, radio je za rad sopstvenih džepova i svojih računa na raznim belosvetskim destinacijama, ništa u korist i u ime građana Srbije.\nPoštovani građani, možete da zamislite koliko ništa treba da budete pa da kao tajkun, Dragan Đilas, odete u inostranstvo u SAD, tražite sankcije za svoj narod i svoju državu, svoj narod kriminalizujete, posebno narod u AP Kosovo i Metohija. Narod u AP Kosovo i Metohija koji brani svoj kućni prag, koji živi u stvari na svom kućnom pragu vekovima, koji živi u srcu Evrope, ali narod za koji čitav svet treba da zna da su mu ugrožena osnovna ljudska prava, pravo na život, pravo na kretanje, pravo na slobodu govora.\nTajkun Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Borko Stefanović, otišli su u SAD da bi blatili sopstveni narod i državu. To je sramno. Poštovani građani, da li znate koliko ljudsko dno, moralno dno i ljudsko ništavilo treba da budete, pa da napadate decu, decu predsednika Republike Aleksandra Vučića, dete koje ima samo tri godine, malog Vukana i koji je izgleda kriv samo zato što mu je otac Aleksandar Vučić.\nPoštovani građani, da li znate da je tajkun Dragan Đilas i njegova vlast postavila granicu između Srba i Srba na Jarinju i Brnjaku? Poštovani građani, da li znate da i u vreme vlasti žutih tajkuna Dragana Đilasa, Vuka Jeremića, Tadića, da je predsednik Republike Boris Tadić otišao, odnosno pobegao u inostranstvo, čini mi se u Rumuniju, dok je bilo proglašenje, takozvanog nezavisnog Kosova?\nPoštovani građani, da li znate da žuto tajkunsko preduzeće i danas uz sprezi sa virusom smrti, a na čelu sa Draganom Đilasom, Vukom Jeremićem, Borkom Stefanovićem, radi protiv srpskog naroda, srpske države, zajedno naravno, sa albanskim lobistima, sa onim albanskim lobistima koji pucaju u leđa srpskim mladićima koji ubijaju decu, kupajući se na srpskim rekama, oni su u savezu sa njima.\nDragan Đilas, tajkun obogatio se i stekao 617 miliona evra u vreme dok je vršio vlast i naravno da njegov jedini interes jesu njegovi sopstveni džepovi, nikako interes naroda i nikako interes građana, jer u njegovo vreme narod i građani bili su siromašni. On je bio bogat. U njegovo vreme građani Srbije bili su gladni, a on je letovao po raznim belosvetskim destinacijama i punio svoje sopstvene džepove.\nAli, Dragan Đilas zaboravlja da se novcem ne može kupiti sve, novcem se ne može kupiti čast, obraz i dostojanstvo. Dragan Đilas zaboravlja da je vrhovni sudija svim političkim partijama, narod Srbije, građani Republike Srbije, a ne strane ambasade i ne strane države, građani Srbije na slobodnim demokratskim izborima svojom voljom biraju one koji će ih voditi u bolju budućnost, bolju budućnost za njihovu decu, bolju budućnost za čitavu Srbiju.\nTo je politika Aleksandra Vučića, politika SNS, mira, bezbednosti i prosperiteta i sigurno građani na predstojećim izborima svoju volju, odnosno svoj glas daće Aleksandru Vučiću, jer ta politika nema alternativu.\nSamo da naglasim da je preostalo vreme za poslaničku grupu 12 i po minuta.\nUvažena potpredsednice Narodne skupštine, koleginice narodne poslanice, kolege narodni poslanici, uvažena ministarko Vujović, drago mi je da vas vidim ponovo ovde i vi ste često gost ovog doma, a to znači da se radi na zakonima i to je dobro. To je dobar put i dobar pravac.\nŽelim da na samom početku iskoristim i da u svoje lično ime, i danas su to mnogi ovde pomenuli, da uručim saučešće porodici Zukorlić i svim Bošnjacima Srbije. Mislim da smo jednog značajnog kolegu ovde, našeg narodnog poslanika izgubili i da ćemo ga se sigurno svih zajedno dugo, dugo sećati.\nDanas su na dnevnom redu dva važna zakona iz oblasti zaštite zdravlja, stanovništva i zaštite životne sredine, ali bih se i ja, kao i jedan broj kolega poslanika baš zbog toga osvrnuo na najveći svetski skup posvećen klimatskim promenama na našoj planeti. U pitanju je Konferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama održana ovih dana u Glazgovu.\nDovoljno je što iz medijskih informacija sa ovog značajnog skupa dobijamo vesti da su se svi zabrinuli zbog posledica klimatskih promena izazvanih emisijom štetnih gasova na našoj planeti, pre svega Co2 , što za posledicu ima globalno otopljavanje. Lično mislim, pošto su se mnogo zabrinuli da treba to da u delu pokažu i da investiraju u sve zemlje na svetu, posebno na deo Zapadnog Balkana i da se pomogne u rešavanju ekoloških problema koje imamo svi zajedno.\nUgljen dioksid i drugi gasovi sa efektom staklene bašte koji se oslobađaju u atmosferu iz različitih ljudskih delatnosti izazivaju globalno zagrevanje. Sve to ima uticaj sa sve ozbiljnijim i manje očekivanim posledicama na životne ekosisteme i biodiverzitet, posebno na zdravlje ljudi, ekonomiju i privredu.\nKlimatske promene se dešavaju na globalnom nivou, a poslednja decenija je najtoplija u zadnjih 150 godina. I u Srbiji je primetan porast ekstremnih vremenskih prilika i njihovih pogubnih efekata. Nakon 2000. godine, zabeleženo je 10 najtoplijih godina od kako su u Srbiji počela meteorološka merenja.\nDoprinos svetskom zalaganju za smanjenje emisije štetnih gasova svojim učešćem na samitu u Glazgovu dali su predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i predsednik parlamenta Ivica Dačić. Mislim da je veoma važno da Srbija koja posmatrano svetskim parametrima nije veliki zagađivač da svoj doprinos ostvarenju globalnog cilja, a to je da se dugoročno spreči dalje globalno otopljavanje, odnosno porast temperature na našoj planeti za više od 1,5 celzijus, a predviđa se 2 za Srbiju. U protivnom, čovek će svojom namerom i neodgovornošću uništiti život na zemlji.\nKao što se saopštava iz Glazgova, potrebno je drastično smanjenje emisije otrovnih gasova smanjivanjem upotrebe uglja kao energenta, jer je najveći emiter štetnih gasova. Bilo je govora o tome da su na planeti najveći zagađivači energetski sektor, industrija i saobraćaj, što je posledica ljudskog nekontrolisanog delovanja na prirodu, a sve zbog sticanja bogatstva. Drugi smer akcije za smanjenje zagađenja jeste pošumljavanje i mislim da je ovo veoma značajan segment.\nPodsetićemo da su šume pluća planete i da one nestaju vrtoglavom brzinom. Prvi razlog jeste nekontrolisana seča šuma. Drugi razlog su požari koji zbog klimatskih promena, a to su enormno visoke temperature poslednjih godina, uništavaju šume širom planete. Šume ovih godina gore i tamo gde nisu nikada gorele, u Sibiru, u Švedskoj, na Aljasci, u Kanadi, ali nažalost, i u našoj Srbiji.\nEvo i nekoliko obeshrabrujućih podataka. Od kad su ljudi počeli intenzivno da seku šume oboreno je 45% drveća. Pokazuje jedna studija iz 2015. godine, oko 17% amazonske prašume uništeno je tokom poslednjih 50 godina. Konkretno, od 1990. godine, svakog sata na svetu nestane površina šume veličine 800 fudbalskih terena, a u periodu od 1990 do 2016. godine, izgubljena je ukupna površina šuma od 1,3 miliona kvadratnih kilometara, što otprilike odgovara površini Čilea.\nPodaci su zabrinjavajući. Jer, šume predstavljaju prirodno skladište ugljendioksida, te kada se one poseku ili izgore u požarima veći deo ugljendioksida koji su šume biva oslobođen u atmosferu, što dodatno ubrzava proces klimatskih promena i globalnog zagrevanja.\nDakle, vremena nema mnogo, niti planetu možemo da vratimo u prvobitno stanje, ali moramo da sačuvamo ovo što je ostalo, da ublažimo posledice i to svako od nas i svaka država za sebe i svi skupa kao čovečanstvo moramo da činimo. Nisu ove reči floskula. One su naš zadatak.\nAko se osvrnemo na prošla vremena mogu reći da je Srbija naporno radila u smeru ublažavanja klimatskih promena i to u oblasti pošumljavanja. Od šezdesetih godina prošlog veka obimnim pošumljavanjem u zaštiti od bujičnih poplava i erozije, takođe u cilju pošumljavanja goleti i u cilju zaštite od erozije i akumulacije gasova sa efektom staklene bašte dati veliki doprinos rešavanju ovog problema.\nTadašnje šumarske i vodoprivredne organizacije su radile brojna antieroziona pošumljavanja u skoro svim krajevima Srbije, a vrhunac te brige bila su pošumljavanja na velikim površinama, omladinskim radnim akcijama na Pešteru, Ibarskoj klisuri, Deliblatskoj peščari, Vlasini, gde su brojne goleti pretvarane u prave šume. Taj period od 1974. godine, pa omladinskim radnim akcijama od 1978. do 1988. godine, bio je najbolji period za povećanje šumovitosti u Srbiji, gde je šumovitost povećana sa 19% na 27%.\nSadašnje i buduće generacije neće zaboraviti te grandiozne poduhvate, jer je šuma najveći apsorbens gasova sa efektima staklene bašte. Zato bih pohvalio višegodišnju aktivnost Ministarstva za zaštitu životne sredine, koja budžetom opredeljuje izvesna sredstva lokalnim samoupravama za pošumljavanje neobraslih površina.\nMožda ćete reći da je u pitanju moja nostalgija kao akcijaša za onim vremenima kada smo pošumljavali hiljade hektara u jednoj godini. Ja i sada predlažem da vratimo neke volonterske oblike rada, koje ne bi značile samo pošumljavanje, već i oblik socijalizacije mladih i učenje pravim društvenim vrednostima, pod jasnom državnom koordinacijom i strategijom, putem resornih ministarstava, lokalnih samouprava i posebno javno preduzeće koje to čini i danas „Srbijašume“.\nSprečavanje opasnih klimatskih promena je ključni prioritet naših aktivnosti i zajednički rad na smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte. Potrebno je da pronađemo način da podstaknemo i privredu da radi poštujući principe zelene i kružne, odnosno cirkularne ekonomije.\nTakođe, moram reći da sadašnji i prošli napori naše Vlade i preduzeća Srbije u izgradnji gasovoda, posebno preduzeća „Srbijagas“, i kapaciteta za proizvodnju obnovljive energije idu u pravcu ublažavanja klimatskih promena.\nNaime, zaštita životne sredine nije samo jedan sektor, nju čine svi sektori i čine celokupan život našeg društva i celog čovečanstva. Neophodan uslov za produktivni pristup zaštiti životne sredine jeste, pre svega, podizanje svesti građana Srbije o značaju zdrave životne sredine i neizvesnoj budućnosti planete ukoliko nastavimo da se ponašamo neodgovorno.\nIstina je da zaštita životne sredine nije jeftina, ali ipak postoji manja i veća cena. Manja cena je prevencija, manja cena je pošumljavanje, po jedno stablo za svakog građanina Srbije za početak.\nNa samom kraju, želim da pročitam učeničku zakletvu iz 1914. godine koja kaže: „Zaklinjem se da neću uništavati drveće i gaziti vodu i gaziti travu, obećavam da neću pljuvati na pod u školi i u kući i na putu, dajem reč da neću kvariti ograde, ni nanositi kvar na građevinama, nikada neću bacati hartije, ni ma kakvo đubre po ulici, biću uvek učtiv, štitiću ptice, braniću tuđu svojinu, onako kako bih želeo da drugi brane moju. Obećavam da ću biti iskren i čestit građanin“. To je đačka zakletva ove države iz 1914. godine.\nMi smo jutros početkom sednice čuli ovde i da neko želi da nam pripiše genocidnost, ali ja moram stvarno sada na kraju da kažem da narod koji baštini ovakvu đačku zakletvu iz 1914. godine nema, niti može da ima genetsku predispoziciju da bude genocidan.\nŽelim vam uspešan rad u nastavku sednice i poslanici SPS glasaće za predložene zakone. Hvala.


Španski pijanista Marko Meskida premijerno na 34. Beogradskom džez festivalu | style.rs\nNa 34. Beogradskom džez festivalu nastupiće sa solo programom, u petak, 26. oktobra u Velikoj sali Doma omladine Beograda.\nMarko Meskida: Zaista nisam to očekivao. To je ostvarenje sna koji sam sanjao još kao student na Menorki, malom ostrvu na kojem sam rođen. Nisam tada mogao ni da zamislim da ću sa 30 godina iza sebe imati mnoštvo koncerata odsviranih u 30 različitih zemalja širom sveta, da ću svirati na toliko predivnih mesta, u neverovatnim gradovima, među kojima je i Beograd.\nMarko Meskida: Oduvek sam voleo više muzičkih stilova, koje sam i proučavao tokom školovanja. Sa sedam godina sam počeo da idem na časove klavira i sviram klasične kompozicije, ali još tada sam osećao da mi je potrebno da budem kreativniji, pa sam počeo da improvizujem i komponujem. Kad sam otkrio muziku Bitlsa postao sam njihov veliki obožavalac i počeo sam da slušam popularnu muziku na radiju. Često sam po sećanju “skidao” pesme brojnih rok i pop grupa i svirao ih. Zahvaljujući tome što sam razumeo kako muzika funkcioniše, mogao sam da unesem svoju kreativnost i u klasiku i u popularnu muziku. Kao tinejdžer otkrio sam Elu Ficdžerald i Kita Džereta i odmah sam se zaljubio u džez, ali i u brazilsku muziku, zahvaljujući muzičarima poput Gal Koste i Egberta Gismontija. Potom sam iznova otkrio klasičnu i savremenu muziku, slušajući Ravela, Ornštajna, Stravinskog, Berioa, Bernštajna… Tako da mislim da je moja muzika lični “koktel” mnogih uticaja.\nMarko Meskida: Kao muzičar, otvoren sam za različite aspekte rada, na primer podučavanje ili komponovanje za pozorište, televiziju, kratke filmove… To je drugačiji vid zadovoljstva od koncertnih aktivnosti. Volim da kombinujem muziku sa drugim načinima umetničkog izražavanja. Sve može da bude i lako i teško, u zavisnosti od trenutka u kojem stvarate ili od samog projekta. Ipak, najviše uživam u koncertima i nastupima širom sveta, jer mi pružaju onaj intenzitet koji najviše volim u muzici: da dajem najbolje od sebe svakog dana i primam povratnu reakciju od publike.\nMarko Meskida: Ovo će biti moj prvi koncertu u Beogradu i Srbiji i stvarno jedva čekam priliku da upoznam nove ljude, ali i da dam sve od sebe na nastupu. Video sam sjajne postere za prethodna izdanja Beogradskog džez festival i znam da ste do sada ugostili mnoge fenomenalne muzičare. Takođe, znam da je vaš festival jedan od najboljih u Evropi, da postoji od 1971. godine i ima dugu tradiciju.\nMarko Meskida: Ne mislim da postoje, jer muzika sama po sebi nema granica. Sve zavisi od strasti muzičara.\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: najnovije vesti | tagovi: 34. Beogradski džez festival, Marko Meskida\nLAN Trio najavljuje energičan nastup na 34. Beogradskom džez festivalu\nOdgovori na “Španski pijanista Marko Meskida premijerno na 34. Beogradskom džez festivalu”\n« Groznica Ferante u Beogradu, Subotici i Novom Sadu


EasyJet i Delta vode pregovore o preuzimanju Alitalije - Aviatica\nEasyJet i Delta vode pregovore o preuzimanju Alitalije\nAviokompanija EasyJet je potvrdila da razmatra mogućnost zajedničke ponude za spas Alitalije sa američkom aviokompanijom Delta Air Lines i italijanskom državnom železničkom kompanijom Ferrovie. Iz ove kompanije ipak navode da ne postoji nikakva garancija da će dogovor i biti postignut. Tri kompanije bi partnerski vodile Alitaliju koja se od pre dve godine nalazi u stečaju i traga za strateškim partnerom. Prema saopštenju Ferrovie partnerski dogovor bi se fokusirao na definisanju glavnih smernica u planu obnove Alitalije. Alitalia je pozajmila od italijanske vlade 900 miliona evra kako bi mogla da posluje, ali je neophodno da se što pre pronađe investitor i partner nakon što se prethodni Etihad Airways povukao iz vlasništva i odbio da nastavi sa investiranjem. Pozajmica je trebalo da bude vraćena prošlog decembra ali će biti produžena sve do juna. Iako je prošle godine ostvarila gubitak od preko 150 miliona evra, Alitalia je značajno poboljšala sopstveno poslovanje. U trećem kvartalu prošle godine po prvi put je ostvaren prihod, a poslovanje u malom plusu od tada se nastavilo i u ovoj godini.\nAlitaliaDelta Air LineseasyJetFerrovie


Alme Health Coach: aplikacija za hronične bolesnike\nnovosti Next IT\nsrijeda, 29 Oktobar 2014 06:18\nKompanija za razvoj naprednog AI-a i virtuelnih asistenata po uzoru na Appleov Siri, Next IT, predstavila je aplikaciju Alme Health Coach, namijenjenu pacijentima koji boluju od hroničnih oboljenja. Riječ je o virtuelnom asistentu koji hroničnim bolesnicima olakšava kontrolisanje zdravstvenog stanja tako što ih podsjeća da uzmu lijekove na vrijeme i omogućava češću razmjenu informacija između pacijenta i doktora.\nDoktori ovog virtuelnog asistenta mogu prilagoditi svakom pojedinom pacijentu, što olakšava pridržavanje zadatog plana za držanje simptoma bolesti pod kontrolom. Next IT nije svima ponudio aplikaciju za download, već sarađuju sa osiguravajućim kompanijama i zdravstvenim radnicima kako bi je distribuirali.\nNext IT je već i ranije pravio virtuelne asistente za kompanije poput Alaska Airlinesa i Amtraka, ali su ubrzo uvidjeli veliki potencijal za zaradu ukoliko tehnologiju preusmjere na kontrolu hroničnih oboljenja čiji broj širom svijeta raste iz dana u dan. S obzirom na to da hronične bolesti poput hipertenzije, srčanih i mentalnih oboljenja samo SAD koštaju $1.3 triliona godišnje, Alme Health Coach je dobrodošla pomoć doktorima u prikupljanju podataka o stanju pacijenata i nadgledanju njihovog oporavka.\nInače, "Alme" AI, na kojem je ova aplikacija zasnovana, navodno nudi preciznost odgovora na glasovne i tekstualne upite od 96 posto.\nOdbačena tužba bivšeg diktatora Manuela Noriege protiv Activisiona\nOppo R5: najtanji telefon na svijetu


STRAH OD PROPUŠTANJA ŽIVOTA - UŠĆE Shopping Center\nSTRAH OD PROPUŠTANJA ŽIVOTA\nKada sam bila mnogo mlađa, bilo mi je nedopustivo da vikendom propustim izlazak u grad. Prosto, ništa na svetu nije moglo da me zadrži u kući, jer je moglo nešto fenomenalno da mi se desi, upravo tih noći, u gradskom izlasku. Imala sam strah da propuštam važne trenutke života sedeći kod kuće danima kada su svi negde. Ovih dana sam shvatila da mi je internet iznedrio drugu slabost koja se učestalije manifestuje. Svakog dana makar sat vremena provedem na društvenim mrežama, lajkujući fotke i statuse prijatelja, poznanika i kolega. Tada na površinu isplivaju sve neostvarene maštarije. Uhvati me neka neizdrživa želja da i ja otputujem na neko tako lepo mesto, poslušam fenomenalno predavanje na temu koja me interesuje, kupim Manila Grace haljinu za predstojeće leto ili se pridružim đuskanju svojih veselih prijateljica! Umeša se tu i neka tuga, shvatajući koliko toga propuštam zbog raznoraznih životnih okolnosti, jer sam mogla tako i ja — a nisam. Toliko toga se dešava na mestima gde me nema. Ili nisam stigla da odem, ili nisam ni bila pozvana ili … ono najgore, niko drugi nije hteo da ide.\nStrah od propuštanja, popularno nazvan “FOMO” – Fear Of Missing Out, nastaje činjenicom da nam naše postojanje, koliko god bilo bogato i ispunjeno, nikada neće dozvoliti da sve iskusimo, vidimo i doživimo, pa nam se neretko životi drugih čine mnogo uzbudljivijim pod iskrivljenom prizmom medija. Učini nam se da imamo pregršt interesovanja, umesto onih kojima se ima smisla baviti. Skeniramo svoje virtuelno okruženje u potrazi za nečim što će nam zaokupirati pažnju, bilo da su u pitanju poruke, mejlovi ili telefonski pozivi. Kao da tražimo stalno dodatna uzbuđenja, pa tako brže- bolje reagujemo — šaljemo dalje i obznanjujemo koliko nam je u ovom trenutku nešto interesantno. Stvorile smo uslovni refleks da momentalno čitamo poruke koje su nam upravo stigle … a ponekad treba odoleti izazovu, jer poruka nije tempirana bomba koja će eksplodirati ukoliko se na nju odmah ne reaguje.\nIzbavimo se od straha da ćemo nešto propustiti u životu! Ne treba nam uvek ono što želimo, a i ne želimo uvek ono što nam je neophodno. Da bismo se izborile sa ovom slabošću, treba da se naviknemo da cenimo ono što imamo i čime smo okružene i da uživamo čak i u svojoj samoći, gledajući oko sebe i osluškujući život. Umesto da očajavamo u potrazi za novim sadržajima, bolje bi nam bilo da se usredredimo na ono što nam je dostupno, jer smo za svoje raspoloženje ipak jedino mi same odgovorne. Jedno je izvesno — neće nas zaobići ono što je suđeno da nam se desi, zato ponešto možemo i da propustimo. Samo oprezno — da ne propustimo same sebe!\nVEROVATNO IMA NEKOG DRUGOG U ŽIVOTU, ALI NEMATE DOKAZA\nOKTOBERFEST - TAJMAUT OD SVAKODNEVNICE\nZAMISLITE ŽIVOT DRUGAČIJI OD OVOG\n“Samo oprezno — da ne propustimo same sebe!”\nCitajuci ovaj blog sve vise razmisljam kako svaki put kada procitam nesto originalno (u svakom clanku barem jedna filozofska bravura) trebam to da izdvojim ukoliko zelim da izdam ono sto sam sakupljao ili ako me angazuju odredjeni scenaristi na prepravci dijaloga.\nSvecano obecavam da cu se javiti autorki za podelu honorara 🙂\n@lacoste ranac maslinasto zelene boje čini #musth\nTeksas suknja je komad koji se lako stilizuje. Kom\nCasual look se najlakše postiže basic komadima p\n#Fashion is art 😍 Sportska elegancija i urbana\n🙋♂Geto style! Omiljena kombinacija - ov


Prekretnica za Republiku Srpsku: Podvlačenje crte koja se ne prelazi i konačni test jedinstva - WebTribune\nHome/SPEKTAR/Prekretnica za Republiku Srpsku: Podvlačenje crte koja se ne prelazi i konačni test jedinstva\n15. новембра 2021.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nDeklaracija o vitalnim interesima Republike Srpske strateški je dokument kojim je RS podvukla crtu i obznanila šta su njene crvene linije.\nIza ovog dokumenta trebalo bi da stanu sve političke snage, jer ako je na konsenzusu, u ratu, stvorena Republike Srpska, bi bilo suludo da on sada, u miru, izostane, smatraju sagovornici Sputnjika\nPromena teksta Ustava Republike Srpske kojim će se potvrditi sve njene nadležnosti, osim onih koje po Ustavu BiH pripadaju BiH, sadržane su u Deklaraciji o ustavnim principima i četiri informacije.\nTekst koji će se naći pred poslanicima na predstojećoj posebnoj sednici Narodne Skupštine, strateškog je karaktera, i značaj, bez obzira na razlite interpretacije vladajućih činilaca, i opozicije, daje za pravo analitičirama koji ga nazivaju istorijskim.\nDa li ova deklaracija ima obavezujući karakter, da li promeni Ustava koju ona zagovara mora da prethodi plebiscit te šta ukoliko izostane podrška opozicionog bloka razgovaramo sa Miletom Dmičićem, profesorom Ustavnog prava Univerziteta u Banjaluci i Nevenkom Vranješom, profesorom Fakulteta političkih nauka u Banjaluci.\nVažna prekretnica za Republiku Srpsku\nProfesor Dmičić kaže da Deklaracija podrazumeva da se kroz otvoren dijalog koji je Republika inicirala stvori osnov za povraćaj nadležnosti koje nisu opravdale postojanje, sa naglaskom na to da sve što čini RS nije otvaranje disolucijskog procesa u BiH niti bilo kakvog političkog pritiska i pretnji, već izraz realnog zadovoljavanja potreba i interesa Republike kao državotvornog dela BiH.\nOn naglašava da iako je reč o deklarativnom aktu koji stvara političku osnovu za dalje delovanje, ovaj dokument je strateški važna prekretnica koja zahteva apsolutnu saglasnot svih političkih činioca.\n„Deklaracija je politički akt kojim se konstituiše stav Republike naspram određenih pitanja. Ona nije menjanje Ustava, nije čin nikakave konstitucionalizacije ustavnih pitanja, nije akt normativnog kataktera koji konstituiše nove organe i institucije. Ona stvara osnovu za delovanje legalnih i legitimnih organa institucija i predstavnika RS, osnovu za učešće u organima BiH“, objašnjava Dmičić ukazujući da je drugi korak donošenje zakona.\nOčuvanje identiteta i državotvornosti\nOsnovni interes i potreba RS nakon dvoipodecenijskog Dejtonskog života, smatra Dmičić, su očuvanje identiteta i državotvornosti , a u skladu sa međunarodnim pravom i dokumentima UN.\n„Osnovni entitetski i vitalni interes naroda RS je da odbaci sve zahteve za ukidanje RS, za osporavanje imena i postojanja, kao i sve zahteve za ukidanje zaštite entitetskog interesa, i prava konstitutivnih naroda. Važno je naći odgovarajući obim i nivo uticaja i učešća stranog faktora u unutrašnjem životu BiH a to znači OHR, međunarodnih organizacija, institucija međunarodne zajednice.\nJer, stalno širenje preuzetih nadležnosti bilo kojim i čijim odlukama sa entiteta na organe institucija BiH, a to su činili visoki predstavnici, Parlamentarna skupština zakonima, i drugim aktima, te Ustavni sud BiH predstavljao je antidejsonski, neustavan, nezakonit čin, kojim su narušavane državnost, autonomije, integritet i ustavni status RS“.\nNeophodna dvotrećinska većina\nU kontekstu ustavnih principa koje sadrži Deklaracija, Dmičić podseća da svi sporazumi kojima su prenete nadležnosti nemaju karakter trajnog opstanka, da njima nisu prethodile izmene i dopune Ustava BiH, jer nisu imale ustavni osnov te da sporazumi nisu ugrađeni u Ustav BiH.\nO promeni Ustava RS kojom bi se regulisalo pitanje povraćaja nadležnosti, Dmičić kaže da o svim pitanjima koja su predmet interesovanja razmatranja i odlučivanja u Parlamentarnom životu RS odlučuje dvotrećinska većina, a to su pitanja koja se odnose na promene i donošenja Ustava, konstituisanje veća naroda, Ustavnog suda RS, izbor sudija i drugih organa institucija koji predstavljaju RS.\nNakon donošenja Deklaracije, a pre glasanja u Skupštini, kaže Nevenko Vranješ, ostaje prostor za predlaganje konkretnih zakonskih rešenja, dijalog, kompromise, reforme. Tek u sledećoj fazi, napominje, trebalo bi da usledi donošenje zakonskih akata koji podležu prostoj većini kada je u pitanju Narodna Skupština RS, sem kada je reč o vitalnim nacionalnim interesima koji podležu dvotrećinskoj većini.\n„U ovom momentu Deklaracija i prateći akti mogu biti usvojeni i bez opozicionih partija ali svako pitanje od nacionalnog interesa podleže dvotrećinskoj većini. Prošli put taj nacionalni interes nije potvrđen zato što su opozicioni politički subjekti odustali od takvih predloga i prilično su izneverili jedinstvo koje je bilo postignuto“.\nIzostanak konsenzusa – poruka međunarodnoj zajednici\nMeđutim, obrazlaže Vranješ, za svako zakonsko rešenje neophodna je prosta većina. Izostanak podrške opozicije ne može uticati niti stopirati donošenje zakonskih rešenja, ali, smatra, nije dobro da jedna takva Deklaracija koja je politički akt najvišeg nivoa opredeljenja ne bude usvojen dvotrećinskom većinom.\n„To je loša poruka u smislu nastupa pred međunarodnom zajednicom i u smislu težine reformiskih zahvata koji nas čekaju. Tu bi se pokazalo da jedan deo opozicionih političkih subjekata ne podržava stvari koje, iako jasno predočene i u srži od našeg vitalnog nacionalnog ineteresa, za njih nisu nominalno nacionalni interesi“.\nVranješ podseća da je Narodna skupština tri puta odbila Vens Ovenov plan. Plebisit je postojao usled rata, i to je, kasnije će se uspostaviti, bilo presudno za dobijanje Republike Srpske.\n„Setimo se vremena kada nam je bilo mnogo teže, kada smo uprkos ratu i činjenici da smo bili pod međunarodnim sankcijama mogli sve da izdržimo. Taj plan je predviđao srpsku teritoriju, ali nepovezanu, nekompaktnu. Posle mi dobijamo plan koji je definisao jasno RS i distrikt Sarajevo u tri procenta. Od tada RS figurira u svim potonjim planovima, u planu Kontakt grupe i kasnije Dejtonskom mirovnom sporazumu“.\nRS je istorijska kategorija\nDanas, ukazuje Vranješ, kada smo u miru i imamo dve velike svetske sile iza sebe, Rusiju i Kinu, kada imamo jaku aktivnost člana Predsedništva i nekoliko zemalja EU koje nas podržavaju niko ne sme podleći obećanjima ni pretnjama.\nZnačaj konsenzusa apostrofira i Dmičić, objašnjavajući da je neophodno postizanje punog jedinstva svih parlamentarnih stranaka.\n„Ne isključujem ni plebisitarno izjašnjavanje građana RS i javnosti o tome da je ovo vitalni interes entiteta i vitalni nacionalni interes državotvornih naroda u RS. Očekivati je da na ovim pitanjima ne bi trebalo da bude nikakve nesaglasnosti“.\nPosebno stoga, nadovezuje, što kroz Deklaraciju o ustavnim principima, RS konačno obznjanjuje da ona nije privremena, već trajna, istorijska, pravna, politička kategorija koja je i nastala u cilju očuvanja identiteta, subjektiviteta i državotvornosti srpskog naroda kao i ostalih konstitutivnih naroda u okviru BiH.\nNataša Jovanović (sputnik)


Autovesti, Do vozačke dozvole dva putića\nVaša lokacija: ... » Vesti » Aktuelno » Do vozačke dozvole dva ...\nDo vozačke dozvole dva putića\nProdužen rok za obuku vozača po starom. Auto-škole ponovo upisuju kandidate\nInteresovanje za auto-škole jenjava. Ili se tako čini, jer čas stopiraju upis kandidata, čas otvaraju vrata. Buduće vozače koji pohađaju obuku i one koji žele da krenu na časove, pa i instruktore i rukovodioce škola uglavnom je zbunila medijska prašina podignuta oko aktuelnog obučavanja, doučavanja, polaganja saobraćajnih propisa i vožnje po starim ili novim pravilima. Uz sve to neizostavno se pominje „određeni rok” za dobijanje vozačke dozvole. Jedni kažu prolongiraće se, drugi tvrde da neće.\n– Nemamo zvaničnu informaciju a vesti u medijima, uz poštovanje, ne mogu da prihvatim zdravo za gotovo. Čujem da će pravilnici, koji uslovljavaju početak obuke kandidata po novom, biti gotovi krajem marta. To bi trebalo da znači da posle marta imamo rok tri meseca da odškolujemo polaznike koji su počeli obuku. Prvobitno smo obustavili upis. Strahovali smo da kandidati neće uspeti da izvoze časove. Pravilnik o radu auto-škola, kao propratni deo Zakona o bezbednosti saobraćaja, trebalo je da izađe 10. decembra. Onda je rečeno da će biti izrađen do kraja prošle godine, pa do sredine januara. Sada se nezvanično očekuje krajem marta. Zvanična obaveštenja ne stižu, a posao moramo organizovati. Ponovo primamo polaznike – pojašnjava Mirjana Panjević, koordinator auto-škole „Parking servisa”.\nI pita – kako da proizvedem kvalitetnog vozača, koju knjigu da mu dam da uči?\nPre usvajanja pravilnika kojim će rad auto-škola i način obuke i polaganja biti definisani nema govora o novom udžbeniku za buduće vozače, objasnila je Zorica Bilibajkić, iz Auto-moto saveza Srbije.\n– Treba da se donese 70 podzakonskih akata koji će regulisati oblasti nedovoljno detaljno objašnjene zakonom o saobraćaju. Onda će se prirediti i novi udžbenik, usklađen sa važećim propisima, visinama kazni, novinama i izmenama. Kandidati trenutno uče stara pravila iz modernog udžbenika Zorana Babića, koji sa ce-deom izdaje AMSS. Novi nismo uradili – razjasnila je ona.\nTestovi kojima se ocenjuje teoretsko znanje saobraćajnih propisa su takođe u skladu sa starim udžbenicima i zakonom.\n– Kandidati sada polažu testove izrađene u Ministarstvu unutrašnjih poslova koji nisu u potpunosti saglasni sa važećim propisima. I časovi vožnje se obavljaju kao i ranije. Najviše zbunjuje stari sistem obuke i novi sistem primene znanja, što na ulici ne ide baš sjajno – iskren je Milenko Jezdimirović, direktor auto-škole „Zeleno svetlo”.\nUpitan da li će pogrešiti učenik koji na ispitu u starim testovima precrta sve ponuđene odgovore zato što nisu u skladu sa novim zakonom, kroz osmeh kaže da će komisija verovatno uvažiti odgovore po starom, ali oni neće moći da se primenjuju u saobraćaju. I u auto-školi „Parking servisa” će, tom logikom, biti prihvaćena „dva tačna” odgovora.\n– Kandidatima za sada skrećemo pažnju na brzinu vožnje, uključena svetla i blagovremeno završavanje obuke – dodaje Mirjana Panjević.\nPrepoznavanje i precrtavanje „trik” pitanja bio bi jedini tačan odgovor ako bi u komisiji sedeo profesor dr Milan Vujanić, šef Katedre za bezbednost saobraćaja na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu.\n– Ko je počeo, pa i završio obuku 25. decembra prošle godine danas na testovima ne sme reći da je dozvoljena brzina 60 u opštem ograničenju u naselju. Ako to piše u knjizi, ne važi po novom zakonu. Za kandidata koji uči promene su veoma sitne. Razlika je u tome što više ne može da nabuba koji „iks” gde treba da se stavi kako bi položio testove, moraće da poznaje saobraćajne propise – ocenjuje profesor Vujanić.\nZakon o bezbednosti saobraćaja donet je drugog juna, usvojen desetog, a u završnim prelaznim odredbama rečeno je da mora početi da se primenjuje u roku od šest meseci. Za to vreme, podseća Jezdimirović, trebalo je da se donesu podzakonska akta, takozvani pravilnici, tehnički deo primene zakona koji će regulisati i rad auto-škola, obuku vozača, tehnički pregled vozila.\n– Propisano je da kandidati koji su počeli obuku za tri meseca treba da je završe. Posle toga pohađaju po tri teorijska i praktična časa da bi se upoznali sa primenom novog zakona. Podzakonska akta nisu doneta do desetog decembra, otkada se novi zakon primenjuje. Zato deseti mart 2010. koji se pominje kao rok za završetak obuke ne važi. Sa usvajanjem pravilnika se kasni pa se i rok prolongira. Ali ne menja se činjenica da će od momenta usvajanja kandidati u postupku obuke imati tri meseca da je privedu kraju. Prelazni period će verovatno biti u toku cele godine – zaključuje on.\nTotalna zabuna u javnosti nastala je oko praktične primene novog načina obuke i polaganja, koju Jezdimirović ne očekuje pre leta.\n– Razuveravam kandidate da obuka mora biti gotova do marta. Teško mi ide. Kažu da su drugačije čitali u novinama. Istina je da trenutno imamo dva paralelna sistema: zakon koji važi i stari koji je na snazi u postupku obuke, i tako će biti do daljnjeg. Nema razloga da ne upišu školu. Početkom decembra korigovali smo cene da bismo zaustavili navalu kandidata, koja sada jenjava – komentariše direktor „Zelenog svetla”.\nProfesor Vujanić procenjuje da će novi pravilnik biti urađen u martu i da će početi da se primenjuje u maju. A na pitanje da li to znači da će auto-škole tri meseca posle toga moći da obrazuju kandidate kao i do sada on tvrdi – ne.\n– Do marta im je dat rok. Obučeni po starom neće ići ponovo u školu nego će pohađati nekoliko dodatnih časova. Ukoliko premaše 30. mart, predviđeno je da uče i polažu po novom – kaže Vujanić i naglašava da ako pravilnik ne bude donet ni u maju, ni u junu... radiće se po starom, ali i da oba puta vode ka vozačkoj dozvoli, da tu nema ništa sporno i da auto-škole ne treba da obustavljaju upis.


Požarevac-Kostolac: seča pruge, obračun pesnicama, sačekivanje pištoljima\nLud i naoružan, ali zaštićen\nPotpredsednik Narodne Skupštine Srbije i član Srpske napredne stranke, Veroljub Arsić, živi je dokaz da najbolju političku karijeru prave oni koji su najviše duševno oboleli. U jednom krivičnom postupku 2005. on je dobio dijagnozu F27 (šizofrenija) i proglašen je krivično neodgovornom ličnošću. I pored toga, MUP mu nije oduzeo dozvolu za posedovanje pištolja kojim je već izvršio jedno krivično delo.\nVeroljub Arsić je visoki funkcioner SNS-a, narodni poslanik, potpredsednik republičke Skupštine i ima dozvolu za posedovanje oružja. Da bi neki građanin, pa time i sam Arsić, dobio pomenutu dozvolu on mora da bude, između ostalog, neosuđivan i psihički zdrav. U slučaju potpredsednika Skupštine ovi uslovi nisu ispunjeni.\nU požarevački lokal koji drži Dragan Petrović, bivši tužilac, u sitne noćne sate, posle ponoći, 2002. godine, pokušava da uđe Arsić i to vidno pijan. Kafana je već bila zatvorena, a unutra su bili samo još radnici koji su čistili, pa on ulazi kroz jedan otvoren prozor, ali konobari odbijaju da ga usluže i onako pijanog ga izbacuju na ulicu.\nPosle toga on odlazi do svog stana, ali umesto da tu ostane i otrezni se, uzima pištolj kalibra 3,57 („Kolt") i vraća se do lokala kako bi se obračunao sa zaposlenima koji su ga izbacili napolje. Pošto su oni u međuvremenu otišli svojim kućama, Arsić pijan i besan puca u vrata, a zatim upada u obližnji stan nekadašnjeg oficira Jugoslovenske armije Dragana Jovanovića u kome zatiče njegovog maloletnog sina koga uzima kao taoca i maltretira ga.\nPosle dužih pregovora Arsić je konačno pristao da oslobodi sedamnaestogodišnjeg mladića i da se preda. Okružni tužilac Mita Krstev protiv njega podiže optužnicu, ali je 2005. godine povlači.\nRazlog za odustajanje od krivičnog gonjenja bilo je veštačenje jednog požarevačkog neuropsihijatra po kome Arsić boluje od šizofrenije (šifra F27) i da je samo ograničeno krivično odgovoran. Današnji potpredsednik Skupštine i bliski saradnik Aleksandra Vučića tada je bio u Srpskoj radikalnoj stranci u kojoj naglo napreduje nakon što je oslobođen optužbi za otmicu i dobio potvrdu da nije normalan. Takođe, iako je stručno potvrđeno da je neuračunljiv, Ministarstvo unutrašnjih poslova mu ne oduzima dozvolu za posedovanje pištolja kojim je počinio krivično delo. Arsić je svetski fenomen: lud je samo u sudnici, dok je izvan nje savršeno normalan.\nSimptome svog ludila on, međutim, ne može uvek da sakrije ni na javnim mestima. Na jednom mitingu Srpske radikalne stranke Arsić je nasrnuo na lokalnog fotografa poznatog pod nadimkom „Svinger" od koga je dobio pristojne batine. Posle toga on menja taktiku i na zakazane tuče ide sa pištoljem u ruci, a u poslednje vreme i okružen brojnim telohraniteljima.\nTadašnjeg potpredsednika Gradskog odbora SNS-a u Požarevcu Željka Živkovića Gogu 2013. telefonom u ponoć poziva na „ferku" (fer tuču, prim. red.), na koju Goga ne odlazi, jer su mu prijatelji javili kako se na zakazanom mestu Arsić pojavio sa pištoljem u ruci. Isto tako je u vreme predizborne kampanje 2016. na isto mesto izazvao na pesničenje predsednika MZ Drmno Dejana Grujića i opet u zakazano vreme došao sa pištoljem u ruci.\nU to vreme su Grujić i predsednici još šest mesnih zajednica iz tog kraja vodili kampanju za smenu tadašnjeg direktora TEKO-a (Termo-elektrane Kostolac) Dragana Jovanovića zbog nezapamćenih pljački i malverzacija koje je ovaj vršio po nalogu samog Arsića, koji je u jednom telefonskom razgovoru pomenutog Grujića plačnim glasom preklinjao da mu ostave Jovanovića, jer ako on ode neće imati ko da mu daje pare za podmićivanje nikada zadovoljnih članova Vučićevog klana.\nJovanović je, ipak, smenjen, a na njegovo mesto dolazi Milorad Grčić, ali se pljačke nastavljaju, samo na drugačiji način.Železnička pruga Bare - Kasidol koja je bila potrebna kostolovačkom TEKO-u građena je 2011. - 2012. godine. Trasa je dugačka 18 kilometara i plaćena je nešto manje od 20 miliona evra. Pred svoj odlazak Jovanović traži od tadašnjeg direktora „Autotransporta" Pere Mojovića da iseče 10 kilometara pruge i proda je Železari u Smederevu za samo milion evra. Seču je obavio Rade Džokej sa svojom ekipom, a deo šina su otkupili, pa zatim ponovo prodali Romi iz Osipaonice!\nSada se neko ponovo dosetio da je pomenuta trasa veoma značajna za TEKO, pa je ponovo pokrenut tender za izbor izvođača. Kao siva eminencija ovog posla manje se pojavljuje Arsić, a daleko više Andrej Vučić, koji naređuje da se posao dodeli italijanskom konzorcijumu. Verovatno su mu oni ponudili najvišu proviziju. Umesto nekadašnje cene od manje od 20 miliona, konzorcijum će prugu graditi za više od 20 miliona evra, s tim što od prethodne izgradnje već postoji oko osam kilometara pruge koju Jovanović nije uspeo da iseče i proda. Provizija će, dakle, iznositi više od milion evra po kilometru!?!\nKada je smenjen Jovanović i postavljen Grčić, u jednom lokalu u Drmnu napravljeno je veliko slavlje na koje su došli predsednici svih sedam Mesnih zajednica koje su tražile ovu smenu, Grčić i tadašnji načelnik Policijske uprave u Požarevcu Saša Mitrović. Na proslavu, međutim nije došao predsednik opštine Požarevac Bane Spasojević izražavajući na taj način solidarnost sa svojim ucveljenim mentorom Veroljubom Arsićem, koji je ranije tog dana bezuspešno pokušao da nagovori Grčića da potpiše dokument kojim bi se delovi TEKO-a direktno pripojili EPS-u.\nU znak odmazde, do danas nepoznata lica istu noć podmeću požar na objektima, Dejana Grujića, jednog od najglasnijih protivnika Dragana Jovanovića.


PROPISI.com | PROSVETA – OBRAZOVNA INFRASTRUKTURA\nPROSVETA – OBRAZOVNA INFRASTRUKTURA\nNastavak ulaganja u obrazovnu infrastrukturu\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u Vladi Republike Srbije Mladen Šarčević obišao je danas, uoči početka nove školske godine, renoviranu Osnovnu školu „Duško Radović“ na Novom Beogradu.\nŠarčević je istakao da Ministarstvo ovakvim projektima nastavlja ulaganja u infrastrukturu u oblasti prosvete i stvara bolje uslove i za đake i za nastavnike, ocenivši da su nam potrebne nove, moderne škole, po najsavremenijim standardima, kao što je ova.\nOn je ukazao na to da je projekat vredan 161,7 miliona dinara, kao i da je radove na renoviranju kompletnog objekta, uključujući fiskulturnu salu i školsko dvorište, realizovala Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima.\nMinistar je najavio i da će se nastaviti opremanje učionica i kabineta računarima i ocenio da će najveći izazov u novoj školskoj godini biti da se svi pridržavaju preporučenih epidemioloških mera.\nKako je istakao, u školama moraju biti pojačana dežurstva, učenici se moraju opominjati da nose maske i drže fizičku distancu.\nŠarčević je naveo i da su škole dobile preporuku da u prvom polugodištu ne organizuju đačka putovanja, pri čemu je izrazio očekivanje da će, bez obzira na okolnosti izazvane koronavirusom, učenicima biti omogućeno da imaju što bolju školsku godinu.\nOn je đacima poželeo srećan polazak u školu, objasnivši da su treći i sedmi razred reformski i da oni kreću po novom programu.\nJako je važno da nastavimo to što smo započeli da bi školske 2021/22 krenuo reformisani četvrti i osmi razred, da bi na sledećem PISA testiranju imali što bolje rezultate, istakao je ministar.