UVODI SE SPECIJALAN PROGRAM\nUVODI SE SPECIJALAN PROGRAM\nSnimanje suđenja uz pretvaranje glasa u tekst na računaru\nU Srbiji je u planu uvođenje specijalog programa koji treba da omogući da se sva suđenja snimaju tonski i, uz pomoć savremenog softvera, glasovi svih učesnika u postupku u realnom vremenu pretvaraju u transktripte. Ovaj vid transkripcije glasa u tekst zameniće sadašnje diktiranje zapisnika koji vodi sudija, kao i naknadno prekucavanje transkripata snimljenih suđenja.\nProgram traskripcije glasa u tekst, kada je u pitanju diktiranje presuda i rešenja i drugih sudskih odluka, kao pilot projekat već postoji u Prvom osnovnom sudu u Beogradu, Osnovnom sudu u Zrenjaninu i Osnovnom sudu u Kragujevcu.\nU planu je uvođenje ovog programa u sve sudove, a snjimanje i celog toka glavnog pretresa (suđenja) biće moguće nakon izmene Zakona o krivičnom postupku i Zakona o parničnom postupku.\nProjekat bi trebalo da se finansira iz pristupnih fondova Evropske unije.\nOvaj program omogućava da se diktirani tekst odmah vidi na ekranu računara i omogućava da se tonski zapisi sa 95 odsto tačnosti u realnom vremenu pretvore u transkripte i da se na taj način suđenja znatno skrate.\nU sistem ovog programa ugrađen je srpski rečnik od milion reči, fraza, izraza i rečenica iz sudske prakse, a poznaje i srpska gramatička pravila i ima ugrađen kompletan tekst editor na srpskom jeziku.\nTo znači da, na primer, sve što sudija izdiktira - ispisuje se u realnom vremenu, ćiriličnim pismom u editoru računara, i to na način na koji je izgovoreno.\nS obzirom na to da ima razne opcije, pored audio, program omogućava pretvaranje i video zapisa u tekst, kao i snimaka sa diktafona, mikrofona, mobilnog telefona, tableta i računara.\nMože se diktirati direktno u obrazce ili modele sudskih akata (odluka, rešenja, presuda), kao i u sve druge aplikacije.\nZahvaljujući opciji momentalne ili naknadne transkripcije audio i video sadržaja, primenljiv je i za transkripciju zapisnika, svedočenja, suočavanja, istrage, sednica, ili rada na daljinu.\nProšle sedmice Advokatska komora Beograda podnela je inicijativu Ministarstvu pravde za izmene Zakona o krivičnom postupku i Zakona o parničnom postupku kako bi se omogućilo obavezno tonsko snimanje svih suđenja u Srbiji i uvođenje ovog načina rada.\nNa ovaj način bi se, kako je navela AKB u saopštenju za medije, drastično skratilo trajanje sudskih procesa i unapredila efikasnost pravosuđa, jer je u sudnicama u Srbiji najveći problem vođenje zapisnika.\nSada još uvek sudija diktira zapisnik tako što prepričava iskaz i unosi samo sadržinu koju smatra bitnom.\nPrilikom prepričavanja iskaza gube se (važni) detalji, tako da se mnogo vremena gubi u raspravi oko toga da li je svedok nešto rekao ili nije. Kada bi se ova rasprava izbegla, suđenja bi bila brža, smatraju u AKB.\nOvaj način rada uz pomoć savremenog programa dostupan je i tužilaštvima, advokaturi, državnoj upravi, javnim izvršiteljima, poslovnom svetu.\nTonsko snimanje suđenja je, inače, već uvedeno u zemlje u regionu, a u Hrvatskoj od pre tri meseca, saopštila je AKB.


Samsung Galaxy Note10 i Note10+ zvanično predstavljeni - BIGportal.ba\n8 Avgusta, 2019 8 Avgusta, 2019 044\nSamsung je tokom svog Unpacked događaja zvanično predstavio nove premijum telefone: Galaxy Note10 i Note10+, čime nam kompanija po prvi put poslednjih godina daje više opcija i veličina u okviru Note linije.\nS Pen pametna olovka je zaštitni znak Galaxy Note linije, a ovoga puta stiže sa novim funkcijama koje je čine još korisnijom. Stylus je opremljen akcelerometrom i žiroskopom, a može se koristiti i za kontrolu pokreta. Podrazumevane gestikulacije pomažu kod navigacije korisničkim interfejsom na daljinu, a Samsung nudi Air Actions SDK koji će developerima omogućiti da za S Pen razviju dodatne zanimljive funkcije. Oba Note modela dobijaju S Pen iste veličine.\nGalaxy Note10+ ima 6.8-inčni Dynamic AMOLED panel, sa 1440p+ rezolucijom (498ppi). S druge strane, Galaxy Note10 stiže uz 6.3-inčni Dynamic AMOLED displej, sa 1080p+ rezolucijom (401ppi). Oba ekrana podržavaju HDR10+ i Dynamic Tone Mapping za poboljšan kvalitet slike bez obzira na sadržaj. U ekran je implementiran senzor otiska prsta.\nDva modela dele sistem sa tri kamere na poleđini. Glavna kamera ima 12MP senzor, optičku stabilizaciju slike (OIS) i dvostruki otvor blende (f/1.5 i f/2.4). Prisutna je i telefoto kamera od 12MP sa OIS podrškom, kao i 16MP ultraširoka kamera od 123 stepena. Dodatno, Galaxy Note10+ na poleđini ima i 3D ToF senzor, koji se uz pomoć 3D Scanner aplikacije može koristiti za kreiranje 3D modela ili realnih objekata. Kada je u pitanju selfi kamera, ona je smeštena u punch-hole otvor u centru gornjeg dela displeja i ima 10MP senzor (uz autofokus i 80° sočivo).\nTelefoni mogu da snimaju 4K video i nude funkcije kao što su Life focus video (boke) i poboljšana verzija Super steady funkcije. Tu je i napredniji video editor, koji može da iskoristi i prednosti S Pen olovke. Adobe Premier Rush, kreiran specifično za Note, je dostupan za besplatno preuzimanje onima kojima su potrebne naprednije funkcije obrade sadržaja.\nGalaxy Note10 i Note10+ imaju LTE i 5G verziju (Galaxy Note10 5G), s tim što će 5G model imati limitiranu dostupnost jer najveći broj provajdera još uvek nema funkcionalnu mrežu naredne generacije.\nOba Note10 modela stižu sa standardnih 256GB skladišnog prostora, a dostupna je i verzija sa 512GB za Note10+. Note10 dobija 8GB RAM-a kao osnovnu opciju, odnosno 12GB RAM-a na 5G modelu, dok Note10+ stiže sa 12GB RAM-a. Plus model je jedini koji ima i microSD slot, sa podrškom do 1TB skladišta.\nKao što smo i navikli, postojaće dva različita čipseta u zavisnosti od teritorije gde se Note10 modeli budu prodavali: novi Exynos 9825 i Snapdragon 855 (standardni model). Plus model ima veću bateriju, sa kapacitetom od 4300mAh i podrškom za 45W Super Fast Charging. Samsung ističe da se baterija za samo 30 minuta može napuniti dovoljno da traje jedan dan. Caka je u tome što je potrebno kupiti zaseban 45W punjač, jer u pakovanju stiže samo 25W model. Manji Note10 ima 3500mAh bateriju, sa 25W punjenjem. Oba telefona podržavaju i brzo bežično punjenje.\nTelefoni imaju stereo zvučnike i par USB-C slušalica, s obzirom na to da nema 3.5mm priključka. Zvučnici i slušalice su kreirani u saradnji sa AKG-om za superioran zvuk.\nSamsung je najavio novu Link to Windows funkciju, koja će sinhronizovati obaveštenja, poruke i fotografije sa korisnikovim Windows 10 računarom. Ova funkcija se može pokrenuti iz Windows Quick Panela. Još jedna zanimljiva funkcija je PlayGalaxy Link, koja omogućava nastavak igranja igre sa računara na telefonu.\nSamsung Galaxy Note10 i Note10+ će biti dostupni od 23. avgusta (pretprodaja kreće od danas). Na startu su dostupne tri boje: Aura Glow, Aura White i Aura Black, dok će selektovana tržišta dobiti i Aura Pink verziju za Note10.\nNa kraju – cena. Galaxy Note10 će imati početnu cenu od 949 evra u Evropi. Note10+ će koštati 1099 evra za 12GB/256GB verziju, odnosno 1199 evra za 12GB/512GB model.


subota, 21 avgust 2010\t Vladimir Oreščanin\nNaziv albuma …And Out Come The Wolves je preuzet iz jedne od poema muzičara/pesnika Džima Kerola objavljene u njegovoj autobiografiji Dnevnici košarkaša. U to vreme Rancid se spremao da izda album, a bili su strahovito popularni i velik broj mejdžor etiketa se utrkivao ko će…\nMxPx su uticali na... The Jonas Brothers?!\nZnate za izreku: Čudni su putevi Gospodnji? Pošto je ovo punk rock sajt ajde da odemo u sličnom pravcu. Čudni su pank putevi, a punk rock bend MxPx može da posvedoči tome. Nema sumnje da su punk rock bendovi velikim delom zaslužni za formiranje mišljenja…\nMnogo pre nego što je osnovao veoma dobri melodični hardcore bend Strike Anywhere, pevač Tomas Barnet je pevao u bendu pod nazivom Inquisition zajedno sa gitaristom benda Ann Beretta Robom Hadlestonom, kao i sa bubnjarem Rosom Džonsom i sadašnjim gitaristom River City High Markom Ejverijem.…\nUkoliko ste obožavalac benda AFI sigurno znate da je Džejd Padžet gitarista ili možda još lakše onaj lik sa uvrnutom emo frizurom. Sad se sećate? E, taj! Evo i par stvari koje verovatno ne znate: nije original član, kao što ste možda pretpostavili. Došao je…\nPropagandhi vole da pričaju... mnogo!\nUkoliko slušate kanadski pank bend Propagandhi sigurno ste svesni činjenice da je bend veoma strastven u vezi propariganja raznih stvari poput prava životinja i pedera, do hokeja. Ne čudi što su zaradili reputaciju sredinom devedesetih da na svirkama imaju ogromne pauze između pesama pričajući o…\nsreda, 18 avgust 2010\t Vladimir Oreščanin\nVećina ga znate pod imenom Moby i to kao didžeja sa cvikerima, koji je bio i na Exitu pre koju godinu. Ono što verovatno niste znali je da je Moby bio veoma aktivan osamdesetih godina na hardcore sceni Konektikata. Ričard Melvil, ili danas Moby je…


PlayStation 5 neće emulirati PS1, PS2 i PS3 igre - EmuGlx\nKada je PS4 stigao u prodaju krajem 2013. godine, igračka javnost je prihvatila nedostatak backwards compatibility-a sa starijim konzolama jer je Sony tada očigledno bio fokusiran da se po prvi put prebaci na x86 CPU arhitekturu, a i sam hardver unutar konzole je očigledno bio nedovoljan da emulira veoma komplikovanu arhitekturu PS3-a. Sedam godina je prošlo, i sada kada nam stiže dosta moćniji PlayStation 5, mnogi igrači su držali nadu živom da će ova nova konzola moći da najzad emulira mnogobrojne PS3 naslove koji nikad nisu doble portove na drugom hardveru.\nAli Ubisoft nam je javio tužnu vest.\nNaime na jednoj od svojih FAQ stranica, Ubisoft je potvrdio da PS5 neće imati BC podršku za PS1, PS2 i PS3 naslove, i da će biti fokusiran samo na emulaciju PS4 naslova i zajednički multiplayer između korisnika ove dve generacije konzola. Ova stranica je brzo promenjena, uklanjajući svako spominjanje tih starih konzola.\nPar PS2 naslova je izašlo na PS4 konzoli, očigledno radeći na softverskom emulatoru koji je uspeo da poveća rezoluciju igara i učita novije elemente koji nisu bili prisutni u originalu (detaljnije teksture i oštriju UI grafiku). Emulacija PS3 konzole se i dalje razvija na PC platformi, gde je grupa kodera iz RCPS3 tima uspela čak i neke od ekskluzivnih PS3 naslova da emulira u 4K60 modu.\nTags: EmulacijaPlayStation 1PlayStation 2Playstation 3PlayStation 4PlayStation 5PS1PS2PS3PS4PS5\nNext post Raytracing stiže u Fortnite\nPrevious post Descenders - The Downhill Mountain Biking Game utisci w/ Nick\nPlayStation 5 Anime FPS PlayStation 4 Indie Akcija online PS5 2015 Xbox Series X/S Xbox 360 RPG PC SEGA 2016 Playstation 3 Xbox Switch Avantura Activision Coop MP Steam Capcom 2019 Square Enix 2017 EA 2022 trejler Electronic Arts 2021 UbiSoft 2020 Nintendo Switch PS4 DLC Open-World Xbox One Nintendo JRPG PlayStation Sony 2018 Izdvajamo


Foto: Umjetnost za preživljavanje\nNajstarija populacija u Bosni i Hercegovini okreće se umjetnosti i dizajnu kako bi izbjegla siromaštvo.\nOd penzionisanja 2010. godine, ekonomista Meliha Bičo Družić iz Zenice prima minimalnu penziju od 326 KM mesečno. Iznos je daleko ispod onoga što joj je potrebno da pokrije čak i osnovne troškove života, pa Meliha mora razmišljati o različitim načinima povećanja njenog domaćeg budžeta, piše Euronews.com.\nJedna od njih je prodaja kišobrana na kojima su njeni crteži, koje ona nudi potencijalnim kupcima preko svog Facebook profila.\nKupuje jeftine jednobojne kišobrane, uređuje ih vodootpornim bojama i pretvara ih u atraktivnu dodatnu opremu koju lako prodaje za 40 KM.\n- Svaki put kada pada kiša, objavljujem fotografije mojih kišobrana na Facebooku da povećam prodaju - kaže 62-godišnja Meliha, koja je došla do ideje kada je morala popraviti kišobran koji se pokvario dok je pokušala da se brani od pasa lutalica koji su je napadali na ulici.\nOtkako je počela biznis sa kišobranima, prije 5 godina, Meliha Bičo-Družić preferira kišne dane u odnosu na sunčane.\nDok iščekuje kišne dane, Meliha stvara slike i suvenire koje prodaje kroz lokalnu asocijaciju za koju volontira.\n- Pravim različite stvari, bilo da su kišobrani, šalovi ili slike, tako da uvijek uspjevam nešto prodati - kaže Meliha.\nPrema njenim proračunima, do sada je ostvarila zaradu približnu iznosu četiri njene penzije.\n- To me čini sretnom, jer sam kreativna i pravim umjetnost. Pomaže mi u plaćanju računa - dodaje Meliha.\nMnogi penzioneri u Federaciji Bosne i Hercegovine žive na ivici siromaštva.\nSlikarstvo značajan izvor prihoda\nOd oko 410.000 penzionera u zemlji, oko dvije trećine živi sa minimalnim uplatama od 326 KM mjesečno, dok prosječna penzija iznosi 360 KM (184 eura).\nDana 25. oktobra, hiljade ljudi okupili su se pred vladinim zgradama u Sarajevu na protestu, pozivajući na povećanje penzija i bolju socijalnu i zdravstvenu zaštitu.\nMirsad Šišić pretvorio je svoj hobi slikarstva u mali, ali značajan izvor godišnjeg prihoda .\n- Preživjeti u Bosni je samo po sebi oblik umjetnosti - kaže Mirsad Šišić, 65-godišnjak, koji se penzionisao prije sedam godina i otada se bori da preživi na penziji od oko 400 KM mjesečno.\nBivši rukovodilac elektronike, Mirsad zarađuje novac prodajom slika i slikanjem, uglavnom učenicima osnovnih škola u svom rodnom gradu Zenici: "Nije mnogo. Uspješno prodajem do 15 slika i držim dvije do tri umjetničke škole godišnje. Ali, to je bolje nego ništa. "\nI Mirsad i Meliha izlažu svoja djela u maloj galeriji koju vodi Udruženje "Naš most". Galerija prikazuje slike lokalnih penzionisanih amaterskih umjetnika i jedno je od nekoliko mjesta u Zenici, gdje se održavaju kulturni događaji i umjetničke radionice.\n- Stvari koje radimo ovdje omogućavaju nam da pobjegnemo od ove užasne realnosti Balkana - kaže Mirsad.\nMeđutim, sve je teže zadržati galeriju, jer lokalne vlasti ne podržavaju njihov rad, a članovi udruženja moraju snositi troškove.\nOsim toga što ne pokazuju interesovanje za kulturu i umjetnost, bosanske vlasti rijetko pružaju besplatne usluge starijim osobama, koje se često osjećaju napuštenim od društva.\nEuronews Foto: (Mirsad Šišić pretvorio je svoj hobi slikarstva u biznis)\nBrojni penzioneri u Bosni i Hercegovini se bore sa siromaštvom i socijalnom isključenosti.\nJedna od njih je 67-godišnja Zdena Šarić, koja ne dobiva državnu penziju zbog birokratskog propusta.\nStalni finansijski problemi učinili su je deprimiranom i izolovanom, ali nakon što je na društvenim medijima objavila fotografije obnovljenih komata starog namještaja, počela je zarađivati od toga, stegla nove prijatelje među klijentima i ljubiteljima dizajna.\nNjena radoznalost za primjenjenu umjetnost dovela je do edukacije o različitim tehnikama restauracije na internetu i ona sada strastveno sakuplja napuštene stolice, stolove, ormare i predmete za domaćinstvo - i redizajnira ih.\nIako ponekad mora pratiti zahtjeve kupaca prilikom obnove komada nameštaja, Zdeninu kreativnost cijene kupci i pristalice na Facebooku.\n- Uživam da starim, korištenim predmetima dam novu svrhu i novi život. Na neki način, osjećam se kao stari objekat sa novim životom u sebi - kaže ona, dodajući da je umjetnost njen izvor sreće i gorivo za život.\nNadajući se da će uskoro imati pravo na penzionisanje, Zdena je sretna što je pogled i ruke još uvijek dobro služe, tako da može raditi.\n- Ne znam šta bih radila bez toga i ne znam kako bih preživjela - Rekla je Zdena za Euronews.\npenzioneri umjetnost preživljavanje


Američki PRO omogućava iznenadni nuklearni napad na Rusiju | WebTribune\n„Američke vojne baze PRO u Evropi, brodovi PRO u morima i okeanima bliskim ruskoj teritoriji, stvaraju moćnu prikrivenu komponentu za mogući iznenadni raketno-nuklearni napad na Rusku Federaciju“, upozorio je Poznihir.\nOn je istakao da je neophodno sesti za pregovarački sto s Amerikom i rešavati problem PRO u Evropi.\n„Danas je neophodan, pre svega, dijalog. Potrebno je da sednemo za pregovarački sto s Amerikancima, zato što su nam naše evropske kolege ranije govorile da se prvo dogovorimo s Amerikancima, a da se zatim dogovorimo s njima“, rekao je Poznihir.\nPrema njegovim rečima, Rusija je mnogo puta predlagala Americi varijante za rešavanje problema PRO, ali je nisu čuli.\n„Počev od 2010. godine, Rusija je u više navrata predlagala tokom konsultacija s američkim partnerima svoje varijante za smanjivanje zabrinutosti. Pre svega, predložili smo širenje zajedničkog evropskog sistema PRO. Nažalost, nisu nas čuli“, rekao je Poznihir.\nOn je dodao da je Rusija prinuđena da usavršava svoje strateške nuklearne snage, jer ne može da dozvoli presretanje svojih balističkih raketa.\nPrema njegovim rečima, SAD stvaraju sisteme koji omogućavaju da se izvede visoko precizan napad iz orbite na komandne punktove Rusije, te da će Rusija preduzeti odbrambene mere.\n„Nisam slučajno spomenuo sredstva za trenutni globalni napad koja stvaraju SAD. Danas se stvaraju takvi sistemi koji, kako smatra Pentagon, omogućavaju da se izvede napad visoke preciznosti iz orbite, koji može da uništi naše upravljačke punktove. Rusija će zbog toga, naravno, preduzeti mere, radi ćemo sve da se zaštitimo od uticaja kako sredstava za trenutni globalni napad, tako i protivraketne odbrane. Ova trka u naoružanju, međutim, nije potrebna ni nama niti bilo kome drugom“, dodao je Poznihir.\nOn je istakao da su kompjuterske analize koje su izveli naučnici Ministarstva odbrane Rusije potvrdile da je američki sistem protivraketne odbrane usmeren ka Rusiji i Kini.\n„Predstavnici Rusije su u više navrata na raznim nivoima skretali pažnju američkoj strani na opasnost koju globalni sistem PRO predstavlja za stratešku ravnotežu snaga u svetu. Argumenti se ne uzimaju u obzir, a jasne činjenice se ignorišu. SAD saopštavaju da protivraketni sistem nije usmeren protiv Rusije i Kine. Ipak… rezulati kompjuterske analize svedoče suprotno“, rekao je Poznihir.\nPrema njegovim rečima, povećavanje potencijala američkog PRO sistema podstiče trku u naoružanju, pre svega strateškom, i primorava druge zemlje da preduzimaju odbrambene mere.\nŠirenje američkog PRO sistema narušava paritet u oblasti strateškog naoružanja i predstavlja faktor destabilizacije koji suštinski smanjuje mogućnosti za dijalog kada je reč o nuklearnom naoružavanju, dodao je Poznihir.\nOn je upozorio da su praktično svi kosmički uređaji koji se nalaze nisko u orbiti ugroženi, jer su dometu američkog PRO sistema.\nPoznihir je podsetio da je Pentagon u februaru 2008. godine prikazao mogućnosti PRO kada je reč o uništavanju kosmičkih uređaja. Američki satelit na visini od oko 250 kilometara bio je tada uništen protivraketom „standard 3“ koja je lansirana s razarača američke mornarice.\n„Protivsatelitski potencijal unapređenih protivraketa ’standard 3’ modifikacije 2A s povećanom brzinom poletanja, kao i protivraketa ’GBI’ znanto je veći“, istakao je Poznihir i dodao da je, s obzirom na globalni karakter dejstava PRO, u opasnosti kosmička delatnost svih država, uključujući Rusiju i Kinu.\nPogledi\tUZBUNA U TRAMPOVOM ŠTABU: Putin izdao naredbu, utvrditi postupak za uništenje NATO za 48 sati\nMagazin\tNEVEROVATNO: I Belgija se samopozvala da bombarduje sirijski narod\nAktuelno\tTajni recept za specijalitet iz zapadne Srbije: “Komplet lepinja”


Dan grada: Umjesto kišobrana, iznad Gospodske pozitivne poruke Dan grada: Umjesto kišobrana, iznad Gospodske pozitivne poruke\nDan grada: Umjesto kišobrana, iznad Gospodske pozitivne poruke\nObjavljeno: 22. 3. 2019 u 20:41h\n23. 04. 2019. | 15:21\nMališani pjevali u Banjaluci povodom Dana grada (Foto)\n22. 04. 2019. | 15:15\nBanjaluka sa ponosom obilježava Dan grada: Položeni vijenci na Spomenik palim borcima (Foto)\n22. 04. 2019. | 11:35\n22. 04. 2019. | 11:23\nOd 11.30 do 13 časova bez saobraćaja u centru grada\n19. 04. 2019. | 14:32\nU susret Danu grada uređeno Partizansko groblje\nZa Dan grada omiljeno šetalište u Banjaluci, Gospodsku ulicu, trebala bi krasiti nova instalacija, a ovaj put ona bi trebala sadržavati citate iz djela naših pisaca i pjesnika.\nGradonačelnik Igor Radojičić je nedavno najavio da će u sklopu manifestacija koje su planirane za vrijeme održavanja „Proljeća u Banjaluci“ ovo omiljeno šetalište dobiti i novi izgled.\nKako je tom prilikom objasnio, cilj je da se u grad privuče što više posjetilaca, ali i da se Banjaluka učini prijatnijim za njene građane.\nIako nije želio da iznese detalje, kako nezvanično saznaje Srpskainfo, ovaj put bi to mogla biti instalacija koja će prenositi pozitivne poruke.\n“Planiramo da na mrežu koja se nalazi iznad Gospodske ulice postavimo slova, pojedine riječi, cijele citate ili pojedine dijelove fraza iz djela naših pisaca i pjesnika. Trenutno pokušavamo pronaći materijal na koji se jedna takva poruka može prenijeti i koji je dovoljno lagan da se postavi na mrežu” – rekao je dobro obaviješten izvor.\nKazao je da ukoliko sve bude išlo kako je planirano ova nova instalacija bi trebala biti postavljena iznad Gospodske ulice dan ili dva prije 22. aprila, kada se proslavlja Dan grada Banjaluka.\nAktuelna administacija je od pruzimanja vlasti uvela praksu da u skladu s praznicima ili pojedinim događanjima u gradu ukrašavaju ovo gradsko šetalište, koje je jedno od prepoznatljivih simbola Banjaluke.\nProšle godine, kao priprema za proslavu Dana grada, Gospodska ulica je bila ukrašena sa 174 kišobrana različitih boja. Zamisao Grada je bila da se, po uzoru na druge evropske gradove, postavi atraktivna instalacija koja podsjeća na proljeće i cvjetne aleje u Banjaluci. Ujedno je cilj bio da se napravi i hladovina za šetače u toplim danima.\nZa novogodišnje praznike ovo šetalište je takođe dobilo novi izgled. Hiljade sitnih lampica koje daju utisak zvjezdanog neba bilo je postavljeno iznad Gospodske ulice i sugrađani, ali i svi posjetioci su u večernjim satima mogli uživati u predivnom svjetlosnom efektu.\nU februaru, danu prije Valentinova, iznad šetalista su bili postavljeni crveni baloni. Crvena srca u centru grada unijela su tračak romantike u vazduh, a mnogobrojni oduševljeni građani odlučili su da naprave selfi te na ovaj način ovjekovječe Dan zaljubljenih.\nSlično je bilo i sa prethodnim akcijama; i one su bile dobrodošle i veoma poželjne kulise za fotografisanje.\nProgram „Proljeća u Banjaluci“\nViše od stotinu atraktivnih sadržaja pripremljeno je za program manifestacije „Proljeće u Banjaluci“, koje obuhvata period od 8. aprila do 15. juna. Jedna od važnih novina ovogodišnje manifestacije je i to što će u Banjaluku, po prvi put, čarter letom dolaziti turisti iz Beograda, i to u organizovanim vikend turama.\nUgovoren je niz koncerata poznatih muzičara kao što su Zdravko Čolić, Željko Samardžić, Nikola Rokvić, Kemal Gekić, Saša Matić, Merima Njegomir, „One tri“ i nekoliko džez koncerata. Održaće se takođe drugi Festival cvijeća te nekoliko manifestacija za mlade, kao i digitalna konferencija „Konverzija“, ali i prva konferencija di-džejeva.\nIzvor: Srpskainfo/ Vesna Popović/ Foto: Siniša Pašalić/RAS Srbija\nTagovi: BanjalukaDan grada


[quote][i]Originally posted by koze123[/i] [br]Slažem se da pakovanje može biti problem (Vulkan se nimalo ne trudi, naručivao sam knjige na akciji i sve stigne u papiru). Za cene poštarine je najbolje sačekati da se nakupi par stvari i naručiti tako - znam da sam ja naručivao ranije DD sveske uz Majke i očeve, ponekog Zagora i sl. Neću da oftopikujem.[:)] [/quote]


Privredna Komora Srbije (PKS) saopštila je danas da će sa Razvojnom agencijom Srbije (RAS) prvi put organizovati nastup domaćih kompanija na Međunarodnom sajmu organske hrane “Biofah 2019” (Biofach) u Nirnbergu, koji će biti održan od 13. do 16. februara.\nNa sajmu “Biofah 2019”, uz podršku Nacionalne asocijacije “Serbija organika” (Serbia Organica) i nemačke razvojne agencije GIZ-a, izlagaće “Ecoagri Serbia” iz Bele Crkve, “Suncokret” iz Hajdukova, “Drenovac” iz Arilja, “Zadrugar” iz Ljubovije, “All Natural Foods” iz Nove Pazove, “Den Juro Organic” iz Beograda, “Jovanjica” iz Beograda, “Mondi Lamex” iz Kraljeva i “Menex” iz Kruševca.\nU fokusu diskusije ove godine biće odnosi između organskog i zdravlja – “Zdravo poslovanje u zdravoj sredini znači zdrava hrana”.\nBiofah/organski proizvodi/srpski proizvodi


U POLICIJI NESTAO DIO DOKAZA IZ KUĆE PRITVORENOG PODGORIČANINA\n117 pregleda\t64 komentar(a)\n24.02.2016. 07:38h Ažurirano: 24.02.2016. 07:38h\nDio dokaza koje je policija uzela iz kuće Veselina Mujovića 19. februara, nestao je u Upravi policije, saznaju “Vijesti”.\n“Vijestima” je rečeno u policiji da je nestalo 13 pisama Mujovića - njegova navodna korenspondencija sa Milom Đukanovićem, Veselinom Veljovićem i drugim osobama iz javnog i političkog života.\nU Mujovićevoj kući pronađena su i neka originalna dokumenta Uprave policije.\nMujović je uhapšen zbog sumnje da je od Svetozara Marovića uzeo oko 800.000 eura obećavajući mu da neće biti uhapšen u predmetima koje je zbog višemilionskih malverzacija u Budvi pokrenulo Specijalno tužilaštvo.\nU Specijalnom tužilaštvu juče je saslušan Nikola Terzić, službenik Odsjeka za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije u Upravi policije.\nOn je po nalogu vršioca dužnosti šefa tog odsjeka Dalibora Medojevića, otišao u Odsjek za suzbijanje privrednog kriminaliteta da donese kese sa dokazima koji su uzeti iz kuće Mujovića, rekli su “Vijestima” policijski izvori.\nDokaze je službenik tog odsjeka Simo Lukačević predao Terziću, a ovaj svom šefu Medojeviću.\nNavodno je Terzić nakon toga nakratko izašao iz kancelarije, a kada se vratio, počeli su da upoređuju pojedinačne dokaze sa spiskom oduzetih stvari koji je napravljen tokom pretresa, kako bi ih predali Specijalnom tužilaštvu.\nKada su navodno došli do stavke "13 pisama", njih nigdje nije bilo. Pozvali su šefa Odsjeka za suzbijanje privrednog kriminaliteta Dragana Radonjića i pitali ga gdje su pisma. On im je rekao da su im sve dokaze predali.\nRadonjić, koji je prekjuče imenovan za šefa specijalnog policijskog tima, obavijestio je o nestanku dokaza glavnog specijalnog tužilioca Milivoja Katnića. On je odmah naložio istragu.\nIzvori "Vijesti" iz policije kazali su da je po Katnićevom nalogu, Radonjić u kući Mujovića snimio svaki predmet koji je policija uzela i uvrstila u dokaze. Terzić navodno nije bio na pretresu koji su obavile njegove kolege iz oba policijska odsjeka.\nMojkovčanin Dalibor Medojević na mjesto šefa Odsjeka za borbu organizovanog kriminala i korupcije došao je nakon što je sa te pozicije u oktobru prošle godine smijenjen Saša Milić, zbog navodnog smještanja seks afere bivšem ministru Rašku Konjeviću. Medojević, diplomirani ekonomista, radio je prethodno u Poreskoj upravi.\nPodgoričanin Nikola Terzić, magistar prava, bio je najbliži saradnik Predraga Šukovića u vrijeme kada je na čelu policije bio Božidar Vukasanović. Šuković je prošlog ljeta javno govorio o švercu cigareta u fabrici "Tara" u Mojkovcu, pominjući u tom kontekstu potpredsjednika Vlade Duška Markovića i Veselina Veljovića, bivšeg direktora Uprave policije. Obojica su negirala da imaju bilo kakve veze sa tim.\nTerzić i Šuković su odmah nakon što je Slavko Stojanović sjeo u direktorsku fotelju poslati kući kao neraspoređeni.\nStojanović bez odgovora o opstrukciji Katnića\nKatnić je nedavno u parlamentu rekao da se protiv njega svakodnevno vodi specijalni rat i pozvao nadležne da ga kontraobavještajno zaštite, te da policija ne postupa po nalozima tužilaštva u nekim predmetima.\nStojanović od prošle sedmice nije odgovorio na pitanja “Vijesti” u vezi sa kontraobavještajnom zaštitom glavnog specijalnog tužioca, niti da li je neko u Upravi policije odgovarao zbog nesavjesnog rada, opstrukcije, ometanja istraga od kada je on na toj poziciji.\nNije odgovorio ni zbog čega policija godinama odbija da postupi po nekim nalozima Tužilaštva i da li će neko zbog toga da odgovara i da li će on zbog toga podnijeti ostavku.\nStojanović je nakon osam mjeseci odbijanja, predložio Dragana Radonjića za mjesto šefa specijalnog policijskog tima, iako je nekoliko dana ranije javno kazao da ne zna da radi i da su mu rezultati loši.\nSimo LukačevićVeselin MujovićNikola TerzićMilivoje KatnićVeselin VeljovićSvetozar MarovićMilo Đukanović\n18.10. 16:47 h\t11845\n19.10. 09:09 h\t78\t3820\n19.10. 10:04 h\t987


Makedonija: zabrinutost zbog preuzimanja stampanih medija | Institute for War and Peace Reporting\nMakedonija: zabrinutost zbog preuzimanja stampanih medija\nKupovina medija od strane kompanije WAZ izaziva strahovanja da bi to moglo proizvesti monopol na nerazvijenom medijskom trzistu.\nMakedonski novinari pozdravili su preuzimanje tri glavna dnevna lista od strane nemackog medijskog giganta WAZ, izjavljujuci da ce im to obezbediti visi stepen politicke nezavisnosti - ali neki analiticari medija upozoravaju da bi ovakav razvoj dogadjaja mogao dovesti do uspostavljanja monopola.\nDana 28. jula, grupacija WAZ iz Esena kupila je vecinske udele u novinama Dnevnik, Vest i Utrinski Vestnik - koji zajedno imaju tiraz procenjen na 120.000 primeraka.\nU cilju smanjivanja troskova, ova izdanja ce kontrolisati i distribuirati jedinstvena nova lokalna kompanija po imenu Media Print Macedonia. Kompanijom ce upravljati Srdjan Kerim, bivsi ministar spoljnih poslova Makedonije, koji je bio i specijalni savetnik nekadasnjeg sefa EU Pakta za stabilnost na Balkanu, Boda Hombaha, koji je sada direktor WAZ-a.\nMada detalji o sklopljenom poslu nisu objavljeni, IWPR je saznao da su Nemci stekli 81,9 procenata vlasnistva u Dnevniku, i po 51 procenat u druga dva lista.\nKompanija WAZ se obavezala da se nece mesati u uredjivacku politiku. Hombah je nedavno izjavio za radio Dojce Vele, "Mi smo bolja alternativa za novinare koji zele da u svom radu budu oslobodjeni svih manipulacija i uticaja... U Makedoniji imamo jake partnere, i pusticemo urednike da obavljaju svoj posao."\nUrednici i deonicari dozivljavaju ovo preuzimanje kao pozitivan korak koji ce podici profesionalne standarde i ojacati nezavisnost medija od politickih pritisaka.\nDnevnik, list koji izrazava stavove politickog centra i nacionalista, dominira na sceni stampanih medija. Od osnivanja 1996. godine uspeo je da zadrzi ulogu vodeceg nezavisnog medija. U to vreme predstavljao je jedinu opoziciju drzavnim medijima.\nNjegov glavni urednik, Branko Geroski, izjavio je da je posao sa WAZ-om dobar za njegove novine. "Vec smo ostvarivali profit i imali veliki tiraz, ali morali smo da razmisljamo i o siroj slici," izjavio je za IWPR. "Shvatili smo da je WAZ ozbiljan strateski partner i jednostavno ih nismo mogli odbiti - morali smo da razmisljamo o tome kako cemo se dalje razvijati."\nOn smatra da ce motiv profita garantovati uredjivacku slobodu. "Morate biti profitabilni da biste sacuvali nezavisnu poziciju, jer ako ste u situaciji da se borite za opstanak, onda postajete podlozni politickom pritisku."\nGoran Mihajlovski, glavni urednik tabloida Vest, izjavio je da ce nemacka investicija podici kvalitet i smanjiti troskove, sto ce njegovo izdanje uciniti konkurentnijim na trzistu. "Sada mozemo da se koncentrisemo na sadrzaj, ne moramo vise toliko da brinemo o reklamama," izjavio je.\nDiplomate pokazuju oprezni optimizam i nadaju se da ce WAZ pomoci medijima da se oslobode mesanja iz politicke sfere.\n"Ono sto je makedonskoj stampi najpotrebnije jesu nezavisni i nepristrasni mediji u kojima novinari objektivno izvestavaju, umesto da sire pometnju i nesigurnost prenoseci glasine," izjavio je jedan zapadni diplomata koji je zeleo da ostane anoniman. "Ovde veoma cesto imamo priliku da vidimo kako novinari preuzimaju ulogu polticara."\nMakedonski mediji su podlozni pritiscima politicara i vecina medija je u svojoj istoriji bila povezana sa nekim politickim strukturama. Vlade koje su se smenjivale bile su u poziciji da izvrse znatan uticaj vrseci pritisak na komercijalne oglasivace - koji su predstavljali osnovni izvor prihoda za medije.\nNovinari koji rade u ova tri novinska izdanja nisu bili raspolozeni za davanje komentara. Za sada nije bilo najava otpustanja u cilju smanjivanja troskova.\nPredstavnici drugih medija su zabrinuti da ce ulazak Nemaca poremetiti ovo neveliko novinsko trziste i u krajnjem ishodu dovesti do smanjivanja, a ne jacanja konkurencije. Oni strahuju da ce WAZ jednostavno istisnuti manja novinska izdanja privlaceci oglasivace nizim cenama, kao i nizim troskovima stampanja i distribucije.\n"Nema sumnje da ce to podici standarde u novinarstvu i profesionalnost samih medija," izjavio je Ljupco Zikov, vlasnik nedeljnika posvecenog ekonomiji, Kapital. "Ali, tu ce se javiti problem sa monopolskom situacijom, posto ce WAZ kontrolisati 80 procenata trzista."\nAco Kabramov, glavni urednik na Televiziji A1, plasi se da ce to u krajnjoj instanci lose uticati na uredjivacku politiku. "Mislim da ce ovaj posao negativno delovati na medijsku scenu posto se tako uspostavlja monopol. Ma koliko nezavisno izgledala njihova uredjivacka politika, to ne moze doprineti profesionalizmu ili pluralizmu... Ova tri izdanja ce biti pod kontrolom iste kompanije, i to ce konacno dovesti do manje ili vise jedinstvene uredjivacke politike."\nIzvestac IWPR-a je u vise navrata kontaktirao advokate WAZ-a u Skoplju radi dobijanja komentara o izrazenim strahovanjima, ali odgovoreno mu je da predstavnici kompanije nisu dostupni za davanje intervjua.\nVladin antimonopolski komitet tek treba da iznese stav o tome da li su kupovine koje je izvrsio WAZ u skladu sa propisima o vlasnistvu.\nNa drugim mestima na Balkanu, velike investicije WAZ-a su, kako neki tvrde, vec poremetile inace slaba komercijalna trzista.\nU Bugarskoj i Hrvatskoj, ova grupacija je preuzela kontrolu nad velikim delovima trzista stampanih medija. Prosle godine je usla i u Srbiju, kupujuci 50 procenata udela u vlasnistvu dominantne izdavacke kuce koja izdaje vodeci dnevnik Politika.\nTrenutno, u Makedoniji nema velikih igraca na medijskoj sceni, jer je nekada mocna izdavacka kuca Nova Makedonija - drzavna kompanija koja je imala monopol gotovo 60 godina, sa nekoliko dnevnih novina i vise periodicnih izdanja - izgubila najveci deo svog uticaja.\nNekada vodece dnevne novine u zemlji, Nova Makedonija i Vecer, sada su marginalizovane, imaju velika dugovanja, i tiraze koji ne prelaze 1000 primeraka. U zemlji trenutno izlazi ukupno osam dnevnika, sest na makedonskom i dva na albanskom jeziku.\nKlime Babunski iz Instituta za socioloska, politicka i pravna istrazivanja veruje da bi WAZ mogao nastaviti da kupuje lokalne medije. "Ovo nije kraj," izjavio je. "Ne vidim zasto se WAZ ne bi prosirio i na trziste nedeljnika. Imaju i sredstava i interesa za to."\nAna Petruseva je koordinator i urednik IWPR-a u Skoplju.


Nalazi analize učinka sprovođenja javnih politika u oblasti zapošljavanja mladih u opštini Bač 2014-2020. CenTriR je u pripremnoj fazi izrade Programa unapređenja zapošljivosti i zapošljavanja mladih u opštini Bač u periodu 2021-2023 sproveo analizu efekata implementacije postojećih strateških dokumenata sa važenjem do 2020. godine u oblasti zapošljavanja mladih. Opštine Bač i Bački Petrovac će u narednih nekoliko…\nPredstavljeni rezultati projekta ekonomskog osnaživanja povratnika na Kosovo i Metohiju Na jučerašnjem okruglom stolu, organizovanom u Biznis inovacionom centru u Kragujevcu, uz prisustvo predstavnika Kancelarije za Kosovo i Metohiju Vlade Republike Srbije, grada Kragujevca i Kruševca predstavljeni su rezultati ostvareni na projektu „Podrška održivom povratku interno raseljenih lica na Kosovo*“. Projekat je započeo u julu…\nEvaluacija sprovođenja javne politike u oblasti zapošljavanja mladih u opštini Bački Petrovac 2014-2020. CenTriR je u pripremnoj fazi izrade Programa unapređenja zapošljivosti i zapošljavanja mladih u opštini Bački Petrovac u periodu 2021-2023 sproveo analizu efekata implementacije postojećih strateških dokumenata sa važenjem do 2020. godine u oblasti zapošljavanja mladih. Opštine Bač i Bački Petrovac će u…


RTS :: Ko je ubio princezu Mond - Opera Tatjane Milošević\nRTS Klasika Ko je ubio princezu Mond - Opera Tatjane Milošević\npetak, 05. mar 2021, 22:34\nKo je ubio princezu Mond - Opera Tatjane Milošević\nTatjana Milošević je diplomirala i magistrirala kompoziciju na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu u klasi profesora Zorana Erića, pod čijim mentorstvom je 2013. godine odbranila i doktorski umetnički projekat - kamernu operu u dva čina pod nazivom Ko je ubio princezu Mond.\nLibreto za operu je inspirisan francuskim renesansnim romanima o paževima koji su na vladarskim dvorovima čitani publici u kombinaciji sa elementima muzičke i pozorišne umetnosti. U libretu je opisan niz neobičnih događaja koji Velikog Paža dovode do ubistva njegove majke, princeze Mond.\nDelo počiva na nastojanju Tatjane Milošević da redefiniše veliku romantičnu operu 18. veka i pokušaju da spoji i kombinuje sve uticaje iz klasične opere koji su joj se dopadali. Opera Ko je ubio princezu Mond govori jezikom tipičnim za Tatjanu Milošević.\nS obzirom na to da je jedna od nekoliko napisanih operskih dela u prethodnom periodu, redefiniše i mesto naše savremene opere.\nrepriza 06. mart u 04:34, 10:34 i 16:34\nMonserat Kabalje u Beogradu\nČelo fest - SO RTS i Dragan Đorđević\nAutorsko veče Nebojše Jovana Živkovića, 2. deo


Uživo: Novak Đoković stiže u Beograd, pratite doček uz Sputnjik\nNovak Đoković, najbolji teniser sveta, sleteo je u Beograd nakon što je deportovan iz Australije i samo na trenutak se pojavio pred velikom grupom navijača koji... 17.01.2022, Sputnik Srbija\nsport, novak đoković, tenis, novый onlaйn dlя beloй redakturы\n12:57 17.01.2022 (Osveženo: 01:30 18.01.2022)\nNovak Đoković, najbolji teniser sveta, sleteo je u Beograd nakon što je deportovan iz Australije i samo na trenutak se pojavio pred velikom grupom navijača koji su želeli da ga dočekaju. Takođe, Đoković nije davao izjave za medije, kako je i ranije najavljeno to neće činiti dok se ne okonča Australijan open.\nReporteri naše redakcije pratili su dolazak svetskog broja jedan iz Dubaija, nakon što je deportovan iz Melburna zbog odluke Federalnog suda Australije da mu bude ukinuta viza.\nĐoković nije izašao, kako je ranije bilo najavljeno, na VIP izlaz, pretpostavlja se zbog velike gužve, što je više nego razumljivo zbog svega što je preživeo u prethodnih desetak dana.\nIspred VIP izlaza okupio se veliki broj medijskih ekipa, a tu su bili i brojni navijači koji su ponovo želeli da pruže podršku svom heroju, kao što su to činili i prethodnih dana, ali i na skupovima ispred Skupštine Srbije.\nĐoković sada ima samo jedan zadatak, da odmori, povrati energiju i vreme provede sa svojom porodicom, što je i najvažnije u ovom momentu.\nZa izjave i komentare, biće vremena...\nTok dočeka mogli ste da pratite uz Sputnjik:\nĐoković u dobrom raspoloženju stigao u Beograd\nPoslednja informacija, Novak je otišao\nKako javlja reporter Sputnjika, Đoković je napustio aerodrom, a pojavila se i nezvanična informacija da je po njega stigao brat, Đorđe Đoković.\nNavijači i dalje „prizivaju“ Novaka, ali...\nPoslednje informacije sa lica mesta upućuju na to da je Đoković sa drugog izlaza napustio aerodrom.\nIspred VIP ulaza se ori:\n„Ti si naš šampion Novače!“\nRadnici čekaju na prolaz\nRadnici koji rade na renoviranju aerodroma našli su se u „blokadi“, čekajući da prođu kroz ogradu do svojih radnih mesta.\nI dalje se čeka na Đokovića\nKako javlja reporter Sputnjika sa lica mesta Luka Nikolić, nema informacija o tome da je Đoković već napustio aerodrom.\nI dalje su tu ograde, a primetno je i prisustvo pripadnika policije.\nMoguće je da Novak menja plan\nZbog velike gužve koja se stvorila ispred VIP izlaza, moguće je da će Đokovića automobil, koji je otišao, sačekati na nekom drugom mestu.\nNavijači su videli Novaka\n„Ti si naš šampion Novače!“ – skandiraju navijači koji su primetili Đokovića.\nCrni automobil je otišao\nAutomobil za koji se pretpostavlja da je stigao po Đokovića napustio je plato ispred VIP izlaza.\nVelika gužva kod VIP izlaza\nNa izlazu sa aerodroma „Nikola Tesla“ gde se očekuje da se pojavi Novak Đoković nastala je velika gužva, okupljeni su brojni mediji, ali i navijači sa zastavama Srbije.\nStigao je automobil za Đokovića\nCrni automobil se pojavio na VIP izlazu sa aerodroma „Nikola Tesla“.\nIzvesno je da čeka Đokovića.\nDoček Đokovića iz drugog ugla\nNovak je sleteo u Beograd\nAvion kompanije Flaj Dubai u kom se nalazi Novak Đoković, zajedno sa svojom ekipom, sleteo je na aerodrom „Nikola Tesla“.\nPoznat je i minut sletanja aviona\nOčekuje se da Novak Đoković stigne u Beograd u 12.15, javlja reporter Sputnjika Luka Nikolić.\nA u Dubaiju...\nNovak u Beograd stiže preko Dubaija\nSvi nestrpljivo očekuju Novaka\nSputnjik na aerodromu, čeka se Novak\n© Luka Nikolić\nVeliki broj novinara i fotorepotrera, među kojima je i ekipa Sputnjika, trenutno se nalazi ispred VIP ulaza na kojem se iza podneva očekuje Novak Đoković.\nLoše vesti iz Francuske za Đokovića!\nU trenucima dok je svetski broj jedan u avionu, na letu iz Duabija za Beograd, iz Francuske je stigla vest da nevakcinisani sportisti neće moći da se takmiče na turnirima u toj zemlji. To predstavlja veliki problem za Novaka Đokovića za učešće na drugom Grend slem turniru u sezoni Rolan Garosu.\nSrbi krenuli da svete Novaka!


Kreatorima videa YouTube æe prikazivati taène prostorne delove videa koji najviše skreæu pažnju gledalaca i koji se najviše gledaju tokom celokupnog trajanja video sadržaja od 360 stepeni.\nPodaci æe biti predstvaljeni u stilu toplotnih mapa, pa æe podruèja videa koja korisnici najviše gledaju biti obeležena odgovarajuæom jakom bojom èija se nijansa menja u zavisnosti od privlaènosti gledaoèevom oku. Opcija æe biti dostupna korisnicima èiji video bude imao više 1.000 pregleda.\nGlavni cilj Googleove platforme je da pomogne kreatorima da uz analizu shvate koji delovi videa im donose najveæu dobit i time poveæanju kvalitet buduæih sadržaja.\nTrenutno, video sadržaj snimljen kamerama èiji objektivi "hvataju" okruženje od 360 stepeni mogu najbolje da se gledaju putem VR ureðaja, ali je gledanje moguæe i putem klasiènih displeja uz dodatnu fizièku rotaciju.


Sprovođenje mobilnosti u okviru Erasmus +projekata "Uvođenje interdisciplinarnog planiranja i projektne nastave u osnovnu školu za obrazovanje odraslih" | EPALE\nSprovođenje mobilnosti u okviru Erasmus +projekata "Uvođenje interdisciplinarnog planiranja i projektne nastave u osnovnu školu za obrazovanje odraslih"\nUutiset 21 syyskuu 2018\nŠkola za osnovno obrazovanje odraslih "Obrenovac" konkurisala za projekat mobilnosti 2017/2018 godine koji je raspisala Evropska komisija za obrazovanje, program Erasmus+ sa projektom "Uvođenje interdisciplinarnog planiranja i projektne nastave u osnovnu školu za obrazovanje odraslih". Realizacija projekta započeta je 02.10.2017.završetak projekta je 08.10. 2018. Glavni cilj projekta je uvođenje interdisciplinarnog planiranja i projektne nastave pri obradi nastavnog sadržaja.\nPrimena projektne nastave kao nove metode doprinela je unapređenju timskog rada, unapređenju planiranja i organizacije nastavnog procesa, inteziviranju međunarodne saradnje i širenje evropske dimenzije, stručnom usavršavanju i povećanju motivacije nastavnika, razvijanju novih kompetencija i pristupa nastavi, podizanju motivacije za nastavkom školovanja i redovnije pohađanje nastave od strane polaznika, razvijanju društvene odgovornosti i preduzetničkog duha kod polaznika, socijalno uključenjem marginalizovane grupe Roma.\nProjektom je ostvarena mobilnost i saradnja zaposlenih sa školom Ljudska univerza iz Ajdovščine, Slovenija. Ova škola praktikuje u svom radu projektnu nastavu u okviru projekta "Projektno učenje mladih – PUM" koje finansira EU, odeljenje za socijalni rad. Projekat PUM-o obuhvata mlade od 15 do 26 godina, koji imaju status nezaposlenih, koji su polaznici škole za obrazovanje odraslih i aktivno traže posao. Ovaj projekat je primenljiv i kod slučajeva kada redovno školovanje ne daje očekivane rezultate.\nAktivnost kroz saradnju zbog uvođenja inovacija i preuzimanja primera dobre prakse jedan je od razloga da smo projektom planirali povezivanje sa pomenutom školom. Posmatranjem na radnom mestu nastavnici naše škole koji su bili na mobilnosti su stekli kompetencije, znanja i veštine neophodne za interdisciplinarno planiranje i izvođenje projektne nastave i iste preneli kolegama uključenim u realizaciju nastavnog procesa. Zahvaljujući mobilnosti nastavnici su upoznati koje su teme i oblasti najpodesnije za izvođenje ovakve vrste nastave i koje najviše doprinose usvajanju znanja i njegovoj primeni na tržištu rada i boljem snalaženju u savakodnevnom životu naših polaznika. Nakon usvajanja primera dobre prakse i iskustva stečenog posmatranjem na radnom mestu, nastavnici planirani za mobilnost su prezentovali članovima kolektiva naučeno kroz radionice i ugledne časove. Stečeno iskustvo smo podelili i sa drugim školama za osnovno obrazovanje odraslih iz Srbije, organizovanjem predavanja i radionica.\nNakon uvođenja nove nastavne metode evidentna je redovnija posećenost nastavi kao i veća motivacija za sticanje znanja. Verujemo da će znanja stečena projektnom nastavom postati trajna, primenljiva u svakodenevnom životu i radu, a sve u funkciji samoobrazovanja i doživotnog učenja. Očekujemo da će ovakav pristup polaznike dovesti u stanje aktivnih učesnika procesa obrazovanja i time razviti osećaj sopstvene i društvene odgovornosti.\nStečena iskustva smo primenili i u radu sa štićenicima Kazneno poravnog zavoda u Valjevu, čime je osnovno obrazovanje dopunjeno i procesom resocijalizacije i pripreme za povratak u društvene tokove. Primena PUM-o projekta (projektno učenje mladih) kod nas, nije potpuna kao u Ljudskoj Univerzi gde se sprovodi neformalni vid obrazovanja, već samo primena određenih delova jer se u našoj zemlji sprovodi formalni vid obrazovanja koji je definisan Zakonom o osnovnom obrazovanju odraslih.\nKao rezultat interdisciplinarnog planiranja i projektne nastave nastalo je i „Drvo tolerancije“ na zidu našeg hola, „model tanjira“ kao rezultat projekta „Zdrava ishrana“. U školskoj 2018/2019 u planu su drugi mini projekti „zdravi stilovi života“, projekti posvećeni kulturi i tradiciji, projekti posvećeni planeti Zemlji i životnoj sredini. Ovi projekti trajaće po dva meseca i predviđaju učešće svih nastavnika kroz interdisciplinarno planiranje i realizaciju projektnom nastavom. Na početku školske godine u školi je započet projekat „Integrativni program osnovno obrazovanje odraslih i uključivanje migranata/tražioca azila smeštenih na teritoriji opštine „Obrenovac“, gde se primenom novih nastavnih metoda i novim pristupom rada lakše i brže prevazilaze eventualne barijere u radu. Zajednički rad na projektima doprinosi boljem razumevanju između polaznika i razvijanju kooperativnih odnosa.\nŠkola za osnovno obrazovanje odraslih "Obrenovac" http://soooobrenovac.nasaskola.rs/\nLjudska univerza Ajdovščina https://www.lu-ajdovscina.si/ \nBiljana Milković, Mirjana Gadžić, Andrijana Miljković\nBlogi 23 kesäkuu 2021\nElinikäisen oppimisen ekosysteemi - podcast\nBlogi 17 kesäkuu 2021\nAikuiskouluttajat maakunnan kansainvälisyyttä vahvistamassa


Politikantska i neustavna Rezolucija o vojnoj neutralnosti RS - Istinomjer\nPolitikantska i neustavna Rezolucija o vojnoj neutralnosti RS\nSvjedoci smo burnih reakcija javnosti nakon održane 22. redovne sjednice NSRS, na kojoj su, između ostalog, republički poslanici usvojili i Rezoluciju o zaštiti ustavnog poretka i proglašenju vojne neutralnosti Republike Srpske. Ova rezolucija izazvala je mnogobrojne reakcije, kako domaće javnosti tako i predstavnika međunarodne zajednice u BiH, Valentina Inzka.\nDonošenje ovog dokumenta prokomentarisao je i potpredsjednik Republike Srpske, Ramiz Salkić, ocjenivši da ovaj dokument, osim što je neustavan krši i Zakon o odbrani BiH.\nOni na neki način poništavaju odluke koje je donio državni organ BiH u vezi s vanjskom politikom i opredjeljenjem države. Ovom Rezolucijom dovode se pod znak pitanja i odluke Ustavnog suda BiH o knjiženju vojne imovine, a krši se i Zakon o odbrani BiH koji je jasno precizirao u kojem pravcu ide razvoj Oružanih snaga BiH.\n(Ramiz Salkić, 17.10.2017.)\nProvjerili smo koje sve pravne akte ova Rezolucija dovodi pod znak pitanja. To su prije svega Ustav BiH, koji Članom III jasno definiše nadležnosti i odnosi između institucija Bosne i Hercegovine i entiteta. Vanjska politika je u isključivoj nadležnosti institucija BiH, a Ustav BiH, kao najvažniji državni, pravno-politički dokument ima primat nad bilo kojim aktom koji usvoje entitetske institucije, u ovom slučaju nad Rezolucijom NSRS.\nDalje, Zakon o odbrani BiH, koji je usvojen 2005. godine, ukinuo je entitetske vojske i njime je ostvarena pretpostavka za osnivanja Oružanih snaga BiH. Gladajući rješenja koja nudi ovaj Zakon, jasno se dovode u pitanje stavovi i poruke koji dolaze iz manjeg bh entiteta, o tome da NATO nije interes Republike Srpske i da RS teži vojnoj neutralnosti, s obzirom da RS nema svoju vojsku i da je ista ukinuta pomenutim Zakonom. Dodatno, Zakon je potpisao Nikola Špirić (SNSD), tada predsjedavajući Predstavničkog Doma PSBIH, pa se i iz toga može zaključiti da su zagovornici Rezolucije itekako upoznati sa zakonskom regulativom BiH.\nČlan 82. (2) Zakon o odbrani Bosne i Hercegovine precizira i trenutnu situaciju:\n(…) u slučaju da je bilo koji entitetski zakon ili podzakonski akt u suprotnosti s odredbama ovog zakona, odredbe ovog zakona imaju prednost.\nDa je u pitanju jedan krajnje (ne)promišljen i politikantski potez pokazuje i svjesno kršenje, ne samo Ustava BiH nego i vlastitog, entitetskog ustava, od strane NSRS, jer je Članom 3. jasno definisano da:\nRepublici pripadaju sve državne funkcije i nadležnosti osim onih koje su Ustavom Bosne i Hercegovine izričito prenesene na njene institucije,\na kako smo već konstatovali, vanjska politika, u skladu sa Ustavom BiH, te vojna pitanja u skladu sa zakonom u isključivoj su nadležnosti institucija BiH.\nZbog svega navedenog potpredsjednik RS, Ramiz Salkić, za svoju izjavu da je Rezolucija o zaštiti ustavnog poretka i proglašenju vojne neutralnosti RS neustavna i u suprotnosti sa Zakonom o odbrani BiH, od Istinomjera dobija ocjenu istinito.


Izdavanje pasoša maloletnom licu - KoZnaZna\nZakonom o izmenama i dopunama Zakona o putnim ispravama, objavljenim u „Službenom glasniku R Srbije“ br.104 od 16. 12. 2009. godine, maloletnim licima pasoš se izdaje sa rokom važenja, i to:\n1. licima mlađim od 3 godine života pasoš se izdaje sa rokom važenja od 3 godine;\n2. licima od 3 do 14 godina života pasoš se izdaje sa rokom važenja od 5 godina.;\n3. ostaloj kategoriji lica, starijoj od 14 godina života, pasoš se izdaje sa rokom važenja od 10 godina\n1. važeću ličnu kartu ili, ukoliko se zahtev podnosi u nadležnom diplomatsko – konzularnom predstavništvu Republike Srbije, drugu ispravu iz koje se može utvrditi identitet podnosioca zahteva;\n2. uverenje o državljanstvu Republike Srbije – ne starije od šest meseci, ukoliko se zahtev podnosi u zemlji, odnosno ne starije od godinu dana , ukoliko se zahtev podnosi u nadležnom diplomatsko – konzularnom predstavništvu Republike Srbije, koje se prilaže samo kod prvog izdavanja biometrijskog pasoša ;\n3. pasoš čiji je rok važenja istekao ili koji ne može služiti svojoj nameni;\n4. nije obavezno, ali se po želji građana može priložiti i fotografija veličine 50h50mm („an fas“, na jednobojnoj sivoj pozadini);\n5. druge javne isprave kojima se dokazuju podaci iz zahteva – ukoliko za to postoji potreba ( npr. izvod iz matične knjige rođenih, i dr.);\n6. dokaz o uplaćenoj naknadi za obrazac pasoša;\n7. za hitne slučajeve – dokaz koji potvrđuje razlog hitnosti postupka ( u pisanoj formi).\n4. ako je jednom od roditelja odlukom suda dodeljeno starateljstvo nad maloletnim licem, ili je odlukom suda dozvoljeno izdavanje putne isprave, osim u slučaju da istom odlukom suda izdavanje putne isprave i putovanje maloletnog lica u inostranstvo nije uslovljeno saglasnošću oba roditelja;\ndeca, izdavanje pasoša deci, pasoš


Kapaciteti konsultantskog tima SIM CERT-a, sa 14 stalno zaposlenih konsultanta koji su organizovani u procesno-projektnom modelu, svoje usluge zasniva na bazičnim konsultantskih uslugama koje pruža od 2007 god., sa referencama u više od 600 realizovanih projekata.\nNaši konsultanti su inženjeri i ekonomisti. Obuke i predavanja su sastavni deo našeg posla, ali samo kao podrška u realizaciji poslova sa konkretnijim rezultatima. Ovi rezultati su ponekad potpuno merljivi (dobijen sertifikat i/ili dozvola za promet proizvoda, dobijen kredit – donacije – bespovratna sredstva, potpuni definisani elementi biznis plana za donošenje menadžerskih odluka, proizvodnja / usluga puštena u rad, izrađena proizvodna i/ili kontrolna dokumentacija i sl.), a ponekadimaju i manju kvantitativnu i kvalitativnu merljivost (savetodavne usluge, informacije na osnovu konsultantovog poznavanja tržišta – biznisa, i sl.).\nNe primamo avanse i ne naplaćujemo unapred usluge koje nemaju izvesnu realizaciju. Takođe ne prihvatamo poslove od klijenata koji nemaju ništa osim ideje.\nBazične konsultantske usluge SIM CERT-a koje omogućavaju integrisanu konsultantsku uslugu su:\nPrimena međunarodnih i srpskih tehničkih propisa i standarda za mašine, elektro uređaje, medicinska sredstva, sudove pod pritiskom, i drugu tehničku opremu i proizvode\nProcena (analiza) rizika za poslovni sistem, element poslovnog sistema, proizvod, proizvodnju, prema jasno definisanim zahtevima propisa / standarda / proizvodnje / usluge\nPrimena međunarodnih standarda menadžment sistema za kvalitet, zaštitu životne sredine, bezbednost i zdravlje zaposlenih, bezbednost hrane, bezbednost informacija, energetsku efikasnost, društvenu odgovornost, i dr.\nPrimena tehničkih propisa i zakonske regulative za proizvode, oblasti proizvodnje, ugostiteljske i turističke objekte\nUpravljanje inovacionim projektima i obezbeđivanje sufinansiranja subvencija – donacija – bespovratnih grantova biznis planova putem apliciranja kod međunarodnih i srpskih inovacionog fondova (Horizon 2020 (horizont2020.co.rs), Inovacioni Fond R.Srbije (www.inovacionifond.rs), EBRD (www.ebrd.com), Razvojnu Agenciju Srbije (https://ras.gov.rs/), i sl.)\nPodrška razvoju novih proizvoda i proizvodnih tehnologija putem definisanja zahteva za proizvode, proizvodnju i kontrolu proizvoda\nIzrada biznis planova za; Fond za razvojR.Srbije, Inovacioni fond, komercijalne kredite kod banaka, zahteve vlasnika za investiranjem, IPARD program, Razvojnu Agenciju Srbije, USAID programe podrške voćarstvu i povrtarstvu / USAID Garancijske šeme\nPodrška razvoju prehrambene proizvodnje putem definisanja svih zahteva za proizvod, proizvodnju, opremu, objekte i infrastrukturu u cilju usaglašavanja sa zahtevima tržišta, standarda i propisa\nSIMCERT ima veoma razvijenu mrežu spoljnih saradnika, od dobavljača opreme, izvođača građevinskih projekata, sertifikacionih kuća, kontrolnih laboratorija, poslovnih banaka, donatorskih fondova, i dr. Zadnjih deset godina prati nas više konsultantskih kuća sa različitim specijalnostima, a poslove realizuju sa našom koordinacijom.\nVeliki broj klijenata,iz široke lepeze poslovnih delatnosti, kod kojih smo realizovali naše usluge omogućava širinu sagledavanja problema i informisanost konsultanata o realnom stanju na tržištu.


Niška televizija » Sindikat: Posebni kolektivni ugovori omogućavaju zaposlenima bolji status\nTagovi: javna preduzeća, posebni kolektivni ugovori, sindikat, SSSS\nNovi, posebni kolektivni ugovor za javna i javno-komunalna preduzeća, čiji je osnivač Grad Niš, omogućiće zaposlenima bolji status, tačno definisana prava, ali i radna pravila koja moraju da poštuju, kažu u gradskom odboru Samostalnih sindikata zaposlenih u komunalno stambenim delatnostima. Navode da će ugovor koji je potpisan sa Gradom doprineti boljoj produktivnosti i odgovornijem radu, ali i obezbediti bolju radnu atmosferu kod zaposlenih.\nTačno definisana pravila i radne aktivnosti zaposlenih u javnim i javno komunalnim preduzećima u Nišu, obezbediće odgovorniji pristup poslu, ali će stvoriti i neku vrstu sigurnosti kod radnika koji taj posao obavljaaju, kažu u Samostalnom sindikatu zaposlenih u javnim i komunalno-stambenim delatnostima. Tvrde da je poseban kolektivni ugovor koji je Grad potpisao sa niškim preduzećima odličan potez i osnova za odliču saradnju.\nI predstavnici saveza samosalnih sindikata Niša, pozdravili su potpisivanje novog kolektivnog ugovora.\nPodsećamo, sredinom ovog meseca Grad Niš potpisao je kolektvni ugovor za 3000 zaposlenih u oko 15 javnih preduzeća koja se bave stambeno komunalnim delatnostima. Ugovorom se bliže uređuju prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih, i to je prvi ugovor takve vrste koji je potpisan u Nišu.


Bogdanović saopštio Divcu da odlazi iz Kingsa! | Mondo.Me Prod\nBogdanovic saopstio Divcu da odlazi iz Kingsa\nBogdanović saopštio Divcu da odlazi iz Kingsa! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.10.2019. / 14:54 14:56\nBogdanović saopštio Divcu da odlazi iz Kingsa!\nIzvor mondo.rs 26.10.2019. / 14:54 14:56\nVlade je uspio da ubijedi Badija Hilda da ostane ponudivši mu veći novac, ali sa Bogdanovićem će to biti teže jer traži veću ulogu.\nI pored toga što je odigrao fantastično Svjetsko prvenstvo, završivši turnir kao najbolji strijelac, njegov zadatak u Kingsima se nije promijenio.\nI u prve dvije utakmice nove sezone počinjao je s klupe, a u ovom periodu karijere, posebno nakon Kine gdje je "pucao od samopouzdanja", kod njega je jasna želja da pokuša da se ostvari kao jedan od lidera u NBA, što je nemoguće sa pozicije "šestog čovjeka".\nKako prenose novinari ESPN, u pitanju su Tim Mekmehon i Brajan Vindhorst, gotovo je sigurno da će Bogdanović zbog toga promijeniti uniformu.\nNa ljeto mu ističe ugovor i biće ograničeno slobodan agent.


Najskuplji gradovi na svetu su Hong Kong, Singapur i Osaka - Dijalog.net\nNaslovna Politika Najskuplji gradovi na svetu su Hong Kong, Singapur i Osaka\nLondon, 21. mart 2020. – Hong Kong, Singapur i Osaka su najskuplji gradovi na svetu prema najnovijem istraživanju Obaveštajne jedinice Ekonomista, dok je velika većina evropskih gradova zabeležila pad na listi.\nŽivot je pojeftinio i u Beogradu, koji je pao za 10 mesta i našao se na 102. mestu.\nU prvih 10 ostala su samo tri grada u Evropi, u odnosu na sedam koliko ih je bilo pre 10 godina. Evropski gradovi ipak nastavljaju da budu u vrhu liste kada su u pitanju pojedinačne kategodije lične nege, proizvoda za domaćinstvo i rekreacija, što između ostalog odražava visoke plate.\nU prvih 10 najskupljih gradova su Njujork, koji je na četvrtom, i Los Anđeles, na osmom mestu. Najveći skok napravili su Boson, Atlanta i San Francisko, u kojem je posluga u kući najskuplja na svetu.\nPored Osake, i glavni grad Japana Tokio popeo se na listi sa 13. na osmo mesto, zahvaljujući jačanju jena.\nJedini grad na Bliskom istoku koji se našao među 10 najskupljih gradova za život je Tel Aviv, na sedmom mestu, sa sve većim troškovima prevoza, uključujući posedovanje automobila.\nVisoka inflacija, koja je bila delimično posledica devalvacije lokalnih valuta tokom prethodnih godina, rezultirala je najvećim poskupljenjima u pojedinim gradovima. Među njima je i glavni grad Venecuele, Karakas, gde su troškovi života porasli za 140%.\nNajveći skok na listi zabeležili su Istanbul, za 24 mesta i Kijev, za 22 mesta. Moskva je takođe postala skuplje mesto za život, pa se sa 102. popela na 86. mesto, delom zbog toga što je ruska vlada povećala porez na dodatnu vrednost sa 18% na 22%, povećavajući time potrošačke cene.\nLista najjeftinijh gradova ostala je bez većih promena, ali odražava dva trenda. Prvi je da je najviše gradova na dnu liste u južnoj Aziji, od kojih je tri u Indiji. Uprkos brzom povećanju broja stanovnika i rastu ekonomija, južna Azija je ostala jeftina za život zbog niskih plata i velikih nejednakosti u prihodima.\nDrugi trend je velika politička i ekonomska nestabilnost u tim gradovima.\nCene muškog odela su od više od 3.000 dolara u Njujorku do oko 130 dolara u Nju Delhiju, prenosi Euractiv.\nPrethodno U romskim naseljima obezbediti neophodne infrastrukturne uslove i higijenska sredstva za suzbijanje korona virusa\nSledeće Tokom vanrednog stanja neophodno obezbediti, na bezbedan način, kontinuitet podrške osobama sa mentalnim invaliditetom\nTop Tags Srbija i Evropska unija Evropska komisija konkurs OCD Evropska unija evropske integracije mediji vladavina prava Društvo Civilno društvo Vlada Republike Srbije lokalna samouprava istraživanje mladi ljudska prava


Održana Info sesija Fonda za Zapadni Balkan\nU saradnji sa Fondom za Zapadni Balkan (The Western Balkans Fund) i PR centrom iz Podgorice, a u organizaciji NVO Mladiinfo Montenegro (m!M), održana je Info sesija povodom Prvog poziva za dostavljanje predloga regionalnih projekata prvog decembra 2017. godine u PR centru u Podgorici.\nDogađaj je otvorio izvršni direktor WBF-a Gjergj Murra koji je pozdravio prisutne predstavnike organizacija civilnog društva, akademskih i istraživačkih, kulturnih i sportskih institucija iz Podgorice i ostalih gradova u Crnoj Gori, te izrazio svoje zadovoljstvo zbog broja posjetilaca.\n“Zaista je veliko zadovoljstvo vidjeti sve vas u ovolikom broju. Drago mi je što mogu da potvrdim da je podjednako interesovanje za događaje koje organizujemo prisutno i u zemljama regiona”, kazao je Murra.\nOn je ocijenio da veliko interesovanje prisutnih na WBF info sesijama najbolje svjedoči o značaju koji organizacije civilnog društva daju regionalnoj saradnji na Zapadnom Balkanu. Murra je ukazao na činjenicu da je odluka Ministarstva za spoljašnje poslove (MFA) WB6 da stvori Western Balkans Fund (Fond za Zapadni Balkan) od velikog značaja.\n“Prije svega, nećemo samo nastaviti sa praksom ispunjenja datih obećanja, već ćemo i početi sa implementacijom ključnih ciljeva kako bismo unaprijedili procese regionalne saradnje na Zapadnom Balkanu. WBF je nova regionalna inicijativa, ali i prva, sveobuhvatna i regionalana inicijativa, značajan instrument za unapređenje regionalne saradnje i promovisanje “peple-to-people” odnosa na Zapadnom Balkanu.\nPo prvi put u toj strukturi, WB Vlade su posvećene i pravno obavezane da učvrste saradnju komponenti civilnog društva, te podrže zajedničke regionalne projekte i regionalnu koheziju. Podrška regionalnim projektima civilnog društva, jeste suština i cilj WBF-a i dodjela grantova predstavlja mehanizam za postizanje ovog cilja.“, dodao je on.\nNakon uvodne riječi, Murra je dao kratak prikaz uloge WBF-a i Poziva za dostavljanje regionalnih projekata, naglasivši da će WBF pružiti finansijsku podršku malim i srednjim projektima u oblastima: kultura, obrazovanje i istraživanje, održivi razvoj. Dodao je i da su promocija prekogranične saradnje, rodne ravnopravnosti i omladina unakrsna pitanja koja pokrivaju sve aktivnosti u okviru ključnih područja aktivnosti WBF-a.\nGeneralni direktor Direktorata za multilateralne odnose iz Ministarstva spoljašnjih poslova Crne Gore, Mr Ivan Ivanišević ukazao je na značaj regionalnih projekata i dodao:\n“Naš cilj je da doprinesemo svim regionalnim i međunarodnim aktivnostima koje imaju za cilj da unaprijede saradnju u regionu i proces integracija u EU. Crna Gora je, uz ostale zemlje Zapadnog Balkana, već duži vremenski period uključena u proces osnivanja Fonda.\nPrisutnima se obratio i viši stručnjak WBF-a Mr Aleksandar Vesić, kao i WBF koordinatorka programa Antoaneta Ivanova i Dafina Beqiri koje su predstavile projekat i objasnile pojedinosti Poziva.\nUkupan iznos koji se dodjeljuje je 230 000 eura, pri čemu će se za svaki pojedinačni projekat izdvojiti maksimalno 12 000 eura. Svaka organizacija mora imati najmanje dva partnera iz organizacija iz drugih zemalja iz regiona, što znači da projekat treba da obuhvati najmanje tri države. Rok za prijavu projekata je 22. decembar ove godine.\nDogađaj je okupio veliki broj neprofitnih pravnih lica, institucija i organizacija koje su se informisale o Prvom pozivu za dostavljanje predloga regionalnih projekata WBF-a. Prisutni su imali priliku da postave pitanja o svemu što ih zanima, te stvorili mogućnost za uspjeh u predstojećim projektima.\nInfo sesija o pozivu za projekte Fonda za Zapadni Balkan\nWestern Balkans Fund grantovi za projekte\nRYCO grantovi za projekte mobilnosti mladih\nInfo dan Ministarstva evropskih poslova u Podgorici\ninfo sesijapozivPR centarprojektiThe Western Balkans FundWBF


ŠAH: Još jedan susret prijatelja za šahovskim pločama - Portal grada Kaštela\nŠAH: Još jedan susret prijatelja za šahovskim pločama\nTURNIR ZA DAN GRADA\nPlaninarski dom na Malačkoj i ove je godine, u povodu Dana grada, ugostio šahiste iz nekoliko klubova, na turniru koji nosi naziv Turnir gradova prijatelja, a u organizaciji šahovskog kluba „Petar Sedlar-Pepe“.\nDomaćini, podijeljeni u tri ekipe i predvođeni predsjednikom Ivicom Brkićem, ugostili su u petak šahiste iz Kiseljaka, Karlobaga i Podstrane te su se ogledali na dva turnira, na 5 i 10 minuta.\nU turniru na 5 minuta sve je bilo očekivano, pa je pobjedu, s osvojenih devet bodova, odnijela ekipa Petar Sedlar-Pepe I, drugi su bili šahisti Kiseljaka s osvojenih osam bodova, dok je trećeplasirana bila ekipa Petar Sedlar Pepe II, s osvojenih pet bodova.\nTurnir na 10 minuta, nije prošao jednostavno jer su na kraju čak tri ekipe osvojile osam bodova, no pobjednikom je postala ekipa Petar Sedlar Pepe I, koja je uz osam meč bodova osvojila i 16 bodova igrača, dok su drugoplasirani gosti iz Kiseljaka imali osam meč bodova i 15 bodova igrača. Trećeplasirani su bili šahisti ekipe Petar Sedlar Pepe II.\nNo, kako su sudionici turnira kazali, moralni pobjednik ipak je ekipa Kiseljaka, jer je u bila bolja u direktnom meču protiv prve kaštelanske ekipe.


Vitez: Novim saobraćajnim pravilima zaštititi osnovce\nFoto: Obezbijediti djeci siguran put do škole\nOpćinari provode javnu raspravu\nOpćina Vitez radi zaštitite učenika osnovnih škola u saobraćaju trenutno provodi javnu raspravu o novom načinu reguliranja saobraćaja pored škola.\nNaime, kako je kazao Muhamed Rebihić, pomoćnik načelnika za poduzetništvo i lokalni razvoj, slična odluka već je jednom bila na Općinskom vijeću, a za nju nije bilo potrebnog broja glasova.\n- Ovaj problem aktuelan je posljednjih nekoliko godina i mi smo pokušavali poboljšati sigurnost djece oko osnovnih škola prije pet ili šest godina, ali za to nije bilo dovoljno glasova. Sad ćemo svima dati da kažu svoje mišljenje i da zajedno pokušamo iznaći neko rješenje koje će, prije svega, zaštititi djeci, ali i sve ostale učesnike u saobraćaju - rekao je Rebihić.\nNovom odlukom o reguliranju saobraćaja ulica ispred ulaza u osnovnu školu bila bi proglašena jednosmjernom, njome bi se zabranio saobraćaj teškim teretnim vozilima, a dozvoljena brzina vožnje bila bi ograničena na 30 kilometara na sat.\nReguliranje saobraćaja utvrđeno je na osnovu grafičkog i analitičkog prikaza rješenja na regulaciji saobraćaja u blizini osnovnih škola u Vitezu urađenog od Stipe Martinovića, stalnog sudskog vještaka saobraćajne struke.\nRoditelji osnovaca pozdravili su ovakav potez Općine, s obzirom na to da ulicom ispred škole svakodnevno prolaze stotine djece. Iako ulica nije previše prometna, sasvim sigurno da sigurnost učenika mora biti na prvom mjestu.\nPripadnik SIPA-e poklanja stan u zamjenu za preseljenje u Švicarsku\nVitez: Građani godinama piju vodu iz azbestnih cijevi\nMališani iz Novog Grada osvojili Božićni malonogometni turnir u Vitezu\nZahvaljujući podršci Gradske uprave Trebinje: Uskoro 35 stanova za mlade bračne parove 10.01.2018 22:27\nPoznat identitet: Radoslav Udovičić jutros brutalno pretučen u Mostaru 10.01.2018 14:39


Piroćanci će praviti drvene igračke za lanac IKEA - Bugarska firma "Irely" otvara pogon na jugu Srbije - Edukaplus\nPiroćanci će praviti drvene igračke za lanac IKEA – Bugarska firma „Irely“ otvara pogon na jugu Srbije\nGrad Pirot i bugarska firma „Irely“, koja već godinama proizvodi robu za lanac „Ikea“, potpisala je sa ovom svetski poznatom firmom memorandum o saradnji. To praktično znači da će pomenuta kompanija iz susedstva do kraja juna, na placu u Industrijskoj zoni u Pirotu izgraditi pogon za proizvodnju igračaka od bukovine. U pogonu čija oprema vredi milion evra, za početak, radiće dvadesetak mladih stolara, a kasnije još 90.\nIvan Ivanov, vlasnik pomenute bugarske kompanije, kaže da već ima dva pogona u Pazardžiku i Montati i da je u njima angažovano 500 radnika, koji primaju sasvim solidne zarade i naravno, na vreme. Pirot kao sedište trećeg pogona nije slučajno izabran, a osim klasičnih dečjih igračaka, ovde će se proizvoditi i igrališta sa drvenim elementima.\n– Osnovni razlog što smo ovde, jeste poverenje u ljude sa kojima smo pregovarali i dogovarali čitav posao. Osim sa gradskim rukovodstvom, koje je ispunilo sve obaveze, na razumevanje smo naišli i u JP „Srbijašume“ u njihovoj centrali u Beogradu, ali i u ovdašnjoj ispostavi. Sa njima smo se dogovorili o isporuci 5.000 kubika drveta, koliko će biti potrebno za proizvodnju do kraja ove godine i dodatnih 10.000 kubika za narednu godinu. Ovaj kraj obiluje sirovinom za našu delatnost, a znam da neće biti nikakvih problema oko isporuke – konstatuje Ivanov.\nPirot je pre tranzicije imao ogromnu drvoprerađivačku industriju sa oko 3.000 radnika. Od toga, tokom minulih godina nije ostao „ni kamen na kamenu“. Od industrije, oličene u „Poletu“ i „Stolaru“, koja je izvozila nameštaj i dečje krevetiće u Rusiju i na druga tržišta, ostalo je svega nekoliko privatnih pilana. Gradonačelnik Vladan Vasić smatra da je ovo početak za ovdašnje drvoprerađivače.\n– Dok drugi gradovi poklanjaju zemljište, „IrelY“ je svoj plac u Industrijskoj zoni kupio jer je procenio da će se investicija isplatiti – kaže Vasić.\nKompanijom „Irely“, jedini je evropski proizvođač drvenih igračaka za lanac IKEA.


Japanski mediji: Abe će zadržati dvotrećinsku većinu - Blic\nAbeova konzervativna Liberalno demokratska partija i njen koalicioni partner Komeito zajedno će obezbediti najmanje 310 od 465 mesta u parlamentu, pokazuju podaci NHK na osnovu dostupnih rezultata izbora kao i sopstvenih izlaznih anketa, preneo je AFP.\nU fokusu izbora su bile provokacije Pjongjanga, a Abe je poručio da će "čvrsto postupiti" sa Severnom Korejom nakon što je, prema navodima japanskih medija, odneo ubedljivu pobedu na vanrednim nacionalnim izborima u čijem su fokusu bile provokacije Pjongjanga.\n"Kao što sam obećao na izborima, moj hitni zadatak je da čvrsto postupim sa Severnom Korejom. Za to je potrebna snažna diplomatija", rekao je Abe (63), koji je na putu da postane japanski lider koji se najduže zadržao na vlasti.\n"Supervećina" Abeu omogućava da predlaže izmene pacifističkog japanskog Ustava koji su nametnule SAD, a koji Japan primorava da odustane od ratovanja i ograniči svoju vojsku na samoodbrambenu ulogu, navodi AFP.\nKada su objavljeni rezultati, na televiziji su prikazane fotografije ushićenih poslanika kako pozdravljaju njegovu pobedu uz tradicionalni japanski uzvik "Banzai".\nAbe je raspustio donji dom parlamenta 28. septembra, da bi potom vlada odobrila održavanje vanrednih izbora.\nIzbori se održavaju nakon što je vladu tokom leta potreslo više skandala i u trenutku zaoštrenih odnosa u regionu zbog severnokorejskih nuklearnih proba.\nB92 ponedeljak, 23. oktobar 2017.\nAnaliza frans presa: "Abe - nacionalista kod kuće, diplomata u inostranstvu"\nLiberalno demokratska partija Rezultati izbora Severna Koreja Izbori AFP\nKBS transformisane u vojsku Kosova, ali se i dalje zovu KBS\n"Ovo je početak": Objavljen stav Amerike povodom vojske Kosova


Zaštita dece na internetu — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nZaštita dece na Internetu podrazumeva fizičku, psihičku i moralnu bezbednost maloletnih lica tokom obavljanja svakodnevnih aktivnosti na Internetu (surfovanje, četovanje, korišcenje društveno-socijalnih mreža, online igrice). Cilj je zaštiti decu od neprimerenih sadržaja, negativnih efekata korišćenja Interneta i podići nivo svesti i znanja o tome na koji način virtuelna stvarnost utiče na decu i dokle smeju da se upuštaju u digitalni svet, a da to bude bezbedno i bez posledica.\n1 Zloupotreba dece na Internetu\n1.1 Načini zloupotrebe dece na Internetu\n2 Programi za zastitu dece na Internetu\n3.1 Nacionalni okviri\n3.2 Međunarodni okviri\nZloupotreba dece na Internetu[uredi | uredi izvor]\nZloupotreba Interneta se ne odnosi samo na najčešću asocijaciju koja se javlja u vezi sa ovim terminom - pornografiju, već se odnosi i na veb-sajtove sa štetnom tematikom – poput samoubistava, anoreksije, otmica, nacizma, droge,religija, itd. Sajtovi sa „korisnim“ savetima i nekredibilnim tekstovima, takođe su veoma opasni, utoliko više što ne privlče veliku pažnju ali umnogome utiču na maloletnike, što dovodi do posledica koje se kreću u rasponu od fizičkih povreda do bolesti, pa čak i smrti.\nNačini zloupotrebe dece na Internetu[uredi | uredi izvor]\nNa Internetu postoji nekoliko hiljada organizacija koje se bave nekim od mnogobrojnih načina iskorišćavanja dece. Veliki broj tih organizacija legalno su prijavljena preduzeća, humanitarne ili nevladine organizacije sa pravnim identitetom. Njihovo predstavljanje u javnosti nedvosmisleno upućuje na službe za pružanje raznih vrsta pomoći, počev od humanitarnih materijalnih donacija, preko psihološke pomoći ugroženim grupama (deci razvedenih roditelja, deci sa lošim materijalnim i socijalnim statusom, itd.), pa sve do poslovnih ponuda sa dobrim i sigurnim zaradama. Međutim, ispod "šarenog plašta" primamljivih mogućnosti za bolji život najčešće se kriju ciljevi trafikinga, prostitucije, raznih vrsta krađa i drugih načina iskorišćavanja žrtava. S druge strane, postoje anonimni sajtovi iza kojih stoje kriminalističke grupe koje deluju potpuno ilegalno, dok u treću grupu spadaju pojedinci (psihijatrijski slučajevi) koji imaju direktan pristup žrtvi u nameri da ostvare svoje ciljeve, od kojih je na prvom mestu seksualno zlostavljanje. Zajednička osobina takvih „lovaca“ jeste njihov neverovatno "iskren" nastup, pun emocija, razumevanja i saosećanja prema potencijalnoj žrtvi.\nNajčešći oblici zloupotrebe dece na internetu:\nKrađa- u direktnom ili indirektnom obliku je još jedna u nizu vrsta zloupotrebe maloletnika preko interneta. Na sajtovima se često nudi pomoć tipa savetovališta koje ima za cilj prepoznavanje psihološkog profila maloletnika oko kojeg se naizgled stvara prijateljsko i zaštitničko okruženje. U drugim varijantama u istu svrhu moguće je iskoristiti informacije o brojevima kreditnih kartica kojima maloletnik plaća svoje učešće u nagradnim igrama.\nBlud- jedan od najrasprostranjenijih oblika zloupotrebe dece. Statistički je dokazano da je svaka četvrta devojčica i svaki šesti dečak dožive neki oblik seksualnog zlostavljanja. Napadi na njih uglavnom počinju druženjima na forumima i u Chat sobama, sistemom lažnog predstavljanja "lovaca". Posledice, psihološke, a neretko i fizičke prirode, na njoj ostaju trajno i kao takve, u potpunosti se podudaraju sa klasičnim zlostavljanjem ili silovanjem.\nSugestija- oblik napada sa ciljem da se žrtva navede na samopovređivanje, svesno ili nesvesno. Ova vrsta napada opasna je naročito stoga što može da rezultuje teškim bolestima, pa čak i smrtnim slučajevima. Lakši vidovi delovanja sugestijom na potencijalnu žrtvu, mogu se naći na sajtovima čiji sadržaji obiluju raznim vrstama dijeta, telesnih vežbi i sličnih aktivnosti. Ciljnu grupu ovakvih sajtova čine u najvećoj meri devojčice tinejdžerskog uzrasta.\nVršnjačko nasilje- Vršnjačkim nasiljem putem interneta naziva se podsticanje grupne mržnje, napadi na privatnost, uznemiravanje, praćenje, vređanje, nesavestan pristup štetnim sadržajima i širenje nasilnih i uvredljivih komentara. Ono može uključivati još i slanje okrutnih, zlobnih, nekad i pretećih poruka, kao i kreiranje internet stranica koje sadrže priče, crteže, slike i šale na račun vršnjaka. Takvo nasilje odnosi se i na postavljanje fotografija vršnjaka na galerijama sajtova, uz zahtev posetiocima da ih procenjuju po određenim karakteristikama, odnosno da glasaju za osobu koja je najružnija, najnepopularnija ili najdeblja u školi.\nProgrami za zastitu dece na Internetu[uredi | uredi izvor]\nNajbolja zaštita jeste da u svakom momentu znate sta vaše dete radi na Internetu. Postoje softveri koji beleže šta je sve radjeno na računaru, adrese koje su posećivane i sve to snima u odredjene log fajlove sa tekstom koje je vaše dete kucalo (chat programi, dopisivanje, fejsbuk itd) tako da ćete uvek biti u toku šta vaše dete radi.\nK9 WEB protection predstavlja program veličine dva do tri MB, kojim na jednostavan način možete zabraniti, pratiti ili limitirati odredjene veb-sajtove, upotrebu chat klijenata i ostalih online alata. Na sajtu pored navedenog postoje još i programi za prečišćavanje sadržaja. Ovi programi su napravljeni tako da prepoznaju sadržaj web stranica koji bi mogao da bude štetan za mlade korisnike. Ti progami omogućavaju odraslima, koji brinu o deci, da spreče dete da posećuje te neprimerene veb-sajtove. Programi za prečišćavanje koriste tri glavna modela: crnu listu, belu listu i neutralnu listu. Crna lista blokira prilaz upisanim sajtovima, dok bela lista omogućava odlazak samo na navedene sajtove, blokirajući sve ostale.\nPostoji mnogo proizvođača softvera koji su napravili specijalizovane web čitače za decu. To nisu samo klasični čitači kao Internet Explorer ili Firefox, već predstavljaju čitav jedan zatvoreni svet koji je napravljen tako da bude siguran za decu, a da im ipak dopusti da (donekle) surfuju Internetom. Ovakvi programi po pravilu su šareni i imaju mnogo zvučnih efekata tako da privlače pažnju dece, a često su i „nafilovani” gomilom sadržaja – od pristupa online Flash igrama, preko predefinisanih portala za decu, pa sve do spiska proverenih web stranica sa sadržajima primerenim datom uzrastu.\nNajpoznatiji Veb čitači za decu: Buddy Browser, PikLuk, My Kids browser , KidZui, KidRocket, Surf Knight, Zac Broswer.\nNajpoznatiji program za roditeljsku kontrolu: NetNanny, CyberPatrolParentalControls, SafeEyes, SentryPC, KidsWatch, Time Sheriff, Web Watcher, Time Boss.\nZakonska regulativa[uredi | uredi izvor]\nNacionalni okviri[uredi | uredi izvor]\nPravni sistem Republike Srbije krivično delo zlostavljanja i iskorišćavanja dece i putem Interneta reguliše Krivičnim zakonikom. Član 185b Krivičnog zakonika- Iskorišćavanje računarske mreže ili kominukacije drugim tehničkim sredstvima za izvršenje krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnom licu navodi da izvršenje krivičnih dela Silovanja (član 178,stav 4), Obljube nad nemoćnim licem (član 189,stav 3), Obljube nad detetom (član 180,stav 1 I 2), Obljube zloupotrebom sluzbenog polozaja (član 181,stav2 I 3), Nedozvoljenim polnim radnjama (član 182,stav 1), Podvođenje ili omogućavanje vršenja polnog odnosa (član 183,stav 2), Posredovanja u vršenju prostiucije (član 184,stav 3), Prikrivanje, pribavljanje i posedovanje pornograskog materijala i iskorišćavanje dece za pornografiju (član 185, stav 2) i Navođenje maloletnog lica na prisustvovanje polnim radnjama (član 185a), koristeći računarsku mrežu ili komunikaciju drugim tehničkim sredstvima dogovori sa mloletnikom sastanak i pojavi se na dogovorenom mestu radi sastanka, kaznice se zatvorom od šest meseci do pet godina i novčanom kaznom. Ako je ovo delo učinjeno prema detetu kaznice se zatvorom od jedne do osam godina.\nNajvažnije izmene su da se po prvi put u Krivičnom zakoniku Republike Srbije kao krivično delo smatra posedovanje i pribavljanje fotografija, audio-vizuelnih zapisa ili drugih predmeta pornografske sadržine nastale iskorišćavanjem maloletnog lica.\nPrema Konvenciji o kompjuterskom kriminalu iz 2001. godine koju je naša država ratifikovala i primenila u svom Krivičnom zakoniku i konvencijama koje se bave zaštitom prava deteta,ovaj problem stavljen je u žižu interesovanja evropske i svetske javnosti,a u pojedinim državama je proglašena prioritetom brojem jedan kada je u pitanju kompjuterski kriminal i organizovani kriminal uopšte.Kod nas se kao izvršioci ovih krivičnih dela javljaju lica iz svih društvenih struktura,tako da ne postoji profil izvršilaca ovih krivičnih dela u tom smislu. Motivi za izvršenje ovih krivičnih dela su takođe širokog spektra i predmet su psihološkog profilisanja izvršilaca u zavisnosti od slučaja do slučaja. Jedan od relevantnih dokumenata za zastitu dece od nasilja je i Opsti protkol za zastitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja koji je usvojila Vlada RS.\nMeđunarodni okviri[uredi | uredi izvor]\nSvi oblici nasilja, zlostavljanja, zloupotreba i zanemarivanja dece, kojima se ugrožava ili narušava fizički, psihički I moralni integritet ličnosti deteta, predstavljaju povredu jednog od osnovnih prava deteta navedenih u Konvenciji Ujedinjenih nacija o pravima deteta, a to je pravo na život, opstanak i razvoj. Donošenjem Zakona o ratifikaciji Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima, drzava se obavezala da preuzme mere za sprečavanje nasilja u porodici, institucijama i široj društvenoj sredini i da obezbedi zaštitu deteta.\nfizičkog i mentalnog nasilja, zloupotrebe i zanemarivanja (član 19);\nsvih oblika seksualnog zlostavljanja i iskorišćavanja(član 34);\notmice i trgovine decom (član 35);\nsvih drugih oblika iskorišćavanja (eksploatacije) štetnih po bilo koji vid detetove dobrobiti (član 36);\nnehumanih i ponižavajućih postupaka i kažnjavanja (član 37).\nAkcije[uredi | uredi izvor]\nAkcija ’Klikni bezbedno’, koju sprovodi Ministarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo pod nazivom „Razmisli pre nego što postaviš“ organizovala je edukaciju za nastavno osoblje, psihološko-pedagoške službe i savete roditelja najpre u osnovnim školama u Beogradu, a potom i u školama u celoj Srbiji. Akciju su od samog početka podržali i zaposleni Telekoma Srbija, stručnjaci koji su učestvovali na tribinama u školama širom Srbije, zajedno sa predstavnicima ministarstva, pokušavajući da edukuju ne samo decu, već i njihove roditelje i nastavnike. U izuzetno posećenim, interaktivnim radionicama, svi zainteresovani su imali priliku da se upoznaju i sa dobrim i sa lošim stranama Interneta.\nGlavna inicijativa ove akcije, koja je pokrenuta 2009. godine je "Zaštitimo decu na internetu" koja ima za cilj poboljšanje bezbednosti dece na Internetu i predstavlja korak napred u borbi protiv brojnih pretnji koje ugrožavaju sve nas koji koristimo Internet.\nU Srbiji se 7. februara obeležava Dana bezbednog Interneta u Srbiji. Fond B92 u saradnji sa organizacijom Save the Children i Upravom za Digitalnu agendu, organizovao je obeležavanje Dana bezbednog Interneta u Srbiji, pod sloganom "Otkrijmo digitalni svet zajedno".\nDečja pornografija na internetu\nTipovi kriminala na internetu\nPrivatnost elektronske poštе\nKradja identiteta na internetu\n↑ 1,0 1,1 1,2 R.Boskovic, „Zloupotreba interneta-Predatori na decu“ Архивирано на сајту Wayback Machine (22. децембар 2012), Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ InfoMreza - Zastita dece na Internetu[мртва веза]. Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ K9 WEB protection Архивирано на сајту Wayback Machine (10. мај 2020), Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Zaštita dece na Internetu - K9 Web Protection Архивирано на сајту Wayback Machine (7. фебруар 2012). Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ Buddy Browser, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ PikLuk Архивирано на сајту Wayback Machine (4. јануар 2019), Приступљено 11. 4. 2013.\n^ My Kids browser, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ KidZui, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ [www.kidrocket.org KidRocket], Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Surf Knight Архивирано на сајту Wayback Machine (27. август 2018), Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Zac Broswer, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ NetNanny, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ CyberPatrolParentalControls, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ SafeEyes Архивирано на сајту Wayback Machine (14. јул 2007), Приступљено 11. 4. 2013.\n^ SentryPC, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ KidsWatch, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Time Sheriff[мртва веза], Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Web Watcher, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ Time Boss, Приступљено 11. 4. 2013.\n^ SvetKompijutera-Programi zastite za decu i roditelje. Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ Krivicni zakonik RS. Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ Opsti protokol za zastitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja, Vlada RS Архивирано на сајту Wayback Machine (19. април 2009). Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ Konvencija o prvima deteta[мртва веза]. Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ O akciji 'Klikni Bezbedno'[мртва веза]. Pristupljeno 17. maja 2012.\n^ Digitalna agenda- Godina zastite dece na Internetu. Pristupljeno 17. maja 2012.\nZaštita i edukacija dece na internetu\nPrirucnik za decu- Siguran internet[мртва веза]\nPrirucnik za nastavnike- Siguran internet[мртва веза]\nZaštita dece na Internetu - Poražavajuće statistike (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Novembar 2012)\nZaštita dece na Internetu - Kako se zaštititi (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Decembar 2012)\nZaštita dece na Internetu - Šta roditelji mogu da urade (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Decembar 2012)\nZaštita dece na Internetu - Zajedničke online aktivnosti kao preventiva (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Decembar 2012)\nZaštita dece na Internetu - Učenje na primerima (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Januar 2013)\nZaštita dece na Internetu - Ima li kraja? (Zaštita podataka - Blog Data Solutions Laboratorije, Januar 2013)\nTako stoje stvari - Fokus grupa - Bolji internet za decu - 31.03.2017. - YouTube\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Zaštita_dece_na_internetu&oldid=23181001”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 7. jun 2020. u 23:25 č.


Žigosana (2015) - Domaći filmovi - Balkandownload.org\n, 02.03.2016 - 10:55\nPosted 02 March 2016 - 10:55\nŽigosana (2015) TVRip - sima007\nŽanr: Melodrama Zemlja porekla: Srbija Godina proizvodnje: 2015 Režija: Saša Radojević Scenario: Saša Radojević Glavne uloge: Andrijana Đorđević, Amra Latifić, Bojan Žirović, Biljana Mišić, Jelena Šušnjar, Milan Jelić, Marija Đurić, Bojana Denić, Ana Stefanović\nSlavica, junakinja filma u filmu koji priprema studentkinja Jelena, kreće se društvenom marginom, često na ivici legalnog. Pokušava da promeni način života i to joj uspe kada preuzme identitet Marije, uspešne naučnice koja priprema doktorat iz psihoanalize. Marija, s druge strane, počinje da se interesuje za Slavičin način života. One otkrivaju udaljene društvene svetove koji će ozbiljno dovesti u pitanje njihove dotadašnje identitete.\nFestivali i nagrade: Fest 2015


Dačić: "Želimo da revitalizujemo političke odnose sa Ganom"\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić razgovarao je danas sa ministarkom inostranih poslova i regionalnih integracija Gane Širli Bočvej koja boravi u zvaničnoj poseti Srbiji.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare nakon održanog sastanka, šef srpske diplomatije istakao je veliko zadovoljstvo posetom ministarke Bočvej.\n„Bivša Jugoslavija i Gana bile su jedni od osnivača Pokreta nesvrstanih. Gana je bila prva zemlja Afrike koja se izborila za svoju nezavisnost pre 60 godina. Mi ćemo sledeće godine obeležiti 60 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa tadašnje Jugoslavije, sadašnje Srbije i Gane. Predsednici dve zemlje Tito i Krumah su bili veliki prijatelji, ponosni smo na našu istoriju i saradnju koja datira iz tog perioda", istakao je ministar Dačić.\nRekao je da dve zemlje žele da revitalizuju svoje odnose koji su narušeni pre šest godina odlukom vezano za priznanje Kosova.\n„Doneli smo odluku da revitalizujemo naše odnose, da ih ponovo dovedemo na nivo na kojem su bili za vreme Tita i Krumaha, i da se trudimo da budu još i bolji od toga", naglasio je on. Ministar je istakao da ne misli samo na političke odnose, već i ekonomske, podsećajući da je trgovinska razmena dve zemlje za vreme Jugoslavije iznosila 80 miliona dolara godišnje, a da je prošle godine bila na nivou svega 10 miliona evra.\nPreneo je da je predsednik Aleksandar Vučić pozvao u Srbiju svog kolegu iz Gane i da će se raditi na tome da se oni sretnu tokom Generalne skupštine UN-a.\nTakođe, ministar je rekao i da je odlučeno i da se reaktiviraju Mešoviti komitet za saradnju, koji su imali poslednju sednicu 1998. godine.\n„Prijateljstvo treba negovati. Želimo da naši prijatelji budu sigurni da će u nama imati pouzdanog partnera, koji će se rukovoditi zajedničkim interesima", rekao je on.\n„Ne želimo da vršimo pritisak, niti je glavna tema oko koje pričamo Kosovo. To je njihova odluka, a mi bismo voleli da još jednom analiziraju situaciju koja je sada mnogo drugačija, jer se traga za rešenjima i vodi dijalog. Voleli bismo da se preispita odluka koju je donela prethodna administracija", istakao je on.\nMinistarka Bočvej zahvalila je na toploj dobrodošlici i istakla da Gana želi da povrati odnose sa svojim prijateljima od ranije. Rekla je da Gana želi da ima dobre odnose sa Srbijom, jer je smatra saveznikom, kao i da uz to postoje brojne oblasti za saradnju u korist građana dve zemlje.\n„Gana će definitivno ponovo razmotriti ranije donetu odluku o priznavanju jednostrano proglašene kosovske nezavisnosti", izjavila je ministarka Širli Bočvej.\n„Znam da je odluka koja je doneta bila prepreka razvoju naših odnosa. Ali mi smo ovde", podvukla je ona, uz podsećanje da je odluku o priznanju KiM donela prethodna vlada.\nMinistri Dačić i Bočvej potpisali su danas Memorandum o razumevanju o političkim konsultacijama.


Broj pregleda : 6927268\nAli da priče o Titovim sklonostima prema lepšem polu koje nisu menjane od predratnih i ratnih dana sve do smrti imaju osnova, imao sam da prilike da se uverim u Nemačkoj kada sam na jednoj od njihovih televizija video kratak dokumentarni film sa pričom o Titu, pre i tokom njegove poslednje bolesti. Nedugo potom, tada najprestižniji nemački časopis – nedeljnik Špigl u februaru 1979. godine, objavio je priču pod naslovom „Tito i slavuj“ sa slikom Gertrude Munitić operske pevačice u kojoj se pomenuta definiše kao Titova „poslednja ljubav “ .\nŠpigl kaže da je u časovima odmora na Brionima Tito svirao na klaviru prateći „sladak glasić hrvatskog slavuja“ Gertrude Munitić 35 –to godišnje pevačice iz provincije, koja je ubrzo „unapredjena“ u opersku pevačicu. Dve ploče sa njenim pesmama ubrzo su prodate iz svih muzičkih radnji, ali je pevačica bez traga nestala iz javnosti. Pričalo se da je stalno na Brionima, da bi posle njegove bolesti i smrti, prestala svaka priča o ovoj idili. Nešto ranije 14. juna 1977. godine njegova supruga Jovanka imala je poslednji istup u javnosti sa Titom prilikom prijema norveškog premijera Nordlija.\nOd tada više se nikada nisu pojavili u javnosti zajedno, sve do Titove smrti. Neposredno pre razlaska u maju 1977. godine Tito i Jovanka su imali proslavu „Srebrne svadbe“ - 25 godina braka sa priličnim brojem zvanica na Brdu kod Kranja, dok još niko nije slutio o predstojećem dešavanju. Tom prilikom je predstavljen štampani album sa prizorima iz zajedničkog života i „srećnih trenutaka“ . Posle zvaničnog rastanka iz mnogih izvora, čulo se da je razlog tome veliko uplitanje Jovanke u politička pitanja , kadrovska pitanja, čak i imenovanja najviših rukovodilaca . Vrlo je moguće da je to pravi razlog, ali ima i drugih špekulacija, da je Jovanki bilo dosta Titovih „slavuja“ i da je rešila da se dostojanstveno povuče. Naravno prava istina se neće nikada saznati, a nama je ostalo samo da tražimo izvore u dokumentima i fotografijama. U prilogu je jedna.\nUuups, pa jel' to štafeta druže Stari ?