Nove sezone serija "Igrači" i "Afera" od danas na HBO GO-u - ATA Stars\nNove sezone serija „Igrači“ i „Afera“ od danas na HBO GO-u\nHome/Vesti - ostalo/TV Svet/Nove sezone serija „Igrači“ i „Afera“ od danas na HBO GO-u\nNove sezone hit serija „Igrači“ i „Afera“ dolaze na HBO GO danas, kada će prve epizode postati dostupne, dok će nove dolaziti u ponudu svakog ponedeljka.\nSerija „Igrači“ (Ballers) istražuje glamurozni i često surovi svet profesionalnog američkog fudbala, iz ugla bivših i sadašnjih igrača koji se trude da ostanu u igri, a Dvejn Džonson glumi bivšu fudbalsku super zvezdu, Spensera Strasmora, koji je postao finansijski menadžer za današnje zvezde. Peta sezona ima premijeru 26. avgusta na HBO GO-u i HBO kanalu u 21.30h.\nPovezana vest: Duh slobodo juri na Minimaxu\nSeriju „Igrači“ je kreirao Stiven Levinson („Carstvo poroka“), koji je takođe jedan od izvršnih producenata uz Dvejna Džonsona, Marka Valberga, Roba Vajsa, Džulijana Farina, Denisa Bigza, Denija Garsiju, Pitera Berga i Karin Mekarti.\nPeta i finalna sezona nagrađivane serije „Afera“ (The Affair) ima premijeru na HBO GO-u 26. avgusta, dok će emitovanje na HBO kanalu početi 1. oktobra.\nPovezana vest: Veče sa Ivanom Ivanovićem - gost Milan Stanković\nVeoma opservativna i intrigantna, serija „Afera“ istražuje emotivne posledice vanbračne veze. Na samom početku priče upoznajemo Nou, njujorškog profesora i perspektivnog pisca, koji je u braku 20 godina i ima četvoro dece i Alison, mladu konobaricu iz Montoka sa Long Ajlanda, koja pokušava da sredi svoj život posle tragedije koja ju je zadesila. Klupko provokativne drame se odmotava zasebno iz različitih perspektiva, koristeći sećanja svakog od protagonista.\nU petoj sezoni pratimo kako se likovi nose sa užasavajućim događajima koji su obeležili prethodnu sezonu, polako shvatajući da mogu da promene svoju budućnost tek kada se suoče sa prošlošću. Helen (dobitnica Zlatnog globusa Mora Tirni), otpočinje novu aferu sa harizmatičnom filmskom zvezdom (Klas Bang). Noa (Dominik Vest) u međuvremenu mora da proguta ponos i ljubomoru kako bi brinuo o porodici u njenom odsustvu. Glumačkoj postavi se pridružuje i dobitnica Oskara i Zlatnog globusa Ana Pakvin („Prava krv“), u ulozi Džouni Lokhart, ćerke Alison i Kola koju sada upoznajemo kao odraslu ženu koja u budućnosti pokušava da otkrije istinu o tome šta se desilo njenoj majci.\nPovezana vest: VELIKI BRAT 2011, Novi nedeljni zadatak - MJUZIKL!\nBy ATA Stars Redakcija|2019-08-26T14:26:36+01:00avgust 26th, 2019|TV Svet|0 Comments


Konferencija o industrijskom nasleđu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Konferencija o industrijskom nasleđu\nKonferencija o industrijskom nasleđu\nVIDEO K9: Da li ste znali da stare fabrike, industrijske zgrade, mašine, infrastruktura, kao i stambeni objekti za radnike ne moraju da budu ruglo grada, kao što je to neretko slučaj. Oni se mogu kategorisati kao industrijsko nasleđe i svedočiti o životu radnika, mogu predstavljati i simbol ponosa i deo istorije nekog mesta. Kako bi se sve te uspomene sačuvale država ih može staviti i pod svoju zaštitu. Upravo je tim povodom u našem gradu danas držan skup u Vladi vojvodine.\nU našem gradu od 14. do 16. maja biće održana međunarodna konferencija “Industrijsko nasleđe – revitalizacija u funkciji stvaranja novih kreativnih prostora” u okviru koje će predstavnici lokalnih samouprava, nevladinih organizacija, galerija, muzeja, arhiva imati priliku da se upoznaju sa primerima dobre prakse u oblasti revitalizacije objekata industrijske baštine.\nNa ovoj konferenciji govoriće poznati stručnjaci iz Srbije, Mađarske, Rumunije, Hrvatske, Velike Britanije, Slovenije i Austrije, kao i predstavnici Instituta evropskih regija iz Salcburga, pa će to biti prilika da lokalne samouprave dobiju ideje za projekte koje bi mogle da realizuju,\nNa ovoj dvodnevnoj konferenciji biće reči o industrijskom nasleđu iz različitih perspektiva, o alatima, metodama, iskustvima i praksi revitalizacije objekata industijskog nasleđa, kao i o mogućnostima obnove i prenamene industrijske baštine.\nPrethodni tekstSamozastupanje osoba sa invaliditetom\nSledeći tekstNa današnji dan: 13. maj


NOVA Hanse 505\nOvog ljeta očekuje vas više uzbuđenja nego što ste mislili da je moguće! Pozivamo vas da iskoristite ovu mogućnost da zavirite u Hanseov posljednji model sa širokim spektrom iznenađujućih detalja.\nNakon uspješnog modela Hanse 575, kojeg smo predstavili prošle jeseni i sa kojim smo oborili sve prethodne rekorde prodaje, nastavljamo izgradnju na uspjehu sa modelom za klasu od 50 stopa. Rezultat je Hanse 505. A garantujemo da će vas i ovaj model impresionirati!\nNova Hanse 505 mijenja prethodni model, Hanse 495, i izgrađuje ne samo novi fokus u Hanse modelima, već stoji i za implementaciju novih ideja. Hanse 505 takođe postavlja inovativne trendove u ključnim područjima dizajna, funkcionalnosti, tehnologije, performansi, luksuza i sigurnosti.\nNjen neparalelni dizajn eksterijera sa elegantnim čvrstim zaštitnim stranicama i najboljim kokpitom u svojoj klasi postavlja nove trendove. Dva kokpit stola u Hanse 505 takođe se mogu transformisati u opuštajući prostor za ručak. Novi model takođe uključuje tradicionalnu Hanseovu veliku platformu pretkrivenu tikovinom i veliki raspon svijetlih traka i prozora u ravni sa palubom i trupom, koji stvaraju atraktivan izgled i omogućavaju ulazak svjetla i vazduha spolja u unutrašnjosti broda. Ulazak u kokpit ima poznati ugao od 50 stepeni koji se može naći kod Hanse 575, i koji znači da se u unutrašnjost broda može komotno ući bez savijanja. Upravljačke konzole su opremljene postoljima sa prostorom za ploter i dva instrumenta - korak u poboljšanju koncepta "jednostavno jedrenje".\nNove, moderne linije palube sa ravnom nadgradnjom povećavaju prostor u potpalublju i pružaju izuzetan nivo luksuza i komfora vlasniku, njegovoj porodici i gostima. Raspored palube baziran je na Hanse 575 sa više osjećaja za eleganciju i sofisticiranost. Moguć je raspored sa do šest kabina, i sa maksimum 11 ležajeva plus salon. Sa lijeve strane, izbor je između velikog i prostranog kupatila sa tuš kabinom i WC-om, verzije sa krevetima na sprat, ili prostorije za višestruku namjenu, koja može da se koristi da se u njoj smjesti mašina za veš, na primjer, ili za dodatni skladišteni prostor, prostor za rad, spremište za pojaseve za spašavanje ili jedriličarsku odjeću. Enterijer je takođe baziran na enterijeru starije sestre, uključujući korišćenje elegantnih materijala na stranama trupa i unutrašnjim zidovima, kao i ugaonim spojnicama sveg namještaja napravljenog od punog drveta - što je pravi raritet u serijskoj jahting proizvodnji! Skoro 1,200 kombinacija unutrašnjeg rasporeda, drveta za namještaj i podova, tapacir i još puno toga dostupno je prilikom kreiranja individualnog dizajna Hanse 505. Ispod palube postoji prostor za do šest kabina i za do tri sanitarna čvora.\nNova Hanse 505 ne samo da postavlja trendove - njen koncept postavlja standarde za njenu klasu u budućnosti!\nSamo-prelijetajući flok 15.40 m / 50' 6"\n14.85 m / 48' 8"\n13.54 m / 44' 5"\n4.75 m / 15' 7"\n2.38 m / 7' 9" (std.) - 1.98 m / 6' 6" (opt.)\n14.00 t / 30,900 lb (std.) - 14.45 t / 31,900 lb (opt.)\n4.00 t / 8,830 lb (std.) - 4.45 t / 9,820 lb (opt.)\nprib. 630 l\nprib. 300 l\n22.10 m / 72' 6"\n129 m² / 1,390 sq ft\n67.50 m² / 727 sq ft\n51.50 m² / 554 sq ft\nKliknite ovdje za ponudu za novu Hanse 505


Sećanje na budućnost | Rok Muzej Sećanje na budućnost – Rok Muzej\nMuzej rokenrola nije potreban samo Beogradu, on je potreban svakom ozbiljnom velegradu na svetu, jer od polovine dvadesetog veka naovamo nije postojala kultura koja u istoj meri poništava granice i afirmiše globalizam u najplemenitijem vidu. Dovoljno vremena je prošlo da stvari vezane za rokenrol postanu deo istorije, ali je još mnogo više ostalo za dalje napredovanje, grananje i usavršavanje.\nBeograd je oduvek na vreme, ili sa minimalnim – razumljivim – zakašnjenjem prepoznavao nova, sveža strujanja u rokenrolu i obeležavao ih samosvojnim konceptima i doprinosom koji nije bio zanemarljiv. Sve vreme ostavljani su dragoceni tragovi kojima je – da ne bi izgledeli i nestali – potreban odgovarajući odnos, tretman i, konačno, prostor u kome će predmeti koji jednu veoma specifičnu i nesumnjivo vrednu istoriju predstavljaju i simbolizuju moći i da je pričaju, svakome ko želi da sluša. Svakoj novoj generaciji, svakom novom posetiocu, za još mnogo godina za nas. Ne postoji osoba u Beogradu koju rokenrol nije barem okrznuo, a mnogi životi njime su zauvek obeleženi, kroz stalno traganje za novim manifestacijama talenta, veštine, tolerancije, širine i, posebno, slobode duha. Smisao muzeja – a posebno muzeja rokenrola, još uvek veoma živog i aktivnog umetničkog i socijalnog organizma – kao mesta gde se istorija čuva u prezentuje, samo je jednim delom u očuvanju i poštovanju prošlosti. Drugim, velikim delom, on svoju svrhu ispunjava postavljanjem i održavanjem uporišta za sadašnjicu i čvrstog temelja na kome je moguće graditi budućnost. Kolektivno sećanje na nedoživljeno, tako često u rokenrol mitologiji, na taj način moći će da postane sećanje na stvarnu, bolju budućnost.\nAleksandar Žikić rođen je 1959. u Valjevu. Prvi tekst izašao mu je u magazinu Džuboks. Objavio je više od hiljadu tekstova u većini relevantnih jugoslovenskih i srpskih listova, uglavnom iz oblasti rokenrola i pop kulture. Kao novinar delovao je u svim medijima. Sa grupom S.T.R.A.H. snimio je EP Mesec. Autor je drama Elvira je kul!, Overdouzi, Ples aveti i knjiga Fatalni ringišpil – Hronika beogradskog rokenrola, Mesto u mećavi – priča o Milanu Mladenoviću i Whisky: Vatra iz vode. Član je Tennessee Squire Association i počasni građanin pokrajine Mur, Tenesi, SAD. Magistrirao je svedenborgijansku teologiju na Academy of the New Church Theological School u Brin Etinu, (Filadelfija), Pensilvanija, SAD. Član je progresivnog americana benda The LVCZ. Trenutno živi i radi u Beogradu.\n← Rok misija\nPodrška Rok Muzeju →


Pomoć u borbi protiv COVID-19: Otvorena Bolnica prijateljstva Palestine i Turske u Gazi – Kazaljka\nNaslovna/Novo/Globus/Pomoć u borbi protiv COVID-19: Otvorena Bolnica prijateljstva Palestine i Turske u Gazi\nRAMALLAH (AA) – Bolnica prijateljstva Palestine i Turske u Pojasu Gaze počela je s radom kao dio napora za suzbijanje širenja novog koronavirusa, saopštila je u utorak palestinska vlada.\nIz TIKA-e je saopšteno da je Erdogan pozitivno odgovorio na Haniyyehov zahtjev i da je bolnica 26. marta predata pod privremenu upravu Rektorata Islamskog univerziteta u Gazi.\nPo nalogu tadašnjeg turskog premijera Erdogana, projekt izgradnje bolnice u Gazi počeo je 2011. godine na molbu rukovodstva Islamskog univerziteta u toj palestinskoj enklavi. Izgradnja bolnice je završena 2017. godine, a veliku prepreku u realizaciji projekta predstavljala je izraelska blokada, embargo na uvoz robe i višestruki napadi izraelske vojske na Gazu. TIKA je potom u saradnji s turskom firmom bolnicu opremila u moderni zdravstveni centar.


Prosečan prinos pšenice, suša umanjila rod – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Prosečan prinos pšenice, suša umanjila rod\nProsečan prinos pšenice, suša umanjila rod\nRTV Vojvodina 01/08/2017 Ekonomija\nBEOGRAD – Prinos pšenice je na petogodišnjem proseku i manji je u odnosu na prošlogodišnji rekordni zbog suše koja je umanjila rod pojedinih kultura i doprinela povećanju cena žitarica, kažu stručnjaci.\n“Imali smo jednu prosečnu godinu sa nižim prinosima u odnosu na prošlu koja je bila rekordna, ali ipak godinu koja je završila na nekom petogodišnjem proseku. U Srbiji je ove godine zabeležena osma suša u poslednjih 18 godina, koja je drastično umanjila prinose pojedinih kultura i doprinela povećanju cena žitarica” izjavio je direktor Udruženja “Žita Srbija” Vukosav Saković.\nOn je s tim u vezi dodao da su cene već sada veće zbog suše i očekivano manjeg roda kod prolećnih useva, ali napominje da one “ne mogu biti mnogo veće jer smo deo Svetskog berzanskog tržišta”.\n“Mi smo prisutni na međunarodnom tržištu i naše cene se usklađuju, ali imajući u vidu da su nam viškovi za izvoz nešto manji nego prethodnih godina, tržište je već na to odreagovalo i mi danas imamo cenu pšenice koja je između 17,30 i 17,50 dinara po kilogramu, a prošle godine u ovo vreme je cena bila niža za 1,5 dinara”, rekao je on Tanjugu.\nSaković kaže da će prinosi kukuruza, soje i šećerne repe biti umanjeni, te da će sa prošlogodišnjih oko osam miliona tona kada je reč o kukuruzu to sada biti do pet tona.\nSlična situacija je i kod soje koja je možda i najviše oštećena ovom sušom, ali kod soje deo manjeg prosečnog prinosa biće nadoknađen većim setvenim površinama od 20 odsto, dodao je direktor Udruženja “Žito Srbija”.\nKroz sušu je, kaže, najbolje prošao suncokret, mada se i tu očekuje smanjenje prinosa do 15 odsto, ali su i tu takođe za 15 odsto zasejane površine veće tako da se za suncokret očekuje sličan ukupan rod prošlogodišnjem.\nNa pitanje koji deo Srbije je najviše pogođen vremenskim prilikama, on kaže da se do pre 20-tak dana moglo govoriti o Banatu i negotinskoj krajini, dok je centralni deo Srbije imao prosečne padavine, ali da je, međutim, situacija sada ista svuda.\nIpak, najveće negativne posledice suša će, kaže, ostaviti upravo u Banatu i negotinskoj krajini, a generalno gledano, prinosi će biti umanjeni u celoj zemlji.\nInače, prema podacima Udruženja pšenica je ove godine zasejana na 540.000 hektara, a prošle godine je to bilo na 610.000 hektara.\nŠto se kukuruza tiče, odstupanje je znatno manje, pa je tako prošle godine bilo zasejano 1,02 miliona hektara, a ove godine na oko 970.000 hektara.\nZa razliku od žitarica gde su smanjene setvene površine, kod uljarica su povećane i “sada su više na ceni” kod poljoprivrednih proizvođača.\n“Setvene površine soje sa 195.000 porasle su na 230.000 hektara, a kod suncokreta sa 200.000 na 231.000 hektara”, rekao je Savković.\nVeći i izvoz i uvoz Srbije\nKomisija obrađuje kupovinu IKOM-a\nGrađanima 18,61 dinara po besplatnoj akciji Aerodroma\nStiglic: Italija će napustiti evrozonu\nNastavlja se štrajk u Goši\nVučić: Neću popustiti, iako Srbi još nisu spremni


Kvalitet kose – šta je to u praksi ? – Frizerski salon Fijatović – Beograd, Vračar\nFrizerski salon Fijatović - Beograd, Vračar / Opšte / Kvalitet kose – šta je to u praksi ?\nSvaka je kosa upotrebljiva (sa izuzetkom nekih koje samo potvrđuju pravilo), i svaki tip kose pogoduje nekoj frizuri -odnosno za svaku frizuru postoji tip ili tipovi kosi koji su joj potrebni ,a da bi izgledala baš kao sa slike\nPodrazumeva se da najveći broj klijenata želi da ima baš onakav tip kose kakav nema ili i uz pomoć stručnjaka ne može da ima; ili želi frizuru koji nikad nije imala a koju nije imala baš zato što zbog kvaliteta kose i i ne može da ima.\nIz pređašnjeg proizilazi da je skoro svaka kosa kvalitetna, iako su neke gušće od drugih,neke deblje a neke suvlje od drugih.Nepotrebno je da očajavate jer vam je kose previše gusta,ili previše tanka,ili ne može da dostugne dužini koju biste želeli.\nKljuč za postizanje dobrog izgleda kose koji bi ste želeli je da prilagodite želje sa mogućnostima, a pri tom je najbitnije da vam u tome pomogne neko ko je iskusan i stručan u tim oblastima; ko će moći da vam kaže šta je za vaš izgled i kosu dobro a šta nije,šte je realno očekivati a šta nikad nećete postići ; kako će vam kosa izgledati ako još danas odbacite neke loše navike i ideje i počnete da radite sa kosom na pravilan način.\nUostalom, sa današnjim znanjem i tehnologijama mnogi problemi kose se relativno lako rešavaju,bilo da želite promenu teksture ,dužine ,oblika ili kvaliteta kose.\nImajte na umu da velike promene zahtevaju i veliko znanje i veštinu;pogrešan korak može da prouzrokuje da budete nezadovoljni kosom ,pa i sobom- duže vreme.Potražite savet na više mesta pre nego se odlučite za neku drastičnu promenu.


Produženo trajanje zložbe „Iz riznice Skadarskog jezera‟ | Energetski portal Srbije\nProduženo trajanje zložbe „Iz riznice Skadarskog jezera‟\n22.10. 2018 Vesti | Održivi razvoj\nFoto: PR služba JPNPCG\nIzložba „Iz riznice Skadarskog jezera‟ koju su organizovali Nacionalni parkovi Crne Gore povodom obeležavanja značajnog jubileja 35 godina od osnivanja Nacionalnog parka Skadarsko jezero, produžena je zbog velikog interesovanja.\nSvi zainteresovani za bogato kulturno-istorijsko i tradicionalno nasleđe Skadarskog jezera biće u prilici da do 01. novembra posete izložbu u JU „Muzeji i galerije Podgorice‟ koju je osmislila istoričarka umetnosti Radmila Adžić, stručna saradnica za kulturno-istorijsko nasleđe u JPNPCG.\nPostavka je koncipirana u četiri tematske celine koje prezentuju: Kulturna dobra – manastiri i utvrđenja, Domaću radinost skadarske Krajine sa Šestanima, Tradicionalno privređivanje i Razvoj plovidbe na Skadarskom jezeru, sa ciljem da se zainteresovanoj javnosti približi deo bogatstava i raznolikosti kulturnog, istorijskog i tradicionalnog nasljeđa ovog zaštićenog područja.\nPodsećamo da je zbog svojih prirodnih vrednosti i istorijskog i kulturnog značaja, Ukazom Skupštine Crne Gore, 27.11.1983. godine, crnogorski deo Skadarskog jezera proglašen Nacionalnim parkom, za čije je funkcionisanje konstituisana samoupravna interesna zajednica sa sedištem u Podgorici.\nBogato i raznoliko nasljeđe materijalne kulture: arheološka nalazišta, utvrđenja, srednjevjekovni manastiri, crkve, tradicionalna seoska arhitektura, kao i značajno duhovno stvaralaštvo, svedoče da je prostor Skadarskog jezera bio važno istorijsko, privredno i kulturno središte.\nIzloženi predmeti su najvećim delom pokloni lokalnog stanovništva okolnih sela Krajine, Šestana, Crmnice, Rijeke Crnojevića i Zete, dok je manji deo nabavljen otkupom.\nKoncepcija ove izložbe imala je za cilj da se predstavljenim tematski celinama široj publici dočara deo kulturnih i istorijskih vrednosti i atmosfera o načinu života u prošlosti Skadarskog jezera i njegove okoline.\nJU „Muzeji i galerije Podgorice‟ otvorena je svim danima, osim ponedeljkom, od devet do 20 časova.\nIz riznice Skadarskog jezera


Amerika spasava Sitigrup\nBiznis\t25.11.2008 16:10\nSmeo plan američke vlade uključuje preuzimanje udela u banci za 20 milijardi dolara i garantovanje stotina milijardi dolara njene rizičine imovine\nVlada SAD izložila je smeo plan spasavanja posrnule banke „Sitigrup" koji uključuje preuzimanje udela u banci za 20 milijardi dolara i garantovanje stotina milijardi dolara njene rizičine imovine.\nPlan, koji su zajednički objavili ministarstvo finansija i Federalne rezerve, ima za cilj preobražaj ogromne bankarske institucije, čija bi propast izazvala katastrofu u već obogaljenom finansijskom sistemu i ekonomiji SAD.\nU saopštenju ministarstva se navodi da će američka Federalna korporacija za osiguranje depozita obezbediti sredstva u ukupnoj vrednosti od 306 milijardi dolara, kojim bi se normalizovalo poslovanje „Sitigrupa" u operacijama sa zajmovima i hartijama od vrednosti.\nAkcije „Sitigrupa" pojeftinile su od početka ove godine 78 odsto, a u trećem tromesečju ta finansijska kompanija, koja opslužuje 200 miliona klijenata i ima filijale u 106 zemalja širom sveta iskazala je, četvrti kvartal uzastopno, gubitak od 2,8 milijardi dolara.\nOvom transakcijom, vlada SAD preuzima neophodne korake u jačanju finansijskog sistema i zaštiti američkih poreskih obveznika i ekonomije SAD, navodi se u saopštenju.\nAkcije živnule na berzama\nAkcije na svetskim berzama živnule su juče i uzdigle se sa najniže vrednosti u proteklih pet i po godina posle vesti da je vlada SAD odlučila da sa više od 300 milijardi dolara pritekne u pomoć bankarskom džinu „Sitigrup".\nMSCI indeks svetskih akcija porastao je juče za jedan odsto, pošto je u petak pao najniže od sredine 2003. Akcije na berzama vodećih zemalja u razvoju pale su za 0,9 odsto, predvođene deonicama u Kini.\nDeonice „Sitigrup" skočile su za skoro 40 odsto u Frankfurtu. Laka američka nafta je pala za 1,8 procenata na 49,04 dolara za barel.\nJen je dobio novih 0,6 odsto prema dolaru koji sad vredi samo 95,29 jena, pošto ulagači beže iz rizičnih investicija ka sve manjem broju sigurnih utočišta među kojima je jen na prvom mestu.\nFederalne rezerve su u martu dale novac banci „JP Morgan Čejs" za kupovinu obolelog „Ber sternsa".\nŠest meseci kasnije država je bila prinuđena da preuzme hipotekarne džinove „Fani Mej" i „Fredi Mek" i gotovinom spasava mamutsku osiguravajuću kuću „Ameriken internešenel grup".\nKritičari kažu da ovakvo ponašanje vlade može da dovede u opasnost milijarde dolara poreskih obveznika i ohrabri finansijske kompanije da se bace u najriskantnije poslove uverene da će ih država izvući ako zabrljaju.\nNova injekcija od 20 milijardi dolara dolazi iz 700 milijardi dolara vrednog finansijskog spasilačkog paketa. Prethodno je „Sitigrup", druga najveća banka u SAD, dobio 25 milijardi dolara, a država deo vlasništva.\nU okviru novog plana za „Sitigrup", vlada će garantovati zaštitu od mogućih neobično velikih gubitaka do 306 milijardi dolara iz rizičnih zajmova i akcija podržanih hipotekama.\nPrema sporazumu o podeli gubitaka, „Sitigrup" će na sebe primiti prvih 29 milijardi izgubljenih dolara. Preko toga, vlada će prihvatiti 90 odsto preostalih gubitaka, a banka deset procenata. U zamenu, vlada će dobiti sedam milijardi dolara prioritetnih akcija u „Sitigrupu".\nNekada moćna banka „Sitigrup", koja je bila najveća američka banka po imovini, doživela je da vidi pad svojih akcija od 60 odsto u protekloj sedmici, kao odraz gubitka poverenja nervoznih ulagača koji strahuju da će se rizični dugovi u bilansu banke pretvoriti u gubitke koje će biti gotovo nemoguće pokriti.\n„Sitigrup" je do te mere krupan i sveprisutan igrač u finansijskom sistemu, tako da Vašington smatra da je dovoljno stabilan. Kompanija radi širom sveta i ima filijale u više od 100 država.\nNaročito je pogođena krizom u riskantnim poslovima sa hipotekama odobrenim ljudima slabog kreditnog stanja ili sa niskim primanjima.\n„Sitigrup" nije uspela da iskaže zaradu tokom poslednja četiri kvartala i objavila je planove ukidanja hiljada radnih mesta.


NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - NEKRETNINE U ŽITIŠTU\nOGLASI NEKRETNINA U ŽITIŠTU\nPostavi svoj besplatni oglas nekretnine u Žitištu, bez registracije i prijave. Uz oglas postavite i fotografije nekretnina !\nŽITIŠTE - OGLASI SVOJU NEKRETNINU !!!\nNEKRETNINE U ŽITIŠTU - NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU\nSajt "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - NEKRETNINE U ŽITIŠTU" - http://nekretninezitiste.weebly.com želi Vam dobrodošlicu i uspešno postavljanje oglasa kao i pretragu svih tipova nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) ! Na ovoj početnoj stranici možete se upoznati sa osnovnim pravilima oko postavljanja i objavljivanja svojih oglasa za nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). U odeljku "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - POSTAVI SVOJ OGLAS - NEKRETNINE ŽITIŠTE", možete videti koji su trenutno aktuelni oglasi za nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) i odmah možete postaviti i sopstveni oglas sa fotografijama nekretnine. Ukoliko pak želite da se Vaš oglas vidi mnogo brže i da što veći broj zainteresovanih za kratko vreme pogleda Vaš oglas, savetujemo da postavite oglas i u rubrici "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - ŽITIŠTE - EKSTRA OGLASI NEKRETNINA" (ovde postavljen oglas za nekretninu u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište), prikazuje se istoga trenutka i to na više stotina sajtova i blogova istovremeno). Savetujemo da svakako pogledate i naš blog gde možete postaviti i svoj komentar na: BLOG - NEKRETNINE, nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) http://nekretninezitiste.blogspot.com.\nU sastavu naših umreženih sajtova, nalazi se i sajt "NEKRETNINE U ŽITIŠTU - besplatni oglasi nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) - www.domatio.rs" na kojem na profesionalan način možete postaviti tekst oglasa sa fotografijom nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). Na ovom profesionalnom sajtu možete postaviti svoj oglas i to, kako za izdavanje , tako i za kupovinu ili prodaju nekretnine. Postavljen je pogodan način za sortiranje i pregled Vaših oglasa. Upis tekstualnog dela oglasa je više nego jednostavan, kao i postavljanje fotografija. Ceo proces oglašavanja nekretnina i Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) traje svega nekoliko minuta a ukoliko postavite oglas upravo na ovom sajtu automatski će Vaš oglas ugledati svetlost dana i na više stotina sajtova i blogova od kojih su neki nabrojani na zadnjoj stranici ovoj sajta ... Omogućili smo i profesionalnim agencijama da se oglase i daju ponudu svojih nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). U svakom slučaju želimo Vam da preko ovoga sajta lako i na jednostavan način efikasno ostvarite svoju nameru bilo da prodajete, kupujete ili izdajete svoju nekretninu. Srećno !\nNEKRETNINE U ŽITIŠTU - NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU.\nUkoliko želite da kupite, prodate ili pak samo izdajete nekretninu, na pravom ste mestu jer na "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - NEKRETNINE U ŽITIŠTU", dajemo puno mogućnosti da oglasite svoju nekretninu u ŽITIŠTU (BESPLATNI OGLASI ŽITIŠTE). Postavljanje oglasa u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) na ovom sjtu je lako i jednostavno! Za samo postavljanje oglasa nije potrebna nikakva prijava a ni registracija. Ostavljate samo podatke koje Vi smatrate da su pogodne kako bi potencijalni zainteresovani kupci ili prodavci mogli da Vas kontaktiraju ( sami birate da li će to biti Vaš mejl, broj telefona, mobilnog ili pak adresa na kojoj se predmetna nekretnina nalazi). Na ovim našim WEB stranicama možete oglasiti sve tipove nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). To mogu biti stanovi, kuće, vikendice, lokali, hale, placevi .... ili pak bilo koja druga nekretnina. Ceo proces postavljanja oglasa traje svega nekoliko minuta a Vaš postavljeni oglas za nekretninu u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) se pojavljuje momentalno na više umreženih sajtova pod nazvom - "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - NEKRETNINE U ŽITIŠTU". Svako postavljanje oglasa u rubrici za oglašavanje je potpuno besplatno a uz sam tekst oglasa možete postaviti i proizvoljan broj fotografija. Želimo da Vaš postavljeni oglas odmah dobije što veći broj pregleda i da Vam se potencijalni kupci ili prodavci nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) što pre jave. http://nekretninezitiste.weebly.com\nPOSTAVI SVOJ OGLAS - NEKRETNINE ŽITIŠTE - NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU.\nNa stranici "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - POSTAVI SVOJ OGLAS - NEKRETNINE ŽITIŠTE" u mogućnosti ste da pogledate na oglasnoj tabli oglase nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). Ukoliko Vi želite da postavite svoj oglas sa fotografijom, za izdavanje ili kupoprodaju nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište), jednostavno kliknite na logotip za željeni tip nekretnine u rubrici u kojoj želite da on bude objavljen i prikazan. Uz pisani tekst oglasa nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) možete i da postavite fotografije nekretnine. Pošto postavite svoj oglas za izdavanje, kupovinu ili pak prodaju nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište), automatski Vaš oglas biće objavljen i na mnogim drugim umreženim sajtovima koji su povezani u sistemu mrežnog oglašavanja pod nazivom "POSTAVI SVOJ OGLAS - NEKRETNINE ŽITIŠTE - nekretnine u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) ". Time Vaša postavljena nekretnina u ŽITIŠTU (BESPLATNI OGLASI ŽITIŠTE) može lakše naći put do potencijalnog budućeg kupca. Kao razlog zašto svoj oglas treba upravo postaviti na ovom sajtu jeste i taj da će Vaš postavljeni oglas automatski biti opublikovan i na drugim sajtovima. Naravno da to doprinosi tome da Vaš postavljeni oglas automatski bude i više posećeniji i viđeniji. http://nekretninezitiste.weebly.com/postavi-svoj-oglas---nekretnine-381itiscaronte.html\nŽITIŠTE - EKSTRA OGLASI NEKRETNINA - NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU.\nKao pravu poslasticu u postavljanju i umreženom reklamiranju nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) za Vas smo postavili tip oglašavanja "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - ŽITIŠTE - EKSTRA OGLASI NEKRETNINA". Tu ste u mogućnosti da postavite sopstveni oglas sa fotografijom i da on bude prikazan momentalno na više stotina sajtova i blogova koji se nalaze u našem sistemu besplatnog, umreženog oglašavanja nekretnina u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište). Na "NEKRETNINE ŽITIŠTE - BESPLATNI OGLASI U ŽITIŠTU - ŽITIŠTE - EKSTRA OGLASI NEKRETNINA" dakle potpuno besplatno možete za samo nekoliko minuta postaviti Vaš oglas koji će svakako biti viđen od strane velikog broja zainteresovanih. Kako bi Vaš oglas za nekretninu u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) bio postavljen na ovoj stranici nije potrebno nikakvo predznanje i umeće jer je samo postavljanje oglasa za nekretninu u Žitištu (Besplatni oglasi Žitište) više nego prosto i jednostavno. Direkno dakle upisujete svoj oglas na ovoj stranici koji se dalje multiplicira i širi dalje. http://nekretninezitiste.weebly.com/381itiscaronte---ekstra-oglasi-nekretnina.html


Radovan Beli Marković rođen je u selu Ćelije, kod Lazarevca 10. oktobra 1947. Školovao se u Lajkovcu, Lazarevcu, Beogradu. Kao mlad radio na benziskoj pumpi, kasnije bio novinar u valjevskom listu „Napred“, a zatim, do penzionisanja bio je upravnik lajkovačke Gradske biblioteke. Bio je član redakcija „Književne reči „ i „Književnih novina“. Član je Srpskog književnog društva, Srpskog PEN-a. Živi u Lajkovcu.Smatra da bi se na svetu , a u Srbiji posebno manje lagalo, kada bi svaki grad imao biblioteku i “ ne bi se hvalio da ima pet crkvi“. Kao što je u svojim književnim tvorevinama sklon ironiji i samoironiji ima običaj da kaže da je poverovao da je pisac „tek kada mu se ime pojavilo u ukrštenici“, iako su o njegovoj prozi objavljeno nekoliko studija, napisano nekoliko doktorskih disertacija.\n"Palikuća" i "Tereza milosti" puna je prvi roman koji je objavio 1976. Slede knjige pripovedaka: "Crni kolač" (1985), "Švapska kosa" (1989), "Godine raspleta" (1992), "Živčana Japija" (1994), "Setembrini u Kolubari" (1996), "Stare priče" (1999), "Aša" (2007) , "Ćorava kutija" (2007)…Između ostalih nagrada za knjige priča dobio je Andrićevu nagradu za knjigu priča "Setembrini u Kolubari", za "Male priče nagradu" „Bora Stanković“, dok je za roman "Lajkovačka pruga" (1997) dobio Nolitovu nagradu za roman i nagradu „Branko Ćopić“. Za roman "Limunacija u Ćelijama" (2000) dobio je nagradu „Meša Selimović“. Autor je i romana: "Poslednja ruža Kolubare" (2001), "Knez Miškin u Belom Valjevu" (2002), "Devet belih oblaka" (2003), "Orkestar na pedale" (2004), "Kavaleri Starog premera" (2006), "Gospođa Olga" (2010) .Ovaj roman je bio u najužem izboru za NIN-ovu nagradu, kao i neki prethodni romani Radovana Belog Markovića.\nKroz dela Radovana Belog Markovića obično nas vodi njegov izmišljen dvojnik, „mrtvih duša poklisar“. Upotrebljava toponime: Kolubara, Belo Valjevo, Lajkovac, Ćelije, Mala Krsna… To nisu konkretni prostori. U njegovim knjigama nema ni konkretnog istorijskog vremena, mada slutimo da je to vreme pred Drugi svetski rat. Njegovi romani napisani su i izumrlim srpskim jezikom, priče su pune arhaizama, ali i novih reči koje sam stvara i koristi ih. Zbog jezika koji koristi u svojom književnim delima stručnjaci su skloni da ga nazovu „neviđeno čudeso u srpskom knjižestvu“.\nPored neologizama., arhaizama, varvarizama koristi i slovenački narodni jezik, kajkavsko narečje, i zanimljivo, svaki društveni sloj karakteriše određen način izražavanja.\nNjegovi junaci su tragični, svi odreda imaju gorko iskustvo, prazninu, depresivni su, bez očekivanja, kao slučajni prolaznici koji su zalutali u sopstveni život, a samim tim i u Kolubaru, Belo Valjevo…Ponekad su to junaci iz knjiga pisaca svetske i naše književnosti: Mana, Džojsa, Kafke, Gogolja, Dostojevskog , Brehta ali i Milovana Glišića i Stevana Sremca.U romanu Lajkovačka pruga srešćemoVladislava Petkovića Disa, Miroslava Krležu, Ivu Andrića, Isidoru Sekulić kao druge pisce. Jedina odbrana od tog tragičnog osećanja sveta i života, od svih uzaludnih nastojanja je humor, ironija, ali i podsmeh, pre svega samom sebi, piscu koji bdi nad svetom koji postoji „u svom nepostojanju“, kao Atlantida, Troja…\nO „Lajkovačkoj pruzi“\n„Život bez priče nikakvu cenu ne može imati, kao ni priča bez životnog praha.“ kaže o odnosu književnosti i života u nekoj od svojih knjiga pisac, Radovan Beli Marković. U "Lajkovačkoj pruzi" on je od mita i sećanja, ali i izmišljene "Hronike znamenitih tričarija" ispripovedao priču o nestaloj, zapuštenoj pruzi, raskrsnicina na kojoj su se mimoilazili razni ljudi čudnih sudbina zadržavajući se, ili prolazeći nekuda dalje.. U ovaj svoj roman, fantazmogoriju, pisac je udenuo priče iz detinjstva, kao i „neke velike stvari koje postoje u svom nepostojanju“. Tu su mnogobrojni junaci romana: Vasilije, hromi lupež, Veličko Zvonar,Vuk Ćelaš,, Pavle Siber, Josif Gnjida, Purko, glupi tikvan, inžinir Devečarski, otpravnik Georgijević… Otpravnik pomno prati sve, čak primećuje kako „štacijom lajkovčanskom pre nekoliko dana prominu mečka s mečkarima“. U romanu Radovana Belog Markovića Lajkovačka pruga spominje se Karlo Dragutin Hart, „gospodin Hart, drinske banovine i svecele države dželat“. U imaginarnom „Krvnikovskom spomenaru“, na 73. pagini čitamo kako na svakoj železničkoj štaciji valja „inštalisati“ vešala za najmanje dvadeset persona.\nIz romana „Lajkovačka pruga“\nFragmenti o dželatu Karlu Dragutinu Hartu\n...Gospodin Hart, drinske banovine i svecele države dželat, na 73. pagini svog Krvnikovskog spomenara pisanog mestimice i bodljikavom goticom, upućuje kako na svakoj železničkoj štaciji valja inštalisati vešala za najmanje dvadeset persona. Raskoši u Lajkovcu nije dotad bilo, ali otkako su vešala pomenuta-nekako utanjenim glasom svi govore, dan inštalacije trepetno iščekujući.\n...I gospodin Hart, razume se, izmišlja i iznahađa.Svaki dželat veliki izmišljač mora da bude, ako neće sasvim da poludi. Kad bi u Lajkovcu povešali sve one koji su se ikad na sataru i kasapski nož samo pomislili, ne bi ih dostalo da svoj Krvnikovski spomenar ispuni. Ali gospodinu Hartu je svaki dan bez pogubljenja beskrajno mučan bio i tako se, postepeno, pakao od života stvarao. Vešanje je za dželata, kao kad se dobar konjak iskapi: lako toplota klizne mu od nogu uz telo i to je baš kao plima, s tim što oseka docnije nastupi.Osećaj je to kao da si samu žar-pticu zamalo ukavezio, a posle ti ostaje da se od muke samo nadimaš, dok sunčano podne lajkovčanskom štacijom trepti, pak ti se od jare učinjava: šine kao da su malko uvis pošle, isto i voz za Belo Valjevo.\n…Gospodin Hart, drinske banovine i svecele države dželat, ne samo što i sam veliki izmišljač bejaše, nego je u svom Krvnikovskom spomenaru duvao u mehove i lajkovčanskim izmišljačima koja su jedna nakrivo nasađena vešala, ama baš za jednokratnu upotrebu, uzdigli do znamenitosti one crkve, Santa Maria della Salute, o kojoj je L. Kostić i pesmu spevao. U slučaju gospodina Harta radi se o pomankanju svakog ukusa, ili o dželatskim snatrenjima pred sami kraj uzaludnog života, kad svaki čovek na svoju stranu vuče, ne pristajući na nepopravimost onog što je uistinu bilo. Šta da kažem? Gospodin Hart je svako vešanje kao poučan komad uzimao, pa takva skolastičnost brzo umara njegovog Krvnikovskog spomenara oretke štioce, a za najverovatnije se može uzeti da su sve to besmislice same.\nIZ KRVNIKOVSKOG SPOMENARA GOSPODINA HARTA\n(Od pagine 73. )\nVrhnja vlast nemre to kruto riet, no preporuča se veščala inštalirati, tam po sim kolodvoram, štacionam alpak najmanjšim postajam, po reglementu, i redu.\nObvezantnost veščala niječe se od strane pučanstva, a niti se niječe obvezantnost vaterklozetona, kaj zu po ajzlibnima posejani ajzibni sobom pelaju , i se z špagom je i porculanom, vodu preko špage fasovali bumo, i vu špiglu izobražavat se , ak hudiči i potepanci štrofali ga ne buju, ždružgali i zmleli. Po tem, ni štaciona , kojekude, nigdar ne bu prez klozetona, i bogeci z pameću flekavom to znadu i o tem daljše se ne pripoveda.\n...Krvnikovsko pak zanimanje obljubito nije, niti za očekivati je krvnika da dobrotvorne čajanke vizitirali buju, polazil da buju svatske ophodnje, altir pampur balove, korinđe, fašanke i veselice. Karmine, nigder i nikak! Ako gdomu krvniki bu vizitu se zapute- nigdneg tam, na atresu , ne zaticaju.Tak je čudno to: si puti za krvniki namah zu iščeznuti i buzolini posve zgubleni, kromje arešt- cimera do zgubilišča.Z tega , za preporuku je: krvniki neka ne skiću po vanu i nek oni koji skiću se ne povedaju o skrovliščam jim, a boljšo je morti da krvniki ne stanuju zimom tam pak gde stanuju letom, pače je kunst da krvniki ni stana ne imeju, već da sam-samcat živare, podispod krvnikovskim reverendam- ni tuj ni tam ne buju, no tuj i tam po malho , kaj ti tati i gelgaši saki stan poznaju svojiti dlen, i sami ji menjaju, svako malo, čim ji vunbacaju, i ako hočeju preied žandarci trag da zametaju.V tražnji velkoj krova i postelje, nekder krvnik i noć cielu mre zgubit, pa za krvnika i nije oni gospon kaj bdenje ne podnaša, pak ni lenivec vušlivi...\n…Konopce je sukao Ratko Vrengijaš i svi oni kojima bi vlast nadahnuto svezala ruke, a posle ih o užetu vodila, mogli su da posvedoče da je u tim uzama teško i mali prst pomeriti, pa su radije uptomljeno mirovali podnimljenih glava, čekajući voz za konačno odredište, dok su žandarimi savijali debele cigare i terali pse koji bi prilazili da im omirišu čizme. Dželat Hart je, kažu odmah znao da je na dobrom mestu čim je ugledao Ratka Vrengijaša radnju, i konopce ispod čandije, a kada je od jedne sidžimke spleo omču, počeo je da pevuši polako, i bilo je više nego očita njegova veselost u duši.\nTereza Trukerka se i kao babica u jednoj personi afšovala, a ponekad i kao pijanistkinja, pošto je lajkovački bioskop krenuo. Ako ljuveno pismo nekom ustreba, ili u teškoj nevoljiuteha, i to se od Tereze moglo dobiti. Ona se radovala može dobro da učini, mada je primećivala kako je svi pomalo za vešticu drže. Kod nje je dželat Hart jednom i liker popio, uz lepe napolitanske pesme sa radija. str.309\nGospodin je Hart je po čitavoj državi vešanja obavljao, i zbog toga je hteo da ga kao mitropolita poštuju, mada se iz njegovog Spomenara ništa određeno nije moglo zaključiti, niti su se mogle razjasniti lajkovačke s vešanjem epizode, jer gospodina Harta Spomenar kao i svaka literatura vreme uzima vrlo rastegljivo uzima, ličnosti poetizuje, a i mesto radnje stalno menja i to je, u celini, teško shvatiti.\nRadovan Beli Marković Kolubarska trilogija, Prosveta,2008


Francuska traži uspostavljanje evropskog regulatora za digitalne platforme poput “Google”-a, radi kažnjavanja eventualne zloupotrebe uticaja.\n“Google” je prošlog meseca saopštio da na popisima rezultata pretraživanja za korisnike u Francuskoj više neće prikazivati kratke informativne video-priloge evropskih izdavača. Odluku je obrazložio poštovanjem evropskih propisa o zaštiti intelektualnog vlasništva, ali je njegov potez razljutio Pariz.\n"Velika američka kompanija, reč je o Google-u, objavila je da neće uskladiti svoje poslovanje sa direktivom Evropske unije o zaštiti intelektualnog vlasništva", kazao je francuski zvaničnik.\nPariz najavljuje da će od nove Evropske komisije tražiti poseban status za digitalne platforme, koji bi se temeljio na modelu osmišljenom za bankarski sektor. To bi značilo da bi velike kompanije, poput “Google”-a, bile proglašene "sistemski važnim" i podlegale bi odgovarajućoj, strožoj regulativi, prenosi B92.\n"U kratkoročnoj perspektivi, želeli bismo da Evropska komisija razmotri postoje li osnove za pokretanje pravnog postupka protiv Google-a", naglasio je.


MANČESTER JUNAJTED U PROBLEMU: Megvajer najverovatnije propušta finale Lige Evropa | Novosti.rs\nKAPITEN fudbalera Mančester junajteda Hari Megvajer najverovatnije će propustiti finalnu utakmicu Lige Evropa protiv Viljareala pošto se nije oporavio od povrede skočnog zgloba, rekao je danas njegov trener Ole Gunar Solšer.\n"On hoda, ali dug je put od hodanja do trčanja. Pružićemo mu priliku, ali mislim da ga nećemo videti kako igra u Gdanjsku. On napreduje polako ali sigurno, ali ligamentima je potrebno vreme da se oporave. Kao što sam rekao u više navrata, daću mu vremena do utorka uveče, do poslednjeg treniga i videćemo da li će moći da izađe na teren", rekao je Solšer, preneo je Bi-Bi-Si (BBC).\nFudbaleri Mančester junajteda igraju u sredu od 21 sat u Gdanjsku protiv Viljareala, u finalu Lige Evropa.\nMegvajer se povredio 9. maja u utakmici protiv Aston Vile u Premijer ligi.\nSolšer je rekao da će Megvajer putovati u Poljsku, pošto je važan deo ekipe i priprema za osvajanje trofeja, prvog za Junajted od 2017. godine.\nJunajted će sezonu u Premijer ligi završiti u nedelju utakmicom protiv Vulverhemptona, a ekipa će na kraju biti druga na tabeli.\nSolšer je ocenio da je ekipa ove sezone napredovala, nakon što je tek drugi put osvojila drugo mesto na tabeli otkako se penzionisao slavni trener Aleks Ferguson 2013. godine.\nNorveški trener je naveo da klub mora da bude aktivan u letnjem prelaznom roku, ako želi da bude konkurentan šampionu Mančester sitiju.\n"Nadam sed da ćemo se pojačati dvojicom ili trojicom igrača koji nam definitivno trebaju u borbi za vrh tabele. Mi smo suviše daleko da bismo mislili da to može da se dogodi samo od sebe", rekao je Solšer.\nHari Megvajer FK Mančester junajted fudbal Liga Evropa FK Viljareal Sport finale Liga Evropa\nNAKON što je stigla potvrda da Kristijano Ronaldo može da uzme svoju legendarnu sedmicu, redovi u zvaničnoj prodavnici Mančester junajteda protegli su se na više stotina metara.\n03. 09. 2021. u 14:38


Kuća za odmor i apartmani - Fukushima | Hotels.com\nSmještaj u kategoriji „Vikendice” u četvrti Fukushima\nSaznajte više o četvrti Fukushima\nKuće za odmor i apartmani - Fukushima\nKuće za odmor i apartmani - Fukushima - Na Hotels.com usporedite, pregledajte i rezervirajte jeftin smještaj s popustom - kuće za odmor i apartmani - Fukushima. Putem web-stranice Hotels.com možete online jednostavno naći savršenu kuću za odmor i apartman - Fukushima. Uz naše brzo online pretraživanje možete:\nNaći kuću za odmor i apartman kakav tražite - usporedite i pregledajte različite smještajne objekte prema pogodnostima, mjestu ili četvrti - Fukushima\nOdabrati savršenu kuću za odmor i apartman - Fukushima - pogledajte cijene, pojedinosti, recenzije gostiju, fotografije i video snimke


madalina genea slike u vezi fudbaler nikolo zaniolo | Sport | Fudbal\n28. jun, 08:46\nITALIJANSKI AS SMUVAO 12 GODINA STARIJU MANEKENKU: Po godištu je bliža njegovoj majci nego njemu! (FOTO/VIDEO) 13 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nITALIJANSKI AS SMUVAO 12 GODINA STARIJU MANEKENKU: Po godištu je bliža njegovoj majci nego njemu! (FOTO/VIDEO)\n25.12.2020. / 07:00\nAutor Mladen Šolak 25.12.2020. / 07:00\nNova emotivna veza o kojoj bruji Italija.\nNikolo Zaniolo jedan je od najtalentovanijih italijanskih fudbalera i očekuje se da ako ga izbegnu teške povrede kakve je već imao bude jedan od budućih nosilaca tamošnje reprezentacije.\nOd kada je 2018. godine prešao iz Intera u Romu, on privlači pažnju i na terenu i van njega. Delom je to zbog njegove veoma mlade majke, koja ga je 1999. godine rodila kada je imala samo 21.\nNeki su je zbog atraktivnog izgleda nazvali i "Najvrelija mama italijanskog fudbala".\nZaniolo je ove nedelje ponovo došao u centar pažnje zbog priče koja nema veze sa fudbalom. Italijanski list "Korijere delo Sport" objavio je da je Nikolo u vezi sa 12 godina starijom manekenkom, Rumunkom Madalinom Geneom (1987).\nOBJAVILA DA JE PREVARIO MUŽ, PA POKAZALA GUZU U TANGAMA: Manekenka raspametila pratioce! (FOTO)\n"Zvezda Rome i njegova sada bivša devojka Sara raskinuli su i otpratili su se na Instagramu... Zaniolo je našao novu ljubav . Madalinu Geneu", objavljeno je.\nMadalina je model iz Rumunije i poznato TV lice u Italiji. Proslavila se glumeći u reklamama i u muzičkim spotovima. I o njenom ljubavnom životu se dosta pričalo, jer je jednom sa čitavim Fejsbukom podelila priču o neverstvu svog bivšeg muža, sa kojim ima ćerku.\nZaniolo i Madalina su nezvanično 'objavili' svoju vezu na društvenim mrežama, tako to su objavili slične Instagram storije, a počeli su i da 'lajkuju' slike jedno drugom.\nPogledajte kako izgleda lepa Rumunka.\nI da još jednom podvučemo crtu:\nFrančeska Kosta rođena 1978. godine, Nikolu Zaniola rodila je u julu 1999, a njegova devojka Madalina Genea je 1987. godište.\nIzvor: Instagram/officialmadalinagheneaBr. slika: 5 1 / 5\nIzvor: Instagram/officialmadalinagheneaBr. slika: 5 2 / 5\nIzvor: Instagram/officialmadalinagheneaBr. slika: 5 3 / 5\nIzvor: Instagram/officialmadalinagheneaBr. slika: 5 4 / 5\nIzvor: Instagram/officialmadalinagheneaBr. slika: 5 5 / 5\nNE, NE, NE: BISER Italije ponovo povredio koleno, a tek se vratio posle operacije ligamenta!\n04.01.2021. / 09:22\nCitam pre neki dan clanak u novinama najlepsa ljubavna prica Carlija Caplina i njegove zene koja je bila 36 godina mladja od njega .Ej ljudi 36 godina mladja ???!!!!A sa16 se udala ???A sad je baba ako je 10 godina starija od njega ?Stvarno smo totalno ludi.Inace ne volim velike razlike u godinama ali moj otac je 9 godina stariji od moje majke i imaju najbolji brak koji znam tako da to nije vazno .E sad sta je njoj privlacno u njemu sa ovakvim izgledom to je veliko ????.\n26.12.2020. / 20:47\n25.12.2020. / 12:15\nBez ovoga ne znam kako bi mi poceo dan... Hvala mondo na ovoj divnoj vesti!


Strelac nedeljni horoskop od 11. do 17.05.2015. – Lepotica.rs\nStrelac nedeljni horoskop od 11. do 17.05.2015.\nU svojoj žudnji za novim mirisima i ukusima nemaju granice, pa će u slast pojesti i ona jela koja većina ljudi zaobilazi u širokom luku.\nSaturn ima loš uticaj na 7.polje, polje braka pa bračni odnosi mogu biti poremećeni. Pokušajte da održite harmoniju života. Usamljeni više nego ikada žele da se zabavljaju ali im ne idu sve okolnosti na ruku. Možete naleteti i na pravu osobu za vas ali okolnosti vam mogu smeteti da uđete u vezu i pokažete na pravi način svoja osećanja. Mnogi od vas se na ovom planu osećaju frustrirano.\nBudite jako oprezni na ovom planu. Retrogradni Saturn loše aspektuje vaše 10.polje (karijera, status) i ujedno vladara tog polja (Merkur) što dovodi do komplikacija na ovom planu. Sve što radite delajte polako, studiozno, metodično. Pregovori moraju biti sa taktom. Papirologija, dokumentacija mora da se rešava do u detalje. Mnogi od vas će biti preplavljeni obavezama a oni neće znati gde pre da krenu.\nMars oponira vas od sredine nedelje i samog vladara polja novca (Saturn) pa su mogući problemi na ovom planu. Ne rizikujte pri zaradi, a troškovi treba da vam budu dobro isplanirani. Imaćete stresnu nedelju na ovom planu.\nZdravlje je u suštini dobro, osim što možete imati stomačne probleme čiji uzrok je teško razotkriti. Potrudite se da vam ishrana bude što zdravija. Dijabetičari bi trebalo da budu oprezni tokom oe sedmice. Za njih je preporučljivo da idu češće na lekarske kontrole.


Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. = International Convention on Civil Liability for Bunker Oil Pollution Damage, 2001 : [prijevod]\nIMO i Dorotea Ćorić. "Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. = International Convention on Civil Liability for Bunker Oil Pollution Damage, 2001 : [prijevod]." Poredbeno pomorsko pravo, vol. 41, br. 156, 2002, str. 77-101. https://hrcak.srce.hr/42200. Citirano 05.07.2022.\nIMO, i Ćorić, D. (2002). 'Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. = International Convention on Civil Liability for Bunker Oil Pollution Damage, 2001 : [prijevod]', Poredbeno pomorsko pravo, 41(156), str. 77-101. Preuzeto s: https://hrcak.srce.hr/42200 (Datum pristupa: 05.07.2022.)\nIMO, Ćorić D. Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. = International Convention on Civil Liability for Bunker Oil Pollution Damage, 2001 : [prijevod]. Poredbeno pomorsko pravo [Internet]. 2002 [pristupljeno 05.07.2022.];41(156):77-101. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/42200\nIMO i D. Ćorić, "Međunarodna konvencija o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. = International Convention on Civil Liability for Bunker Oil Pollution Damage, 2001 : [prijevod]", Poredbeno pomorsko pravo, vol.41, br. 156, str. 77-101, 2002. [Online]. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/42200. [Citirano: 05.07.2022.]\nIzvornik za prijevod je dokument: IMO LEG/CONF.12/19 (od 27. ožujka 2001.) [u tekstu greška: 9 umjesto 19] Radi se o usvojenom Završnom tekstu]\nprijevodi, međunarodna konvencija (2001.), onečišćenje mora pogonskim uljem, odgovornost za štetu


Posts in category: Najbolji Edukatori\n,,Obrazovanje je način oslobađanja uma i tela individue da bude ono što želi i da ima mir u sebi“ Nadiem Makarim, ministar obrazovanja i kulture Republike Indonezije 16.septembra održana je o ...\n"Onlajn nastava ne može da zameni redovnu, ali može da pruži stvari koje redovna ne može. Mi smo kroz android igricu tražili odgovor na pitanje ,,Da li su nam stvarno potrebne nuklearne elektrane?" ...\nParadoks jeste/nije onlajn pedagogija – drugi deo\nPrvi deo teksta ,,Paradoks jeste/nije onlajn pedagogija" možete pročitati klikom na ovaj link. (...) II princip interaktivnosti („Interactivity is the heart and soul of effective asynchronous lear ...\nParadoks jeste/nije onlajn pedagogija – prvi deo\nKada svi tvrde nešto, a rade kao da to nešto ne postoji Postoje neka verovanja u društvu u koja niko pojedinačno ne veruje. Žižek često navodi primer „verovanja“ u deda Mraza – iako niko u Deda M ...\n- Marija Bastić Najbolji Edukatori


Neki ljudi ostaju u lošim vezama zato što su previše fini - VICE\nNeki ljudi ostaju u lošim vezama zato što su previše fini\nLjudi koji veruju da njihovi partneri zaista žele da veza funkcioniše imaju manje šanse da iniciraju raskid.\n31 Oktobar 2018, 10:54am\nLjudi ostaju u vezama u kojima nisu srećni iz više razloga: iz straha da će biti sami, zbog osećaja da prosto ne mogu bolje, ili iz nevoljnosti da napuste partnera kome su posvetili toliko vremena i pažnje. (Ekonomisti bi uputili bilo koga ko razmišlja na ovaj način da prouči ponešto o nepovratnim troškovima.)\nSvi ovi razlozi su u osnovi sebični – ako posmatramo šta bi za osobu koja odlučuje bilo najbolje. Nova studija, ipak, sugeriše da ljudi ponekad ne ostaju samo zbog sebe u vezama koje ih ne ispunjavaju: oni ne žele da povrede osećanja svojih partnera.\nTo možda deluje iznenađujuće altruistički, ali bilo ko, ko je ikada slušao prijatelja koji brine o tome šta će raskidom učiniti svom partneru, neće biti toliko iznenađen. Kako bi shvatili bolje ove nalaze, istraživači su ispitali 500 osoba koje su razmišljale da raskinu sa svojim partnerom, a onda su nakon dva meseca ponovo stupili u kontakt sa njima da bi proverili šta su u međuvremenu po tom pitanju učinili. Otkrili su da učesnici koji su verovali da njihovi partneri zaista žele da veza funkcioniše imaju manje šanse da sami iniciraju raskid.\nDrugim rečima, činjenica da vide partnera kao više zavisnog od veze korelira sa manjom željom da se veza okonča. To se pokazalo kao istina čak i u slučajevima gde osobe same nemaju jake razloge niti želju da ostanu u vezi – takve osobe nisu zadovoljne, ne osećaju se kao da investiraju dovoljno u vezu, kao i osobe koje se osećaju kao da imaju druge opcije.\n“Čak i osobe koje razmišljaju o raskidu i dalje brinu o osećanjima svojih partnera”, rekla je Samanta Džoel, ko-autorka studije i asistent profesor na Vestern Univerzitetu u Ontariju, u Kanadi. “Ljudi mogu biti spremni da ostanu u relativno neispunjujućim vezama samo zbog svojih partnera.” (Možda ste se zapitali da li je ovo ponašanje povezano sa polom; Džoel kaže da su istraživači tražili i razlike povezane sa polom, ali ih nisu pronašli.)\nPonovo, sve ovo može zvučati previše poznato. Ipak, autori studije navode da su se prethodna istraživanja fokusirala na sebične razloge kada je u pitanju okončavanje veza. Ovaj rad, sa druge strane, sugeriše da možda postoje i skromni, nimalo sebični razlozi da se veza ne okonča – i upravo je to ono što su istraživači nazvali “prosocijalnim” razlozima, razlozima koji uzimaju u obzir osećanja i persepktive drugih ljudi.\nTo ne znači, naravno, da je ostajanje u lošim vezama “prava stvar” za učiniti kada se u obzir uzme i dobrobit partnera. Prvo, čak i kada mislimo da znamo kako se partner oseća, ne moramo biti u pravu. Lako je pogrešno protumačiti izjave i poruke čak i nekoga koga smatramo bliskim, što lako može dovesti do pogrešnog verovanja da bi raskid bio bolan za njih. Zapravo, možda bi upravo to i kod njih izazvalo olakšanje.\nČak i kada iz računice izuzmemo loše tumačenje, vera da se situacija u vezi može možda popraviti dovodi do toga da čak i kada su spremni da raskinu, ljudi odlučuju da ostanu u vezi. Profesorka Džoel ukazuje da se upravo to i može dogoditi; ovo ponašanje predstavlja način da se opravda ostanak u lošim situacijama ovog tipa. Takve stvari ne treba uzimati zdravo za gotovo, a ostanak u vezi sa partnerom koji nas ne čini srećnijim samo prolongira lošu situaciju. A to je loše po obe strane. Na kraju krajeva, kako navodi i Džoel, “Ko želi partnera koji zapravo ne želi da bude u vezi?”


DR. PETROVIĆ: Meka Moć Rusije I Srbija Ili Kako Rusija Deluje Na Balkanu (VIDEO)\nU svojoj sedmičnoj emisijii na Jutjub kanalu Srbin info dr Dragan Petrović, je predstavio pojmove tvrde i meke moći u međunarodnim odnosima u slučaju Rusije. Sa aspekta tvrde moći (hard power) a to je veličina i kvalitet teritorije, geografski položaj, broj i kvalitet stanovnika, prirodni resursi, ekonomska i vojna moć, Rusija je jedna od vodećih, a po nekim od ovih parametara i vodeća sila u svetu.\nSa druge strane tzv. meka moć, odnosno privlačnost jedne zemlje, njene kulture, prestiža i privlačnosti u očima ostatka sveta, gde je veoma važna medijska slika svega toga i uspostavljanje saradnje kulturno-ekonomske, prosvetne sa ostalim zemljama, Rusija daleko zaostaje u odnosu na sopstvene mogućnosti i parametre tvrde moći.\nKako Rusija deluje na Balkanu i posebno srpskim prostorima posebno je pitanje dotaknuto u ovoj emisiji. Od pravoslavne crkve, do slovenske ideje, istorijskih iskustava i saradnje, preko medijskog predstavljanja, kulturnog povezivanja do današnjih dana.\nPetrović se na kraju osvrnuo i na spoljnopolitički koncept Srbije i njegovo mesto u odnosu na ukupnu politiku postojećih vlast.\nPrethodni tekstŠAROVIĆ: Palmine bunga-bunga žurke traju 10 god, ne čudi me da je pedofil! (VIDEO)\nSledeći tekstSTANIVUKOVIĆU ODUZETA BUBICA PRE SASTANKA: Ne snima Vučića samo Hrkalovićeva!


MAĐARSKA: Vlada podiže MINIMALAC da vrati radnike u zemlju | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.11.2016. • 08:51 Srbija Danas\nViše plate bi trebalo da podstaknu na povratak one radnike koji su napustili zemlju u potrazi za boljom platom.\nMađarska vlada postigla je dogovor sa poslodavcima i sindikatima o znatnom povećanju minimalne plate kako bi se ublažio manjak radne snage a paralelno su najavili i niže stope poreza na dohodak u sklopu nastojanja da ojačaju konkurentnost privrede i privredni rast.\nPrema rečima ministra privrede Mihaljija Varge, minimalna plata za nekvalifikovane radnike biće iduće godine povećana za 15 posto, a u 2018. godini još osam odsto. Još će više biti povećana minimalna plata za kvalifikovane radnike, za 25 posto u 2017. godine te za dodatnih 12 posto u 2018. godini.\nParalelno će stope poreza na dohodak biti smanjene za pet postotnih bodova u 2017. godini te za još dva postotna boda u 2018. godini najavio je ministar Varga. Više plate bi trebalo da podstaknu na povratak one radnike koji su napustili zemlju u potrazi za boljom platom. Vlada takođe želi da olakša zapošljavanje radnika iz susednih zemalja gde živi mađarska manjina.\nManjak radne snage rezultat je provrednog oporavka, koji je takođe podstakao pad stope nezaposlenosti na samo 4,9 posto u septembru. Ujedno je prosečna bruto plata u istom mesecu bila viša 6,7 posto nego u istom razdoblju lani. Ako u prvih devet meseci iduće godine njen rast premaši 11 posto, porez na dohodak biće snižen za još pola postotnog boda, najavio je ministar.\nNakon sastanka s predstavnicima sindikata i poslodavaca, Varga je takođe ponovio da vlada namerava iduće godine da snizi stopu poreza na dobit na devet posto.\nMađarska plate radna snaga porez na dohodak\nSrbi kukaju da nemaju posla, a na OVE OGLASE se niko ne javlja!\nSvaka čast tom premijeru... ! Kod nas su digli pompu oko tih bednih 9 dinara kao da će ljudi dobiti zlatne poluge... A plus nisu podigli zadnjih 3 godine taj isti minimalac...\nPAO POTPIS U VOJVODINI: Lalatović PRODUŽIO ugov sa Novosađanima, kreće borba za FINALE kupa!\nTIODOROVIĆ NAJAVLJUJE DODATNU RELAKSACIJU MERA: Uskoro predlog o okupljanju do 5.000 ljudi na otvorenom\nPAO POTPIS U VOJVODINI: Lalatović PRODUŽIO ugov sa Novosađanima, kreće borba za FINALE kupa! Fudbal\nRAKOČEVIĆ OTKRIO: Zbog njega su me jurili DIVLJI psi! Košarka\nMONSTRUOZNO DELO ZENIČANINA (44): Bebu i 7 devojčica držao zatočene, snimke mučenja objavljivao na društvene mreže Hronika\nTIODOROVIĆ NAJAVLJUJE DODATNU RELAKSACIJU MERA: Uskoro predlog o okupljanju do 5.000 ljudi na otvorenom Društvo\n"Seljančure jedne": Tetka Jelene Marjanović otkrila šta je Zoranov otac radio nakon ubistva pevačice Hronika


POKLON OD GRADA ZA NOVU GODINU: Majkama prvorođenog dečaka i devojčice po 300.000 dinara\n29.12.2016. 15:21h 14.05.2017. 20:00h\nBEOGRAD - Majka prvorođenog dečaka i majka prvorođene devojčice u Beogradu u 2017. godini dobiće novogodišnju novčanu čestitku od po 300.000 dinara.\nTo je predviđeno odlukom koju su danas usvojili odbornici gradske skupštine, a kojom se utvrđuje pravo na "novogodišnju novčanu čestitku".\nKako je navedeno u odluci, uslovi za sticanje prava na Novogodišnju novčanu čestitku su da je dete prvorođeno 1. januara, da je rođeno u nekom od porodilišta u Beogradu, čiji je osnivač država Srbija, da je porođaj započet prirodnim putem i da je majka državljanka Srbije.\nOdbornica DS Aleksandra Hristić smatra da je odluka dobra, jer majke treba podržati, kao i da je dobro što je uveden uslov da porođaj bude započet prirodnim putem, jer smo ranije bili svedoci i zloupotreba.\nOna je upitala šta će se desiti ako je u pitanju blizanačka trudnoća i da li to znači da će majke dobijati dupli iznos.\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević objasnila je da će se uvek gledati vreme rođenja deteta.Ako je blizanačka trudnoća, jedno dete svakako mora biti prvo, dakle uvek ćemo gledati vreme rođenja, rekla je Stanisavljević.Novogodišnja novčana čestitka se isplaćuje jednokratno, na ime majke.Sredstva se obezbeđuju budžetom grada ili od donatora.\nOVO JE LUKS KUĆA U TITELU KOJE JE VELJKO DOBIO U MIRAZ! Ne spava kod tasta i tašte, sa Bogdanom uživa u ovoj RASKOŠI 1\nMASKE KONAČNO PALE: Crna Gora otvara granice 1. juna, ali NE I ZA SRBE! 116\t753


Ekrem otkrio: Stanija i Filip su imali seks - 24sata.rs\nEkrem otkrio: Stanija i Filip su imali seks\n31.03.2013. - 22:51\nPosle lude žurke koju su farmeri imali u petak veče, Ekrem je u razgovoru sa ostalim učesnicima otkrio da se između Filipa i Stanije u krevetu dešavalo "nešto žestoko".\nEkrem u krevetu sa Stanijom i Filipom | Foto: 24 sata\nNa reči Ere Ojdanića da od glasova nije mogao da spava i da se desilo "jutro je u troje", aludirajući na Ekrema, Filipa i Staniju, Ekrem je podelio svoje mišljenje o tome šta se ispod pokrivača dešavalo između starlete i manekena.\n- Zateko sam ih zajedno - rekao je Ekrem, na šta je Era odgovorio - Oni su se ljubakali i gledali da ih niko ne vidi. Bilo žestoko. Izgleda da je bilo seksa - rekao je Era.\n- Ja kad sam otišo kod nje, četiri mi sina, čovek bio u krevetu - odgovorio je Ekrem na to.\n- Ne mogu ja da kažem Staniji sad bila u seksu sa njim. Ona nikada više neće moći da bide. Ide joj rejting ap kad je sa mnom, ali sad više neće moći - rekao je Ekrem.\nEra je još dodatno zakuvao situaciju time što je opisao Ekremu zvuke koje je proizvodio krevet dok su Filip i Stanija navodno imali seks.\nFarmu je večeras napustio muzičar Zoran Jagodić Rule.\nEkrem Jevrić seks Stanija Dobrojević FarmaStanija Verzija za štampu


Niški Portal | Nemanja Živković u Železničaru\nnedelja 16-06-2019 09:13\nNemanja Živković u Železničaru\nIzvor: Niški portal | 15-Sep-2018 | 19:37\nŽelezničar je doveo veliko pojačanje. Ugovor je danas potpisao Nemanja Živković. Dosadašnji kapiten Partizana, levoruki rukometaš, koji pokriva i krilnu i bekovsku poziciju na desnoj strani, rođen 1995. godine, član reprezentacije Srbije na nedavnim Mediteranskim igrama u Španiji, već večeras se stavio na raspolaganje treneru Veselinu Vujoviću.\n-Dolazim iz Partizana, tako da znam šta su zahtevi jednog velikog kluba, kakav je nesumnjivo i Železničar. Želim da verujem da će moj dolazak malo „promrdati“ ekipu i uneti joj neku pozitivnu energiju, nakon starta sezone takvog kakav je bio. Uz sve poštovanje prema SEHA ligi, izuzetno jakim i atraktivnim protivnicima i potrebi Železničara da kao debitant popravi početni utisak i sakupi što više pobeda, moj osnovni motiv dolaska u Niš jeste želja da osvojim domaću duplu krunu. Što se pozicije tiče, ja sam izvorno desno krilo, a beka sam igrao kada su to treneri od mene tražili, kako u Partizanu, tako i u reprezentaciji-rekao je Živković nakon sklopljenog dogovora sa upravom Železničara.\nNišlije sledeću utakmicu u SEHA ligi igraju 19. septembra protiv Neksea u Našicama.


MEDICINA: Fajzer i Moderna vakcine mogu da pruže godine zaštite od COVID-19 💉🧬👨⚕ | Red Portal\nMEDICINA: Fajzer i Moderna vakcine mogu da pruže godine zaštite od COVID-19 💉🧬👨⚕\nIzvor: www.livescience.com, Foto: Pixabay.com/x3\nMala studija ukazuje da mRNA vakcine mogu da pruže zaštitu na duge staze 🤓\nFajzer-BioNtech i Moderna COVID-19 vakcine najverovatnije su sposobne da pruže zaštitu od koronavirusa i godinama - pod uslovom da virus ne pretrpi drastične promene.\nKako se masivna akcija vakcinacije miliona ljudi nastavlja širom planete, i dalje stoji pitanje efektivnosti datih vakcina na duže staze i da li će dodatna buster vakcinacija biti potrebna. Neke vakcine za druge viruse, poput one za grip, daju samo kratkotrajnu zaštitu i moraju se primati svake godine. Ali druge, poput one za male boginje, daju protekciju za ceo život.\nMEDICINA: Data prva mRNA vakcina protiv RAKA! 👨⚕💉\nNivo zaštite zavisi najviše od toga koliko brzo virus evoluira, kao i koliko brzo isnažno vakcine mogu da izazovu imunu reakciju. Fajzer-BioNtech i Moderna vakcine obe koriste relativno novu platformu za aktivaciju imuniteta poznatu pod imenom Messenger RNA (mRNA) preko čega uče imunitet dostavljajući mu informaciju kako da se bori protiv SARS-CoV-2 virusa.\nMRNA vakcine su nadmašile sva očekivanja eksperata i demonstrirale su visok stupanj zaštite od SARS-CoV-2 - uključujući čak i najnovije varijante.\nDa bi jasnije istražili koje nivoe protekcije pruža mRNA vakcina, naučnici su regrutovali 41 učesnika koji su primili dve doze Fajzer-BioNtech. Od ukupnog broja učesnika 8 je bilo inficirano koronavirusom. Naučnici su uzeli doze krvi na početku studije i potom tri, četiri, pet, sedam i 15 nedelja kasnije nakon što su učesnici primili prvu dozu vakcine.\nU skladu sa prethodnim studijama, i ova je pokazala da mRNA vakcine indukuju jak odgovor imuniteta i proizvodnju antitela. Pride, otkriveno je da je odgovor imuniteta još jači ako su ljudi preležali infekciju pre no što su se vakcinisali.\nMEDICINA: Rizik od kliničke depresije raste 300% ako ste toksičnom radnom okruženju 👹\nNaučnici su takođe tokom istog perioda uzimali i uzorke limfnih čvorova 14 učesnika, od kojih nijedan nije bio inficiran. Limfne ćelije su naši. tzv trening kampovi imuniteta i belih krvnih zrnaca (koji se bore sa svim zarazama). Vakcina indukuje stvaranje imunih ćelija poznatih pod imenom B ćelije. Ceo proces traje mesecima, i u okviru njih se stvaraju takođe i visoko utrenirane imune ćelije, od kojih neke spadaju u klasu tzv. memorijskih ćelija , tj. ćelija koje imaju sposobnost pamćenja patogena - u ovom slučaju COVID-19.\nUpravo zbog ovog procesa stvaranja ćelija imuniteta, koje traje mesecima, najverovatnije dolazi do proizvodnje velikog broja memorijskih ćelija zbog čega imunitet može trajati i godinama. Najverovatnije će se mnoge od ovih ćelija ukoreniti u koštanoj srži, gde će nastavljati da stvaraju antitela tokom celog života vakcinisane osobe.\nNa osnovu ovoga procenjeno je da će buster vakcinacija biti potrebna samo u odnosu na nivo mutiranja virusa. Jedino kod koga će buster vakcinacija biti obavezna su osobe sa kompromitovanim imunitetom.\nIako je potrebno još dosta studija i testiranja da se u potpunosti potvrde nalazi, sve indikacije su tu da je imunitet nakon vakcinisanja mRNA vakcinom trajan.\nMEDICINA: Nema više potrebe za odlaskom u laboratoriju, analize na smartfonu odmah 👨⚕👌\nMEDICINA: Nova varijanta koronavirusa DELTA PLUS stiže iz Indije 🧬👨⚕\nMEDICINA: Da li svet zaista korača ka armagedonu neplodnosti? 💀\nBritanija planira treću dozu vakcina u septembru\nMEDICINA: Uskoro vakcine protiv seksualno prenosivih bolesti? 👨⚕💉\nMEDICINA: Ljudi mogu da dišu kroz ANUS? 👨⚕\nMEDICINA: Skeniranje glave pre i nakon COVID-19 ukazuje da bolest izaziva smanjenje sive mase mozga 🧠\nMEDICINA: Naučnici započeli kreiranje univerzalne vakcine protiv COVID-19 👨⚕


SCX d.o.o. Jurija Gagarina br. 16, 11000 Beograd, matični broj: 21538230, PIB: 111776171, prikuplja i obrađuje podatke o registrovanim korisnicima veb-sajta skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka („Službeni glasnik RS“, br. 87/2018) i Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma („Službeni glasnik RS“, br. 113/17).\nKorisnik je izričito saglasan i ovlašćuje Posrednika da može prikupljati, proveravati i obrađivati njegove lične podatke, lične podatke njegovih ovlašćenih lica i drugih povezanih lica (na osnovu njihove saglasnosti), kao i informacije koje su potrebne u svrhu ispunjenja poslovnih odnosa u skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka Republike Srbije. Sve informacije o poslovnim odnosima između Posrednika i Korisnika predstavljaju poslovnu tajnu Posrednika. Klijent je bezuslovno saglasan da Posrednik može proslediti njegove poslovne informacije i lične podatke trećoj strani, na osnovu zakonskih propisa.\n4.\tOrganizacione i tehničke mere\nSvi podaci o registrovanim korisnicima se strogo čuvaju uz primenu odgovarajućih organizacionih i tehničkih mera i dostupni su samo osobama kojima su ti podaci nužni za obavljanje posla. Svi zaposleni u SCX d.o.o. i poslovni partneri odgovorni su za zaštitu podataka o ličnosti u skladu sa Zakonom o zaštiti ličnih podataka i Izjavom o zaštiti poverljivih informacija koji je svaki zaposleni potpisao.\n5.\tVreme čuvanja ličnih podataka\nLični podaci obrađuju se samo u vremenskom periodu neophodnom za ispunjenje svrhe za koju su i prikupljeni, te se arhiviraju u roku i u skladu sa zakonskom/poslovnom obavezom, nakon čega se uništavaju. U skladu sa članom 95, stav 1, Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, Posrednik je dužan da podatke i dokumentaciju u vezi sa strankom, uspostavljenim poslovnim odnosom sa strankom, i izvršenom transakcijom, pribavljene u skladu sa ovim zakonom, čuva najmanje 10 godina od dana okončanja poslovnog odnosa i izvršene transakcije.\nSCX D.O.O takođe prikuplja i obrađuje podatke koji nisu lične prirode (tip vašeg internet pregledača, ime vašeg internet provajdera, veb-stranice koje ste posetili, itd.) kako bi nivo usluge bio što kvalitetniji. U te svrhe se koriste različite tehnologije kao što su npr. kolačići (cookies), Google Analytics itd., koje omogućavaju personalizaciju pruženih usluga ili obradu anonimizovanih podataka.\n8.\tIznošenje podataka o ličnosti iz Republike Srbije\nSCX D.O.O koristi svoje servere za skladištenje podataka o ličnosti koji se nalaze u Republici Srbiji i nema nameru da iste iznosi van Republike Srbije.


Jutro će promeniti sve: Otvorena izložba fotografija, a poznati premijerno pogledali prve tri epizode - Hello! magazin\nSinoć je u Dvorani Kulturnog centra Beograda otvorena izložba fotografija iz serije “Jutro će promeniti sve” koja će premijerno biti prikazana na Prvom programu RTS-a 8. oktobra, a gledaoci će od tog datuma, moći da se sa junacima ove dramske serije druže od ponedeljka do četvrtka u 22h.\n– I ispred i iza kamera nalaze se ljudi koji su u svojim dvadesetim i tridesetim godinama koji pričaju priče o sebi. Te priče su ponekad surove zato što su iskrene, ali su zato autentične – objasnio je Stanković.\n-Mnogo mladih, divnih ljudi je radilo na seriji Jutro će promeniti sve. Serija je životna, puna sadržaja, preokreta, mislim da će ljudi lako da se vežu za nju, da će biti interesantna i tinejdžerima i starijima. Biće i zabavno i tužno i sve kakav je život… svi likovi su i pozitivni i negativni. Mislim da će ljudi uživati i da će serija biti lepa navika – ocenio je Marić.\n– Želim da izrazim zahvalnost Radio televiziji Srbije što je jednom ovako mladom timu ukazala poverenje. Ono što je jedinstveno za našu seriju jeste činjenica da je prosek godina svih koji su bili angažovani na projektu 33. Te godine ne samo da daju kredibilitet likovima koje serija obrađuje, već sa ponosom mogu da kažem da su ti mladi ljudi uz pomoć svojih kolega strašću i predanošću uspeli da realizuju jednu od ambicioznijih dramskih serija. Snimali smo duže od pet meseci bez prekida, imali smo 122 snimajuća dana, obišli smo 250 lokacija više puta, angažovali smo preko 280 glumaca.\nserija jutro će promeniti sve\nPraznična trpeza: 4 načina kako da složite ukrasne salvete (VIDEO)


Pronađeno je 23 rezultata\nPronađeno je 23 rezultata • Stranica 1 od 2 • 1, 2\nRe: Svetovni lideri na brifingu kod vladike\nProblem brojnosti i problem cenzure u javnosti. Odnosno, nije klasična cenzura u pitanju, već onaj suptilniji oblik SAMOCENZURA koji je prisutan kod nas još od 45-e godine. Niko formalno ne zabranjuje ništa, ali postoji neka vrsta "moralnih" sankcija, društvene osude za izgovorenu reč. U t...\n23. Sep 2012., 17:55\nTema: Svetovni lideri na brifingu kod vladike\nRe: Smeju li pravoslavci da idu na more?\nJeste. Ali sekularna država ima malo šanse da se afirmiše kada je polovina stanovništa(nadam se da nije više) potpuno ili funkcionalno nepismena. Njima je jako teško objasniti značaj sekularne države. Svaku kritiku "oficira" SPC shvataju kao napada na njihov identitet, plaćenički posao i a...\n23. Sep 2012., 14:50\nTema: Smeju li pravoslavci da idu na more?\nRe: Ubistvo iz neznanja\nMislim da je ta izjava poprilično tačna. Tačno je da nisu iznošeni javno podaci o broju bolesnih i rasprostranjenosti bolesti, ali je zato tretirana samo od strane lekara. Nije bilo svačijeg mešanja u ozbiljan zdravstveni problem. Kada je pravoslavna crkva shvatila potencijal za širenje "božije...\n23. Sep 2012., 14:39\nTema: Ubistvo iz neznanja\nRe: Neke pravoslavne besmislice - molitve za srpske vojnike\nSamo letimičan pogled na "pisanija" na tom sajtu/forumu dokazuje tačnost ničeove tvrdnje:"pogledajte lica najvećih vernika, to su lica najvećih mrzilaca".\n22. Sep 2012., 13:27\nTema: Neke pravoslavne besmislice - molitve za srpske vojnike\nDa. Hm..nešto razmišljam kako su uspeli da samo katolike prikažu u tom svetlu kao da kod ortodoksnih ne postoji taj problem? Stvar je u tome što je većina država u Evropi, gde su katolici većina stanovništa, ujedno su i razvijenija civilna društva i odvojenija od crkve i te stvari isplivaju. Kod pra...\n22. Sep 2012., 13:24\nIli ih ne interesuje, što mi je još verovatnije... poput Bate Živojinovića u "Balkan Ekspresu", kako koja vojska dođe u selo, on izlazi sa rakijom da pozdravi "oslobodioce". Tako i većina intelektualaca, pozdravlja "oslobodioce" i ne želi da talasa... :bravo: odlično p...\n22. Sep 2012., 13:16\nUpravo tako! I onda kada se problem odjednom pojavi ili kada više nije ni moguće skrivati ga, onda se nadju u panici kako rešiti taj problem, za koji nisu spremni jer ga nisu ispratili medicinski kako je trebalo. Tako se desi da problem predaju nestručnim ljudima i ti ljudi, u skladu sa svojim (NE)s...\n22. Sep 2012., 13:11\nRe: Bugarska propisala kazne za versku indoktrianciju\nOvo se kod nas neće desiti nikada\n20. Sep 2012., 15:04\nTema: Bugarska propisala kazne za versku indoktrianciju\nNaravno da vodi ka psihičkim problemima. Mene zanima kako se monasi, zavetovani na celibat oslobadjaju svog nagona ako ne "rukoblude" kako se brane od "nevoljnih radnji" poput noćnih polucija, ili da upotrebim termin "vlažnih snova"?\n20. Sep 2012., 15:02\nDa, sajt jeste njihova stvar. Ali ono što meni smeta, je da bi sama društvena pojava trebala biti osudjena . Dakle, nemam ništa protiv vernika i same vere, ali imam protiv onih koji svoja religijska uverenja nameću čitavoj zajednici. A nešto ne vidim da su umetnici, pisci, naučnici i uopšte intelekt...\n20. Sep 2012., 13:18\nbiće da se nismo razumeli a mislim da sam ja kriv jer nisam precizirao na šta mislim. Da, naravno da je zavisnost bilo kakva, od bilo čega bolest i da nije nešto poželjno! Hteo sam reći da se problem zavisnosti sarkivao pod tepih umesto da se prihvati. U tom smislu je bila "nepodobna bolest&quo...\n20. Sep 2012., 13:09\nČitam ove ludake i pitam se: da li je moguće da ljudi danas pričaju ovakve stvari. Čega se oni stide? Ako je bog stvorio čoveka po liku svom zašto se onda čovek stidi da pokaže telo. Zašto nije sramota videti nečije oko ili nos a sramota je videt penis? Kako reče ona budaletina, Kelazić:maestralni o...\n14. Sep 2012., 14:08\nReligija kontradiktornosti. Negde kaže: kad te neko udari a ti okreni i drugi obraz, a onda na drugom mestu raže pobedu u borbi. Kakva borba kad je "greh" nanositi drugome povrede ili ubiti. Kako to bog koji je po njihovom ljubav i mir može da utiče da neko pobedi ako pobeda znači, ubiti d...\n14. Sep 2012., 13:48\nI sve to nezapaženo prolazi u javnosti. Zašto se ne pobune intelektualci?\n14. Sep 2012., 13:29\nPostoji tu i širi društveni kontekst koji je i doveo do ovoga. U tzv. socijalističkom društvu zavinosti, a naročito droga su bile nešto nepodobno. Osvešćen klasno, radnik ne sme da se prepusti buržoaskim, dokoličarskim porocima. I takva pojava se smatrala sramotom, nije dugi niz godina adekvatno leč...\n14. Sep 2012., 12:39\nRe: Duhovno rehabilitacioni centri SPC\nDa ima dosta ljudi koji su kada se zaleče sasvim "normalni" i O.K. Medjutim ima jedan broj koji su jednostanvo takvi kakvi su. Bili bi oni lažovi, lopovi, nasilnici i dr..i da nisu imali taj problem. Takvi ljudi koje ne zanim da porade na sebi, koji neće posao ni da traže, koji "vise&...\n06. Sep 2012., 19:10\nTema: Duhovno rehabilitacioni centri SPC\nMeni se desilo da sam na stomatološkom kada je prof. videla da imam lezije na desnima pitala koje lekove koristim ja sam rekao metadon a ona me pitala da li sam uzimao heroin, ja sam potvrdio, pa me zatim pitala imam li hcv ja sam rekao da imam(sada za dva meseca završavam lečenje interferonom imam ...\n06. Sep 2012., 19:00\nRe: Legalizovana pljačka građana - doplatne markice\nTačno! Nije toliko bitno ono što "piše" u Ustavu, koliko je važno na koji način država to primenjuje ili NE PRIMENJUJE. Kao što otac lopov može detetu, dok krade na očigled, govoriti:"nije lepo da kradeš, budi dobar". Ali, dete ne sluša šta pričaš, nego gleda šta radiš. I kada dr...\n06. Sep 2012., 18:47\nTema: Legalizovana pljačka građana - doplatne markice\nHVALA! ;) Ja se i generaln nešto ne krijem, ni svoju prošlost ni probleme. Nisam radio ni pred deovjkama ni pred prijateljima od kojih su najviše njih "prijatlelj" i zanimljivo da je par njih "otišlo" kada sam otišao na terapiju. Misleći valjda da sam tada gori od onoga pre? nebi...\n04. Sep 2012., 14:52\nRe: Ziveti kao ateista u Srbiji\nMislim da je najpametnije procenti situaciju, što se tiče rasprava o veri ili neverovanju. Jednostanvo iz mog iskustva teško je "ubediti" vernike u racionalen sumnje u tu bajku. Oni jednostanvo to neće da prihvati ili kažu: neću da čitam/gledam/slušam TO "SMEĆE" za nešto što pozi...\n04. Sep 2012., 14:38\nTema: Ziveti kao ateista u Srbiji


Geometar, Pojate :: Daibau.rs\nTražim dobrog geometra: Skupili smo i proverili geometre, koji rade u mestu Pojate i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani geometri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan geometar Pojate, koji može da uradi:\tpostupak uređenja međe, parcelacija, korekcija međe, označavanje međe živicom, geodetski projekt, kolčenje kuće, upis kuće u katastar objekata, dobijanje kućnog broja, geodetski nacrt po povoljnoj ceni, geodetsko preduzeće, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Peta Ladica đinđuva: Umjetnost spojila ljude na Njegoševom trgu | Opština Berane\nPeta Ladica đinđuva: Umjetnost spojila ljude na Njegoševom trgu\nU organizaciji Sekretarijata za sport, kulturu, omladinu i saradnju sa NVO, Opštine Berane, već petu godinu, u okviru beranskog kulturnog ljeta, 30.jula održan je kulturno-umjetnički program ,,Ladica đinđuva po trgu prosuta“.\nTokom dana na Njegoševom trgu tekla je likovna radionica (slikanje, vajanje, crtanje, oslikavanje murala i predmeta raznim tehnikama) koja je okupila akademske slikare i zaljubljenike u likovnu umjetnost. Akrilnim , uljanim i fasadnim bojama, ugljem, kredama, olovkama, dekupažom,umjetnička djela stvarali su : Mira Garčević, Boris Boro Vujović, Ivona Đukić, Filip Radojević, Željko Obradović, Milovan Marić, Emilija Zečević, Branislav Jolić,kreativni tim Slobodanke Bobe Boričić, Novo Brakočević, Slaviša Đino Đinović, Nikola Nedović, Ado i Sanja Rugovac. Doprinos su dali i najmlađi posjetioci likovne kolonije.\nNakon likovne kolonije, zbog vremenskih neprilika, izložba radova održana je u Polimskom muzeju, kao i poetsko-muzički dio manifestacije.\nU prepunoj galeriji Polimskog muzeja svoje i stihove poznatih autora i monologe govorili su: Darko Jovović, novinar i pisac, Mirsada Mira Garčević, spisateljica, Paola Iritano i Vasko Dragović, glumci Pozorišta Centra za kulturu Berane, Goran Bjelanović, reditelj i pisac, Predrag Peđa Vukojević, gostujući član Beranskog pozorišta. Posebnu pažnju zavrijedila je gošća, beogradska glumica, koja živi i radi u Stokholmu Jelena Mila Ivanišević. Dugi aplauz izmamila je monologom iz predstave Carica Jelena.\nSvojim glasom oduševile su, kao i prethode četiri godine, pjevačke grupe ,,Gorske oči“ i ,,O dive bell canto“ iz Berana, a muzičku pratnju pomogla je uz gitaru Nikolina Dobrašinović. Trio violine Niže muzičke škole, u sastavu Tea Lekić, Amila Ašimović i Nastasija Zogović, nastupao je sa dvije kopozicije.\nZahvaljujući kompaniji ,,Plantaže 13.jul“ uz muziku, pjesmu i poeziju gosti su degustirali vino, a pekara ,,Marković“ za najmlađe učesnike obezbijedila je kolače.\nZahvaljujući prijateljima manifestacije, Pab Štabu, Kafe baru Bistro, Kuća Baru, Garaž Baru, DOO Desetka i medijskom sponzoru Radio Berane, ova manifestacija zauzela je visoko mjesto na ljestvici kulturnih dešavanja u Beranama, ali i povezala ljude, sklopila nova prijateljstva, obnovila ona stara i najavila buduću saradnju sa kulturnim stvaraocima.\nKako ,,Ladica“ nosi mnogo širu poruku od jednodnevnog program, kroz ovu manifestaciju čiji je koncept: umjetnost na ulici, u narednim godinama biće urađeno nekoliko murala na većim javnim površinam, a Opština Berane za narednu godinu budžetom će opredijeliti sredstva za tehničku dokumentaciju i rekonstrukciju čitavog Njegoševog trga. Kao znak radova koji su na trgu izvođeni prethodnih dana, ali i kao najava budućih radova, na simboličan način, umjetnik Slaviša Đinović oslikao je građevinska kolica i tako još jednom pokazao da granice u umjetnosti ne postoje. Kolica su uručena našoj sugrađanki, gospođi Radi Popović koja je tokom izvođenja radova na trgu ustupila dio građevinskog materijala.


Federacija BiH će, hvatajući korak s Evropskom unijom, donijeti strategiju razvoja umjetne inteligencije, te potom strategiju primjeniti u privredi. Ovi planovi iznijeti su u Strategiji razvoja FBiH od 2012. do 2027. godine.\nPrvi zadatak je odrediti oblasti u kojima postoji izraziti potencijal inovativne primjene vještačke inteligencije.\n– Prilikom izbora oblasti treba voditi računa o potencijalu podataka koji su na raspolaganju, razvoju preduzeća IT sektora koja posluju na domaćem tržištu, privlačenju stranih investicija u IT sektor, značaju privredne grane i efektima ukoliko je oblast primjene vezana za tradicionalne privredne grane, te prioritetima koji ne moraju imati direktan ekonomski efekat kao što su zdravstvo, sigurnost, pravosuđe, javne usluge… – navodi se u Strategiji, koju je usvojila Vlada FBiH.\nNavedeno je da je poseban doprinos vještačke inteligencije vezan za javnu upravu i proces analize velikih količina podataka koji nastaju digitalizacijom javne uprave. Cilj je povećanje efikasnosti, ekonomičnosti i transparentnosti rada javne uprave.\n– Kao dobra praksa u drugim zemljama pokazalo se osnivanje instituta za vještačku inteligenciju. Zadatak instituta bi bio da prati razvoj i da se bavi istraživanjima koja se odnose na primjenu vještačke inteligencije u različitim oblastima, sa multidisciplinarnim pristupom, uz saradnju sa naučno-istraživačkim institucijama i istraživačima (unutar i van BiH), privredom i javnim sektorom – navodi se dalje.\nInstitut bi bio osnovan i primarno finansiran iz federalnog budžeta, ali i dodatno podržan iz privrede, EU fondova i međunarodnih institucija.\n– Ovom mjerom neophodno je uspostaviti i platformu za vještačku inteligenciju na nivou FBiH koju bi činio najsavremeniji računarski sistem visokih performansi, zajedno sa softverskom platformom za vještačku inteligenciju. Ova platforma bi bila dostupna akademskoj zajednici, naučno-istraživačkim institucijama, naučno-tehnološkim parkovima, javnoj upravi i privredi, a cilj je razvoj inovativnih rješenja u oblasti vještačke inteligencije – planirano je Strategijom.


Osnivanje preduzeća u BiH kao neželjena avantura - Klix.ba\nCIN Osnivanje preduzeća u BiH kao neželjena avantura\nOsnivanje preduzeća u BiH kao neželjena avantura\n22.12.2007. u 23:17\nNi kritike svjetskih financijskih institucija, niti reforma na koju je potrošeno 2,7 miliona KM nisu mnogo olakšali muke kroz koje mora proći svako ko pokuša da pokrene biznis u Bosni i Hercegovini. Pročitajte najnoviju priču Centra za istraživačko novinarstvo o pokretanju biznisa u BiH.\nKako izgleda pokretanje biznisa u BiH saznat ćete od četrdesetjednogodišnje Sarajke Amire Šabić, koja još od septembra radi na registraciji i prikupljanju dozvola za otvaranje kompjuterske firme The Club Computers. Ono što joj se dešavalo u ovom periodu naziva avanturom koja ju je do sada koštala više od 7.300 KM, a troškova će biti još.\nU nedavno objavljenom izvještaju Svjetske banke u kojem se analiziraju uslovi za pokretanje biznisa u 178 zemalja, navodi se kako poduzetnik u BiH mora napraviti 12 koraka da bi osnovao svoje preduzeće. Za ovo su u prosjeku potrebna 54 dana i mnogo novca.\nIako je za osnivanje preduzeća u nekim balkanskim zemljama potrebno proći kroz još veći broj koraka, poduzetnici mogu računati na veću podršku u institucijama i kraće vrijeme registracije. Crnogorki poduzetnik tako mora proći 15 koraka do osnivanja preduzeća, ali će mu za to trebati 24 dana. U Sloveniji pak procedura traje 60 dana, ali je potrebno napraviti samo devet koraka. Svjetska banka preporučuje kao uzore koje treba slijediti Australiju, gdje registracija traje dva dana, i Dansku gdje je cijeli postupak besplatan. Vlasti bi trebale pojednostaviti registraciju jer veći broj preduzeća znači i veće poreske prihode u budžet.\nMeđutim, dugotrajna i skupa procedura je samo jedan od razloga zbog čega se BiH nalazi na dnu ljestvice europskih zemalja po razvijenosti malog biznisa. Novinari Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) iz Sarajeva su utvrdili da visoki porezi, birokracija, nepovoljni krediti, spora naplata dugova, šverc i iznuda obeshrabruju domaće poduzetnike.\nKompjuterski program sa gomilom grešaka\nBritanski Ured za međunarodni razvoj odobrio je prije tri i pol godine novac za uvođenje kompjutera u 16 registarskih sudova u oba entiteta i Distriktu Brčko. Cilj je bio uvezati sve sudove u jedinstvenu mrežu, smanjiti broj formulara, građanima olakšati put do informacija, te skratiti vrijeme registracije na samo pet dana. No, elektronski sistem koji je trebao profunkcionisati u junu ove godine još uvijek nije u uveden, jer su greške u softveru i drugi problemi usporili cijeli proces. Za sada samo sudovi u Sarajevu i Bihaću koriste elektronski sistem, a čak ni oni ne uspijevaju završiti posao u roku.\nKoordinator projekta reforme registracije firmi Nataša Miskin kaže da je bilo previše optimistično očekivati da će novi sistem biti brzo i istovremeno uspostavljen na tolikom broju mjesta. Ona smatra da će registracija postati lakša kada se otklone tehničke poteškoće i kada se uspostavi bolja komunikacija između sudova i Poreske uprave Federacije BiH (FBiH), no nije mogla precizirati kada bi se to moglo desiti. Kazala je da će sistem biti uveden postepeno od suda do suda.\nSudija Asaf Daupović, šef Registra pravnih lica Općinskog suda u Sarajevu, za kašnjenja krivi podnosioce zahtjeva koji u formulare upisuju pogrešne podatke, a za Poresku upravu FBiH kaže da odugovlači sa dodjeljivanjem poreskih brojeva, što je jedan od uslova za odobravanje registracije. Direktor Poreske uprave Midhat Arifović kaže da oni svoj dio posla obave za tri dana.\nSarajevski notar Merdžana Škaljić kaže da se sudska procedura može ubrzati, i da za to nisu potrebna milijunska ulaganja.\nŠkaljić primjećuje da registracija firme traje najmanje deset do petnaest dana, pa i znatno duže kod upisa stranog ulaganja. U tom slučaju u registraciju su uključeni i sud i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, čime se procedura bespotrebno uduplava.\nOna kaže da bi registracija trajala kraće ukoliko bi službenici suda, umjesto da šalju dopise, u telefonskom razgovoru sa podnosiocem zahtjeva ukazali na podatke u formularu koje treba ispraviti. Dodaje da sud ne koristi diskreciono pravo da ispravi uočenu grešku, i bez odlaganja izda rješenje o registraciji. Podnosiocu zahtjeva bi tako preostalo da tu ispravku odobri prilikom preuzimanja rješenja. Šabić kaže da je umorna od birokracije i da je sve ovo za nju iscrpljujuće iskustvo. Novinarima CIN-a je prenijela svoje iskustvo.\nKoraci za osnivanje preduzeća\nDvadeset dana Šabić je provela ovjeravajući dokumente i pribavljajući potvrde da je izmirila poreske obaveze i da nije krivično gonjena. Za svaku potvrdu joj je trebalo po sedam dana.\nZa registraciju preduzeća trebala je još priložiti i kopiju lične karte i uvjerenje o mjestu boravka koje izdaje CIPS, kao i potvrdu da je uplatila 2.000 KM osnivačkog kapitala.\nKada je u krajem oktobra od suda dobila Rješenje o registraciji, podnijela je zahtjev za dodjelu poreskog identifikacijskog broja u Poreskoj upravi FBiH. Rješenje je čekala tri dana.\nDa bi dobila carinski i PDV broj, obratila se Upravi za indirektno oporezivanje (UIO). Budući da je procedura za dobijanje navedena dva broja pojednostavljena, Šabić je podnijela samo jedan zahtjev, umjesto dva kako je bilo ranije. Ipak, izdavanje carinskog i PDV broja traje 15 dana, objašnjava Olivera Šuka, službenica UIO BiH.\nNakon toga slijedi otvaranje računa u bankama. Šabić kaže da to znači još jednu rundu čekanja u redovima kako bi prikupila potrebnu dokumentaciju. U zavisnosti od banke za otvaranje računa preduzeća potrebno je priložiti između sedam i 12 dokumenata. Šabić planira otvoriti račune u tri banke.\nZatim je očekuju posjete inspekcija. Prva na redu je sanitarna inspekcija koja će posjetiti poslovni prostora kojeg je Šabić iznajmila u sarajevskom naselju Ciglane. Slijede je inspekcije za rad, te provjere protupožarne zaštite, davanje atesta za struju i mašine. Od podnošenja zahtjeva kantonalnim ili opštinskim institucijama do dolaska inspekcija u poslovne objekte čeka se i do sedam dana Dolazak inspekcije košta oko 100 KM.\nŠabić već šest mjeseci plaća kiriju za 62 metra kvadratna iznajmljenog poslovnog prostora koji još uvijek ne koristi. Prijatelja advokata je zamolila da joj pomogne u prikupljanju potrebnih dokumenata. No drugi ljudi nisu te sreće i ovu uslugu moraju platiti. U međuvremenu, dok čeka na odobrenja, Šabić i dalje sakuplja papire.\nNovinarima CIN-a je rekla da će firmu otvoriti u januaru. "Ako Bog da", dodala je.\nOkuplja IT kompanije 90\n7h 1min 3\n7h 2min 0\n7h 51min 18


Konferencija o izmenama Zakona o slobodnom pristupu informacijama\nPočetak Aktuelno Obaveštenja Radni sastanak povodom implementacije mera Akcionog plana za Poglavlje 23 koje se odnose na borbu protiv korupcije\nTransparentnost Srbija organizuje konferenciju za štampu na temu\n„Koje informacije uskraćuju preduzeća u državnom vlasništvu i kako sprečiti neopravdano izuzimanje iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja“\nkoja će se održati u petak, 20. septembra 2019. godine u Beogradu, Medija centar, Terazije 3, sa početkom u 11 časova\n11.00 - 11.15 Nemanja Nenadić, programski direktor TS: Glavne opasnosti za pristup informacijama u Srbiji – slabosti u primeni postojećeg Zakona, opasnosti od planiranih izmena Zakona koje izuzimaju deo preduzeća u državnom vlasništvu i umanjivanje prava na pristup informacijama kroz odredbe drugih zakona\n11.15 – 11.25 Zlatko Minić, saradnik TS: Koje bitne informacije javna preduzeća i druga preduzeća u državnom vlasništvu uskraćuju građanima i uz kakve izgovore – (ne)postupanje po zahtevima za pristup informacijama u primerima iz istraživanja TS\n11.25 – 11.30 Miša Bojović, istraživač TS: Pristup informacijama o radu preduzeća u državnom vlasništvu – šta kažu propisi drugih zemalja\n11.30 – 11.45 Pitanja i odgovori, diskusija\n11.45 Kafa i posluženje\nTransparentnost Srbija od decembra prošle godine prati primenu Zakona o slobodnom pristupu informacijama i najave izmene tog zakona. Nacrtom izmena i dopuna Zakona koje je predstavilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave prošle godine bilo predviđeno značajno sužavanje prava na pristup informacijama, tako što bi zainteresovani građani i novinari u potpunosti bili lišeni mogućnosti da kontrolišu rad preduzeća u vlasništvu države, pokrajine i lokalnih samouprava, koja su organizovana kao društva kapitala. Imajući u vidu da čak i ona preduzeća koja bi ostala obuhvaćena nakon takve zakonske izmene (ona koja imaju status „javnih preduzeća“), mogu u bilo kojem trenutku da promene organizacioni oblik odlukom Vlade (kao što se već i dešavalo u mnogim situacijama), ovakva zakonska odredba bi bitno suzila mogućnost javne kontrole onog dela javnog sektora koji raspolaže imovinom najveće vrednosti. Tokom 2019. Transparentnost Srbija je uputila veliki broj zahteva za pristup informacijama javnim preduzećima i drugim preduzećima u vlasništvu države i građana. Na konferenciji za štampu ćemo predstaviti karakteristične izgovore za odbijanje pristupa informacijama, na osnovu naših zahteva, kao i podatke o informacijama koje su tražene od preduzeća iz prakse Poverenika za informacije od javnog značaja. Na konferenciji ćemo predstaviti i rešenja iz uporedne prakse, u kojim državama su podaci o radu preduzeća u državnom vlasništvu dostupni, a u kojima ne.\nNa ovoj konferenciji ćemo predstaviti i druge nalaze istraživanja koje smo sproveli u okviru istog projekta. Naročito ćemo govoriti o odredbama drugih propisa kroz koje se u praksi umanjuje pristup informacijama –odredba člana 45. Zakona o zaštiti konkurencije, norme Zakona o opštem upravnom postupku koje utiču na izvršenje odluka Poverenika i propisi kojima se određuje tajnost podataka. Takođe ćemo govoriti o glavnim preprekama za ostvarivanje prava na pristup informacijama u sadašnjem zakonskom okviru i dati komentar na zaključak koji je Narodna skupština usvojila povodom izveštaja Poverenika.