Siva ekonomija u Srbiji kao izvor smanjenja budžetskog deficita? | Libertarijanski Klub Libek\nSiva ekonomija u Srbiji kao izvor smanjenja budžetskog deficita?\nNedelja , 25.05.2014.\nTrenutni državni budžet, a čiji rebalans je uveliko u pripremi, predviđao je deficit od 4,6% BDP-a. Fiskalni savet je međutim, u kalkulaciju...\nTrenutni državni budžet, a čiji rebalans je uveliko u pripremi, predviđao je deficit od 4,6% BDP-a.1 Fiskalni savet je međutim, u kalkulaciju uneo još nekoliko sakrivenih državnih troškova koji nisu bili pokriveni budžetom te je njihovo predviđanje da bi konsolidovani deficit (svih državnih nivoa) iznosio 7,1% BDP-a.2 Ovi proračuni su napravljeni na osnovu predviđanja iz Fiskalne strategije, te će takođe morati da se revidiraju sa obzirom na negativna privredna kretanja usled kojih je došlo do smanjenja poreskih prihoda. Prema dosadašnjim pokazateljima, i minimalni ekonomski rast od 1% predviđen tim strateškim dokumentom neće biti dostignut.\nZbog smanjenja poreskih prihoda, a da ne bi došlo do povećanja ionako velikog budžetskog deficita, država će morati da smanji potrošnju (jedna od prvih najavljenih mera je smanjenje plata u javnom sektoru za 10%). Pored toga, Vladin plan za fiskalnu konsolidaciju predviđa i veći poreski obuhvat kroz smanjenje sive ekonomije i njeno prebacivanje u legalne tokove. Time bi se naplatilo više poreza i tako povećali državni prihodi. To nije sporno – sporna je samo mogućnost da ova mera da veće rezultate.\nUzroci sive ekonomije su brojni, ali oni najvažniji se tiču tržišnog okruženja i uglavnom su:\nvisina fiskalnog opterećenja\nregulatorno okruženje koje otežava ili poskupljuje poslovanje\nPored njih, posebni činioci koji pospešuju sivu ekonomiju u Srbiji su relativno nizak poreski moral kao i veliko učešće finansijskih transakcija u trgovini, kao i loš kvalitet javnog sektora.\nVeličina sive ekonomije se ne može tačno utvrditi, ali se može sa velikom dozom pouzdanosti proceniti. Prema poslednjim procenama3, u zavisnosti od korišćene metode, ona iznosi između 21 i 30% BDP-a. Ukoliko se to poredi sa ostalim zemljama Evrope, vidi se da su po udelu sive ekonomije Srbiji bliske još Bugarska i Rumunija, kao i baltičke zemlje, dok su zemlje Centralne i Istočne Evrope članice Evropske Unije kao i zemlje Zapadne Evrope sa znatno manjim učešćem sive ekonomije.\nProsek CEE 25.5\nObim i kretanje sive ekonomije u zemljama u tranziciji u % BDP-a4\nUkupno gledano, srednjoročna mogućnost povećanja poreskih prihoda procenjena je na između 0,8% i 1,1% BDP-a5, računajući na dodatne prihode koji se mogu naplatiti smanjivanjem izbegavanja plaćanja PDV-a, kao i poreza i doprinosa na dohotke iz rada. Uz procenjeni BDP od 32 milijarde evra6 to iznosi između 255 i 350 miliona evra novih poreskih prihoda. Sve to pod uslovom da se obim sive ekonomije svede na prosek zemalja Centralne i Istočne Evrope (tj za oko 1/6 sadašnjeg obima). Ovo je veoma ambiciozan cilj za trenutne upravne kapacitete Republike Srbije, ali je ipak uz dobru koordinaciju i političku volju, pošto će te mere uzazvati brojne pre svega socijalne probleme, dostižan. Stoga je potrebno imati realna očekivanja o tome kolike su mogućnosti borbe protiv sive ekonomije – ako vidimo da bi bio uspeh naplatiti i 350 miliona evra u srednjem roku, onda očekivanja ministra finansija da bi moglo da se naplati ‘500 do 700 miliona evra’7 teško da su ostvariva.\nZakon o budžetu za 2014. godinu Republike Srbije\nFiskalni savet, Ocena Fiskalne strategije 2014 - 2016. i predloga budžeta za 2014. godinu, str 64.\nFREN, Siva ekonomija u Srbiji – Novi nalazi i preporuke za reforme, str 5.\nFREN, Siva ekonomija u Srbiji – Novi nalazi i preporuke za reforme, str 53.\nFREN, Siva ekonomija u Srbiji – Novi nalazi i preporuke za reforme, str 89.\nprema podacima Narodne banke Srbije, procenjeni BDP u 2013. godini iznosi 31 994 000 000 evra. Videti www.nbs.rs u odeljku Statistika.


četvrtak, 28 Novembar 2013 15:12 Izvanredan rezultat u Budimpešti Proteklog vikenda u Budimpešti je održan tradicionalni Hungarian Tatami Karate Cup. Riječ je o jednom o najjačih karate turnira u regionu. Učestvovala su 72 kluba iz Austrije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije, Slovačke, Švicarske, Ukrajine i Mađarske sa 729 takmičara.\nViše... ponedjeljak, 25 Novembar 2013 04:43 KK Rei ide na SP u Češku Na Svjetsko prvenstvo u Češkoj (Prag) koje će se održati od 27.11. do 1.12. u sklopu Tradicionalne karate do asocijacije u sklopu reprezentacije odlazi trener Karate kluba "Rei" Zenica Eldin Džulić i takmičarka Ajna Aličković, koja će braniti boje naše države u katama i kihon kumiteu kategorija 8 do 9 godina djevojčice. Objavljeno u\nViše... subota, 23 Novembar 2013 22:43 Pet medalja Čeliku u Sarajevu Danas je u Sarajevu održano Federalno prvenstvo FBIH u karateu za pionire i kadete. Karatisti Čelika osvojili su pet zlatnih medalja: Objavljeno u\nViše... četvrtak, 14 Novembar 2013 22:58 Karatisti u pozorištu Članovi dva zenička Karate kluba, "Kumite" i "Nico" u pratnji trenera Fetić Irme i Muratović Fahrudina su u Bosanskom narodnom pozorištu Zenica, zajedno pogledali premijeru pozorišne predstave "Plavi krug". Objavljeno u\nViše... utorak, 08 Oktobar 2013 03:01 KK Kumite na dva turnira Zadnji vikend je za takmičare Karate kluba „Kumite“ protekao veoma dinamično jer smo u dva dana vikenda posjetili dva velika takmičenja. Obzirom da naš klub vodi stručni tim od tri licencirana trenera, sa sedam pomoćnih trenera, iskoristili smo mogućnost da jednu ekipu pod nadzorom trenera Fetić Irme uputimo na veoma jako takmičenje u Visokom, a drugu ekipu na takođe veoma kvalitetno i jako prvenstvo u Republici Srbiji koju su predvodili treneri Elvir Huseinspahić i Fahrudin Muratović.\nViše... srijeda, 02 Oktobar 2013 05:36 Mario putuje u Veneciju Zvanično je objavljeno da takmičar Karate kluba Čelik Mario Akrapović putuje na Svjetsko prvenstvo od 09. do 13.10 u Veneciju, Italija. Objavljeno u\nViše... nedjelja, 30 Juni 2013 13:59 Ispit za karate zvanja U prostorijama Karate kluba "Nico" Zenica održan je zajednički ispit za nova učenička zvanja pripremljenih kandidata iz Karate kluba "Kumite" i Karate kluba "Nico" iz Zenice. Objavljeno u\nViše... utorak, 25 Juni 2013 05:30 Uspjeh karatista Internacionala Karatisti zeničkog "Internacionala" nastupili su na 15. Bugojno openu. Sedamnaestočlana takmičarska ekipa zabilježila je još jedan uspjeh na kraju prvog dijela takmičarske sezone. Mladi karatisti ovog Kluba osvojili su 15 medalja u pojedinačnoj konukrenciji u katama i borbama. Medalje su osvojili: Objavljeno u\nViše... ponedjeljak, 10 Juni 2013 23:39 KK Kumite na Kupu u Hrvatskoj Takmičarska ekipa Karate kluba „Kumite“ iz Zenice se vratila iz Republike Hrvatske gdje su u subotu 08.06.2013.g. učestvovali na Otvorenom prvenstvu tradicionalnog karatea „Bibinje 2013“ u Bibinju kod Zadra. Organizator Karate klub „Petrina“ iz Bibinja je ovom prilikom ugostio deset klubova iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a takmičari su se natjecali u tri karate discipline.\nViše... utorak, 28 Maj 2013 10:28 Internacionalu 14 medalja KK INTERNACIONAL DRUGI U UKUPNOM PLASMANU Karatisti KK Internacionala su učestvovali na tradicionalnom karate turniru: Internacionalni karate kup "Bihać Open 2013.". I ovaj put u Zenicu se vraćaju sa pregršt medalja, ukupno su osvojili 14 medalja, od toga 6 zlatnih, 3. srebrene i 5 bronzanih.\nViše... 123SlijedećaKraj Stranica 1 od 3 Vi ste ovdje: HomeZenicaPrikazuje članke prema oznakama: karate


Akcija “Transporter” se provodi po naredbama Suda BiH i pod nadzorom Tužilaštva BiH.\nU ovkiru akcije “Transporter” koja se od jutarnjih sati provodi na više lokacija u BiH, vrše se pretresi objekata, stanova i automobila u vlasništvu bivšeg savjetnika Draga Mektića, Bojana Cvijetića, koji je jedna od devetero uhapšenih. Kako je rekao ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač, među uhapšenima je i jedan inspektor MUP-a RS koji je ranije suspendovan.


Foknerov govor na dodeli Nobelove nagrade za književnost\nSTRAH JE NAJKUKAVIČKIJI OD SVEGA\nDecembra 1950. godine Vilijam Fokner je dobio Nobelovu nagradu za književnost. Tom prilikom govorio je o pisanju, književnicima i njihovom angažovanju u savremenoj književnosti. Ovo je Foknerov govor povodom dobijanja prestižne nagrade.\nOsećam da ova nagrada nije data lično meni kao čoveku, nego mom umetničkom delu – životnom delu stvaranom u agoniji i znoju ljudskog duha, ne radi slave a ponajmanje radi dobitka, nego da bi se iz materijala ljudskog duha stvorilo nešto što pre nije postojalo.\nTo je dakle nagrada data meni samo na čuvanje. Neće biti teško naći namenu tom novcu, od kog je jedan deo primeren svrsi i značenju njegovog izvora. Ali ja bih želeo, u skladu s namenom osnivača i s njegovim odobrenjem, upotrebiti ovaj važan trenutak kao vrhunac s kog me mogu čuti mladi ljudi i mlade žene što su se već posvetili istoj teskobi i naporu stvaranja i među kojima se već nalazi onaj ko će jednog dana stajati ovde gde ja sada stojim.\nNaša današnja tragedija sadržana je u sveopštem i sveobuhvatnom fizičkom strahu koji je tako dugo podnošen da nam je postao čak podnošljiv. Ne postoje više problemi duha. Postoji samo jedno pitanje: „Kada ću odleteti u vazduh?“ Zbog te zaokupljenosti, današnji mladi pisac ili spisateljica zaboravili su probleme ljudskog srca koje se nalazi u sukobu samo sa sobom, a jedino to može proizvesti čestito stvaralačko delo, jer je to jedino dostojno da se o njemu piše, dostojno stvaralačke muke i znoja.\nDanašnji mladi pisac mora ponovo da nauči te probleme. Mora sam sebe učiti da je strah najkukavičkiji od svega na svetu. I, učeći to, mora strah izagnati zauvek, ne sme ostaviti nimalo prostora u svojoj umetničkoj radionici bilo čemu drugom osim drevnim istinitostima i istinama srca, onim praiskonskim istinama, bez kojih je bilo koje stvaralačko delo kratkotrajno i na propast osuđeno – a to su: ljubav i čast i samilost i ponos i saučešće i požrtvovnost. Dok to ne nauči, kletva će tištati njegove napore. Neće pisati o ljubavi, nego o pohoti, o porazima u kojima niko ništa vredno ne gubi, o pobedama bez nade i, što je najgore, bez samilosti i bez saučešća. Njegove tuge neće tugovati nad sveopštim kosturima, neće ostaviti nikakvih ožiljaka. Njegovo pero neće voditi uzbuđenje srca nego porivi žlezda.\nDok ponovo ne nauči te istinitosti, pisaće tako poput radoznalog posmatrača koji stoji u masi i motri kraj čoveka. A ja odbijam da prihvatim kraj čoveka. Prelasno je ustvrditi da je čovek besmrtan zato što će odoleti, što će u času kad zvekne poslednji brecaj usuda i utihne kao jeka od poslednje nevredne litice što lebdi bez plime i oseke u poslednjem rumenilu umiruće večeri, što će se čak i u tom usudnom času čuti još jedan zvuk, zvuk čovekova slabašnog neiscrpnog glasa, koji se stalno glasa. Ja neću da prihvatim takav vidik. Ja verujem da će čovek ne samo odoleti, on će i pobediti.\nČovek je besmrtan ne zbog toga što on sam među stvorovima poseduje neiscrpljiv glas, nego zato što poseduje dušu, duh koji je sposoban na saučešće, na pregaranje i na izdržljivost. Pesnikova, piščeva dužnost jeste da piše o tim vrlinama. Njegova je povlastica da pomogne čoveku da izdrži uzdižući mu srčanost, podsećajući ga na hrabrost, na čast, na nadu, na ponos, na samilost, na smilovanje i na požrtvovanost, jer su te vrline bile čast i ponos njegove prošlosti. Pesnikov glas ne sme da bude samo izveštaj o čoveku, on može biti jedan od podupirača, jedan od stubova koji će podržavati čoveka da ustraje i da – pobedi.\nVilijam Fokner je u svojim delima prikazivao društvenu istoriju američkog Juga, degeneraciju i propadanje starosedelačke gospodstvenosti i bezobzirnost skorojevića. Foknerova najpoznatija dela su romani: „Sartoris“, „Buka i bes“, „Svetlost u avgustu“, „Komarci“, „Medved“, „Konjički gambit“, „Uljez u prašini“, „Divlje palme“, „Vojnikova plata“, „Starac“, „Gospodska kuća“ i „Rekvijem za iskušenicu“.\n* Tekst preveo Stjepan Krešić; preuzeto iz knjige “Pristup Fokneru” (Globus, 1977)\n2018-05-21T02:20:01+02:0021 маја, 2018|Kultura|


Ministarka Tatjana Matić, Voioleta Jovanović NALED i supruge ambasadora SAD-a En Godfri i ambasadora Kanade Valeri Norman posetile Sremsku Mitrovicu - Ozon Media\nSremska Mitrovica- Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, posetila je opštinu Sremska Mitrovica. Tom prilikom upoznala se turističkim potencijalima ovog dela Sremskog okruga.\nU ime opštine Sremska Mitrovica, domaćin je bio zamenik gradinačelnice Petar Samaržić, načelnik za kulturu i sport, Vasilj, Ševo, direktor Turističke organizacije grada Dušan Drča, direktor Zavoda za zaštitu spomenika kulture Sremska Mitrovica Ljubiša Šulaja…\nZa ministarku turizma Tatjanu Matić i Voioletu Jovanović ispred Naleda i supruge ambasadora SAD-a En Godfri i ambasadora Kanade Valeri Norman, upriličen je obilazak značajne turističke destinacije, Carska palata “Sirmium”.\nTokom današnje posete Matić je najavila da će uz podršku ministarstva na čijem je čelu u Sremskoj Mitovici do kraja godine biti otvoren i Turistički info centar.\nNakon obilaska Carske palate, gosti su obišli izložbu radova od pustovane vune Udruženja žena “Zlatno runo Sirmiuma” u holu Gradske kuće, gde ih je primila gradonačelnica Sremske Mitrovice, Svetlana Milovanović.\nIzložbu su posetile, kako bi dale podršku promociji ženskog preduzetništva u segmentu zanatstva kulturnog turizma, čiji razvoj se podstiče delovanjem Etno mreže.\nPredmeti od pustovane vune, proizvodi Udruženja “Zlatno runo Sirmiuma” iz Sremske Mitrovice postali su prepoznatljivi ne samo u gradu na Savi, nego širom Srbije, ali i granica naše zemlje. Već neko vreme, ovi predmeti su deo protokolarnih poklona, a zahvaljujući saradnji udruženja i Etno mreže i uz podršku ambasada SAD-a i Kanade.\nNALED i Grad Sremska Mitrovica sarađuju godinama unazad, a za naredni period u planu je uspostavljanje kolonije pustovanja.\nMultisektorski model razvoja kroz partnerstvo civilnog, javnog i privatnog sektora, jedan je od najdelotvornijih modela i pravaca razvoja, posebno u oblasti turizma, kulture, umetnosti, preduzetništva i stvaralaštva. „Grad Sremska Mitrovica je pre tri godine započeo jednu veoma uspešnu saradnju koja se održala do danas i nadam se da će se održati i u godinama pred nama, sa Udruženjem žena „Zlatno runo Sirmijuma”, obezbedivši sav potreban materijal i prostor za rad, gde se kroz jedan ručni rad kreiraju različiti upotrebni i ukrasni proizvodi od pustovane vune sa motivima grada, Sirmijuma i sremskim etno motivima, koji se dalje u vidu protokolarnih i diplomatskih poklona daruju od strane Gradske uprave svim poslovnim saradnicima i partnerima koji nas posećuju, kao i predstavnicima ostalih lokalnih samouprava sa kojima sarađujemo” rekao je Petar Samardžić, zamenik gradonačelnice.\nGrad Sremska Mitrovica je pre tri godine započeo uspešnu saradnju sa Udruženjem žena “Zlatno runo Sirmiuma” obezbedivši članicama potreban prostor i materijal za rad, a takođe, njihovi proizvodi u vidu protokolarnih i diplomatskih poklona se daruju od strane lokalne samouprave poslovnim saradnicima i partnerima. „Ideja jeste da se proizvodi koje ove vredne žene proizvode u vidu gradskog suvenira plasiraju na tržište putem turističkog info centra, koji planiramo da realizujemo do kraja ove godine, uz podršku Ministarstva turizma i na taj način upotpunimo turističku ponudu Grada, ali i obezbedimo dodatne prihode članicama Udruženja, iz kojih će dalje unapređivati svoje poslovanje i kroz obuke širiti mrežu žena koje se bave ovim kreativnim radom. Zato mi je posebno drago što smo ugostili predstavnike Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, NALED-a, kao i ambasada SAD-a i Kanade, koji su podržali ove inicijative u cilju unapređenja kulturnog i zanatskog turizma, a koje će dalje gradovi i opštine unapređivati na lokalnom nivou.” rekao je Samardžić.\nTatjana Matić, ministarka za trgovinu, turizam i telekomunikacije u Vladi RS, istaklla je značaj podrške koju grad pruža udruženju „Zlatno runo Sirmijuma” za obuke i radionice.\n„Današnja izložba je od izuzetnog značaja. To treba da negujemo i u tome treba da vidimo dobru priliku za ekonomski razvoj, posebno manjih sredina, gde se ovakve veštine i stari zanati još uvek čuvaju. Izrazila bih zahvalnost i divljenje ovde prisutnim, slobodno mogu reći, umetnicama, kada su u pitanju stari zanati. Moram da kažem da resorno ministarstvo pridaje ogroman značaj održanju i razvoju starih zanata, ali, takođe, i njihovom promovisanju, jer oni treba da zauzmu visoko mesto u mreži naših turističkih proizvoda. Kada govorimo o Sremskoj Mitrovici, moram da kažem da je ministarstvo od 2015. do 2021. godine u ovoj lokalnoj samoupravi podržalo različite projekte, sa skoro 50 miliona dinara. Naravno, podržali smo i mnogobrojne promotivne aktivnosti, što ćemo činiti i dalje. U tom duhu, verujemo da će međusobna saradnja i pre svega inicijativa, koja dolazi od strane lokalne samouprave, biti prepoznata od strane ministarstva, što će na kraju rezultirati, ne samo ekonomskim razvojem ovog kraja, osnaživanjem žena, već i činjenicom da od Sremske Mitrovice možemo napraviti mnogo aktraktivniju destinaciju nego što je to ranije bila, iako se Sirmijum u 2019. godini mogao pohvaliti sa 19 hiljada posetilaca. Prošlogodišnji planovi su bili mnogo veći, ali pandemija nas je u tome sprečila. Nadamo se, zato, da će druga polovina ove godine, ipak, vratiti aktivnosti na nivo koji smo želeli, pre svega kroz uspešnu imunizaciju stanovništva”, rekla je ministarka Matić.\nVioleta Jovanović, izvršna direktorica NALED-a: rekla je da je posebno važna saradnja sa Gradom Sremska Mitrovica, koja u ovom segmentu traje još od 2015. godine, kada je NALED i tada uz podršku gradske uprave uradio prve programe obuke tkanja i pustovanja. “ Počeli smo da negujemo saradnju sa ženama koje su dugoročno nezaposlene, da iz ovih aktivnosti za sebe obezbede izvor prihoda i zaposlenja. Vrlo smo zahvalni za sve što je grad do sada uradio za ove žene i udruženje i radujemo se vestima da će uz podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija do kraja godine biti otvoren Turistički informativni centar, jer to vidimo kao važan punkt za promociju delovanja ovog i drugih udruženja, kao i plasman njihovih proizvoda.”\nSupruga američkog ambasadora En Godfri, zahvalila se gradonačelnici i ostalim Mitrovčanima na dobrodošlici i izrazila zadovoljstvo što je ovde. Posebno je pohvalila članice udruženja jer se trude da očuvaju tradiciju.\nSkupština: Plan za postavljanje i uklanjanje objekata za deponobanje i separaciju rečnih agregata na vodnom zemljištu


Buharijina Zbirka Hadisa - Opis aplikacije (programa) na Android Srbija\nAutor: Jasmin Stovrag\nPreuzmite program Buharijina Zbirka Hadisa sa Google Play-a\nPreuzmite program Buharijina Zbirka Hadisa sa Marketa\nTwitter za Android ima bag koji omogućava napadačima da pristupe privatnim porukama korisnika\nTwitter je objavio da je popravio bezbednosni propust u aplikaciji Twitter za Android koji bi mogao omogućiti napadačima da dobiju pristup privatnim podacima korisnika Twittera, uključujući i direktne poruke. “Nedavno smo u Twitteru za Android otkrili i otklonili ranjivost koja je povezana sa problemom bezbednosti sistema Android, a koja utiče na verzije OS 8 i 9”, objasnio je Twitter.\nPojavile su se nove fotografije i video klipovi Samsung Galaxy Z Fold2, Tab S7 i S7+, Galaxy Watch3 uređaja, dan pred njihovu objavu\nSamsung je zvanično predstavio Galaxy Note20 seriju telefona, koju čine standardni Note20 i Note20 Ultra\nStigao Google Pixel 4a, nema podrĹˇku za 5G - Evo Ĺˇta trenutno znamo o njemu\nGoogle Pixel 4a je konaÄŤno stigao i prema navodima stranih medija, ima sve karakteristike Pixel 3a koje su ga ÄŤinile sjajnim ureÄ‘ajem, ali po manjoj ceni.Google Pixel 4a je konaÄŤno stigao i prema navodima stranih medija, ima sve karakteristike Pixel 3a koje su ga ÄŤinile sjajnim ureÄ‘ajem, ali po manjoj ceni.\nSamsung Galaxy M51 se pojavio na FCC-u sa podrškom za 25W punjenje\nSamsung se sprema za objavu novog telefona iz Galaxy M serije, pod nazivom Galaxy M51


Jap Stam ušivanje na utakmici na živo biografija Mondo sećanje Jap Stam | Sport | Fudbal\nUŠIVAJ ME, PA ME VRATI NA TEREN: Otporan na bol - Jap Stam 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nRivali su ga se plašili, a saigrači su znali da imaju stenu pred svojim golom. Bio je neponovljivi defanzivac, koji nije znao za strah i za bol.\nIzvor: YouTube/Amante Della Bola TV\nBio je jedan od najboljih defanzivaca u istoriji i svakako najčvršći štoper svoje generacije.\nLegendarni Holanđanin Jap Stam (48), "đak" Zvolea i PSV Ajndhovena, postao je 1998. godine najskuplji odbrambeni igrač u istoriji, kada ga je Mančester junajted platio 17 miliona evra.\nU dresu "crvenih đavola" postao je šampion Evrope i imao je bezgranično poverenje ser Aleksa Fergusona sve dok nije izašla njegova autobiografija. U svojoj knjizi tvrdio je između ostalog da mu je legendarni menadžer Junajteda prišao u Holandji na pregovorima bez dozvole PSV-a, njegovog tadašnjeg kluba.\nNaravno, to je Fergusona razbesnelo i 2002. godine iskoristio je Stamov slabiji period na terenu posle oporavka od povrede Ahilove tetive da ga proda Laciju za 25,7 miliona evra. "Takvu ponudu nismo mogli da odbijemo, ali u igračkom smislu – bila je to greška", rekao je Ferguson.\nBio je najbolji defanzivac Evrope, ali klupu Fejenorda nije sačuvao\nZa tri sezone na Old Trafordu Stam je pisao istoriju i bio pravi terminator. Takvu borbenost i požrtvovanost kasnije je na istoj poziciji doneo i Nemanja Vidić, u kom su navijači prepoznali istu onu stenu koja je 1998. došla iz Holandije.\nBio je uvek hladnokrvan, nije odavao emocije, a njegov stil bio je jednostavan - koristio je svoju visinu od 191 centimetar i ogromnu snagu da u odbrani sprovede u delo devizu "lopta može da prođe, ali igrač ne". Često je zbog svoje naravi ulazio u konflikte sa protivničkim igračima, a oni su morali dobro da razmisle pre nego što krenu na "stenu",\nTakvu borbenost pokazivao je i u reprezentaciji, gde je jednim požrtvovanim primerom dokazao da je i po cenu sopstvene krvi i bola spreman da ide na pobedu,\nJap Stam je zavšrio karijeru 2008. u Ajaksu, a odmah posle toga postao je trener. Sada vodi Sinsinati.\nU prvoj utakmici na Evropskom prvenstvu 2000. godine u Holandiji i Belgiji, u grupi 4, sastale su se Holandija i Češka. Na suprotnim stranama našla su se dva fudbalska džina – Jan Koler kao napadač i Jap Stam kao odbrambeni igrač i svi su jedva čekali da vide ko će se bolje snaći u direktnom duelu.\nUtakmica je bila "tvrda", bez golova do završnice, ali zato nije manjkalo oštrih startova i "muških" duela.\nU jednom trenutku, na visoku loptu krenula su dva najviša igrača na terenu. Koler je bio bliži, ali iza njega Stam je skočio visoko i prvi zahvatio loptu, pritom glavom udarivši u glavu Češkog napadača. Bio je to prilično gadan sudar i Stam je za kratko vreme dobio jak podliv iznad levog oka. Imao je veliku posekotinu iz koje je curila krv.\nIpak, na licu Holanđanina nije se mogla pročitati ni najmanja emocija.\nLegendarni sudija Kolina pokazao mu je da mora da napusti igru i sanira povredu. Izmena je već bila spremna, ali čvrstom defanzivcu nije padalo na pamet da ode na klupu. Umesto toga, doktor reprezentacije ušivao mu je posekotinu pored aut linije, na živo, dok se na Stamovom licu i dalje nije mogla pročitati ni jedna naznaka da trpi velike bolove.\nHladan kao čelik, izdržao je ušivanje, a zatim se vratio u igru kao da se ništa nije dogodilo.\nMeđutim, selektor "Lala" Frank Rajkard nije hteo da rizikuje i izveo ga je iz igre desetak minuta kasnije, imajući u vidu njegov značaj u narednim mečevima. Holandija je na kraju uspela da trijumfuje 1:0, golom Franka de Bura iz penala, u poslednjim minutima meča.\nSnimak na kojem doktor ušiva Stama dok je njegovo lice potpuno nepomično podseća da tako čvrsti momci ipak fale današnjim ljubiteljima fudbala.\nJap Stam - ušivanje kraj klupe\n25.09.2020. / 06:23\nStam bi danas bio nikakav štoper, dobojao bi crvene kartone posle dva minuta utakmice, jer ove današnje manekene ne smeš ni pipnuti...\nCika Stam bi pojeo nejmara i ostale te liliputance ne za dorucak,nego za uzinu.\nKakva igracina i onda u Milanu, jedna od najboljih odbrana u istoriji fudbala Dida na golu, Kafu, Maldini, Stam i Nesta nazad. A ovaj kad te pogleda okrenes se i sutiras na svoj gol.


SOF | Izveštaj sa Kongresa COM-a\nIZVEŠTAJ SA KONGRESA COM-a\nU subotu 23. januara 2015. godine, sa početkom u 10h u okviru Svetskog ornitološkog šampioanta u Matosinhosu, Portugal, održan je redovni Kongres COM-a. Kongresu su prisustvovali predstavnici tideset zemalja članica.\nNa dnevnom redu bilo je 9 tačaka.\nPre početka rada Kongresa COM minutom ćutanja odata je pošta nedavno preminulom Luiz Fernando Baraldi - ju . predsedseniku COM – južna hemisfera i svima ostalima koji su preminuli između dva kongresa.\nPrva tačka, kao što je i uobičajeno je – izveštaj generalnog predsednika COM-a, ali ovom prilikom, na žalost, to nije bilo kao i uvek jer se aktuelni predsednik COM-a Salvatore Ćirmi zbog moždanog udara i kome u kojoj bio, nalazio u bolnici u Parmi, sa vrlo malim izgledima za izlečenje. Umesto njega govor je pročitao njegov ađutant – pomoćnik presedsednika Bernardino Yves Valero. U govoru je bilo reči o radu, sastancima, internacionalnim izložbama, pripremi ovogodišnjeg šampionata i rezultatima rada u prethodnom periodu između dva kongresa, ali i o tužnoj vesti o bolesti predsednika COM-a.\nDruga tačka dnevnog reda je, kao i uvek, izveštaj generalnog sekretara, u ovom slučaju gospođe Marie – Claire Tarnus. U govoru je bilo reči o radu, sastancima, kontaktima sa članicama i rezultatima rada u prethodnom periodu između dva kongresa.\nU trećoj tački blagajnik COM-a Christian Lemee je podneo finasijski izveštaj o poslovanju COM-a između dva kongresa;\nČetvrta tačka dnevnog reda odnosila se na kandidaturu i organizaciju narednih svetskih šampionata.\nKonstatovano je da će organizatori narednih svetskih ornitoloških šampionata biti:\n2017. - Španija, Almerija, lučki grad Andaluzije sa vrlo prijatnom klimom;\n2018. - Francuska, Colmar, po mnogima najromantičniji grad na svetu;\n2019. - Italija, ali nije određeno mesto održavanja šampionata;\nU petoj tački je istaknuto da je rok za podnošenje kandidarura za organizaciju svetskih šampionata 2020 i 2021. godine 30. jun 2016. god.\nU šestoj tački precizno su navedeni svi internacionalni šampionati, njih ukupno 26. Najviše ih organizuje Italija – devet; potom Španija – četiri; Portugal – tri; Holandija – tri; Francuska – tri; Belgija – dva; Turska - jedan i Mađarska – jedan;\nSedma tačka se odnosila na izbor, odnosno reizbor generalnog predsednika, podpredsednika i blagajnika COM-a.\nKao jedini kandidati izabrani su:\nza generalnog predsednika COM Carlos Fernando Ramoa iz Portugalije koji je do sada bio član Borda direktora (upravnog odbora) COM-a na mestu ađutanta (pomoćnika) generalnog sekretara i za blagajnika COM-a je potvrđeno, bez glasanja, da na tom mestu ostaje dosadašnji blagajnik Christian Lemee iz Francuske. Među kandidatima za podpredsednika (vice - president) COM je bila velika konkurencija. Naime, osim tada aktuelnog potpredsednika COM-a Avi Alberto Rubens-a iz Izraela, bilo je još tri kandidata – Andre Rodgiers iz Belgije, Francois Vuillaume iz Švajcarske i Slobodan Kulić iz Srbije.\nSvi kandidati su se za govornicom predstavili i izneli svoje planove rada, ukoliko dobiju mandat.\nKao što se i očekivalo, zbog brojnih kandidata, bila su dva kruga glasanja.\nU prvom krugu pobedio je Slobodan Kulić sa 11 glasova, ispred aktuelnog potpredsednika Rubensa, koji je osvojio 9, Rodgiersa koji je osvojio 5 i Vuillaumea koji je osvojio 4 glasa. Jedan listić je bio nevažeći.\nU drugom krugu se odvijala se vrlo “stresna borba”. Naime posle vođstva Kulića od 6 prema 1 na početku, došlo je najpre do izjednačenja, pa i blagog vođstva Rubensa, pri kraju glasanja. Zanimljivo je da je pred objavljivanje sadržaja tridesetog glasačkog listića, pošto je jedan bio nevažeći, rezultat bio izjednačen 14:14. Kulić je imao više sreće i na kraju slavio pobedu i proglašen je novim potpredsednikom COM-a. Mada su ovakvi rezultati od mnogih i prognozirani, nije se očekivao ovakav dramatičan kraj već ubedljivija pobeda Kulića. No, to više nije važno, Kulić je preuzeo mesto potpredsednika COM-a i već od narednog sastanka počeće sa radom u interesu malih saveza - članica COM-a, kako je obećao u svom predsrtavljanju. Po proglašenju pobednika, Kulić se za govornicom obratio prisutnima i zahvalio na poverenju uz obećanje da će se truditi da opravda izbor.\nU osmoj tački glasalo se za izmene Statuta COM-a, ali predložene promene nisu usvojene;\nDeveta tačka je bila predviđena za nove zemlje članice, odnosno prijem novih članica, pa su Sjedinjene Američke Države podnele kandidaturu za prijem, što aplauzom prihvaćano. U narednom periodu biće razmatrana njihova kadidatura i biće dat predlog za prijem, verovatno, već na sledećem Kongresu COM-a. SAD su odmah pridodale svoju zastavu zastavama ostalih članica COM-a i time simbolično demonstrirale svoju želju i saglasnost oko zajedničkog delovanja i saradnje.\nOkončavanjem ove ceremonije završen je zvanični deo Kongresa, pa se prešlo na čestitanja i fotografisanja i snimanja kako od zvaničnih televizija tako i od novinara koji su pratili rad kongresa.


Političari sa Hibris sindromom voljni su da budu umjereni samo u slučaju realne prijetnje izostanka ponovnog izbora. Tamo gdje su mediji okupirani i izbori fingirani i ova opcija otpada\nIskoristiću priliku da ukažem čitaocima na veoma zanimljiv članak koji je objavljen pre 11 godina u renomiranom medicinskom naučnom časopisu. Začudo, nisam primetio da ga je u našem javnom diskursu neko stručan za ovu oblast do sada pomenuo.\nReč hibris potiče iz starogrčkog i, zanimljivo, nema je u Vujakliji i Rečniku stranih reči i izraza Klajna i Šipke. Engleski prevod je oholost, sa brojnim sinonimima kao što su osionost, bahatost, bezočnost, obesnost, bezobzirnost, narcisoidnost, prepotentnost, arogantnost, drskost, nadmenost itd. Kako kome drago, u tekstu ćemo koristiti skraćenicu HS.\nAutori ovog istraživanja analiziraju neke od najznačajnijih političkih ličnosti u Britaniji i Americi u poslednjih 100 godina kako bi opisali jedan novi poremećaj ličnosti, to jest HS koji ne pretpostavlja istoriju bilo kakvih psihičkih tegoba. Dovoljno je da osoba bude ohola i osiona i da je prigrabila moć - period razvoja sindroma je u toku mandata, dakle u rasponu od jedne do devet godina. Ukoliko se sindrom nije razvio za vreme prvog mandata, ponovni izbor povećava verovatnoću njegovog razvoja, kao i pojava neke krizne situacije kao što su rat, finansijska kriza ili možda pandemija.\nAutori navode da je ključno razumeti da je HS „poremećaj koji je posledica posedovanja moći, posebno moći koja je povezana sa ogromnim uspehom koji traje godinama u okruženju minimalnih ograničenja sa kojima se vođa suočava”. Ogroman uspeh može da bude i apsolutno prisvajanje moći. Na primer, saznali smo da je na nedavnim parlamentarnim izborima vladajuća partija osvojila 60,65%, a njen koalicioni partner iz prethodnog mandata 10,38% glasova onih koji su izašli na izbore. Ova računica je varljiva jer ne vodi računa o rasutim glasovima brojnih stranaka koje nisu ušle u parlament. Zbog toga se daleko realnija slika dobija kada se osvojeni mandati stave u odnos sa brojem poslaničkih mesta. Vladajuća partija je osvojila 188 od 250 poslaničkih mesta, odnosno 75% poslaničkih mandata. Kada se tome dodaju 32 mandata socijalista, vladajuća koalicija iz prethodnog mandata osvojila je 88% mesta u parlamentu.\nSimptomi HS su kombinacija 7 simptoma narcističkog poremećaja ličnosti (NPL) i po jednog simptoma antisocijalnog (psihopatskog) poremećaja ličnosti (Antisocial Personality Disorder - ASPL) i afektivnog poremećaja ličnosti (Histrionic Personality Disorder - APL). Pet simptoma su isključivo karakteristika HS:\nOgnjen RadonjićApsolutna vlastHibris sindrom\n29.09. 09:20 h\t29\t1295\n30.09. 08:20 h\t506


StanovništvoKreditiSuper Kredit Bonus kreditBonus krediti za penzionere Krediti za refinansiranje Keš kredit Potrošački krediti Auto kreditiStambeni krediti i krediti za rekonstrukcijuStambeni kredit - specijalna ponuda za kupovinu stambenih nepokretnosti iz ponude Sberbank Srbija a.d.ŠtednjaKalkulator štednjeDobro jutro štednjaDevizna stepenasta štednjaDinarska stepenasta štednjaOročena štednjaŠtednja 30+/50+Paketi tekućih računaOsnovni tekući računJednostavno tekući računJednostavno + tekući računDozvoljeni minusPlatne karticeKreditna kartica MasterCard StandardKreditna kartica MasterCard GOLDMasterCard Debit karticaUpit stanja na bankomatuPromena PIN-a na bankomatuIzgubljena / ukradena karticaPlatna Super KarticaElektronsko bankarstvoE-bankingM-bankingTransfer novcaOsiguranjeOsiguranje uz paket tekućeg računaOsiguranje uz kreditnu karticuOsiguranje uz kreditŽivotno osiguranje sa štednom komponentomPlaćanje prema inostranstvuSefoviUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaTarifeProdaja stanova i nepokretnostiStanovi i kućePoslovni prostorHoteli i turistički objektiSkladišta i industrijski objektiZemljištaVozila i opremaBanka na posluBanka na poslu akcija - Preporuka koja vrediPlaćanje računa sa 2D Bar kodomScan2PayMali biznis i poljoprivredaPoslovanje sa malim preduzećimaKrediti za mala preduzećaDozvoljeni minus za mala preduzećaTarifnik za mala preduzećaPoslovanje sa preduzetnicimaKrediti za preduzetnikeDozvoljena pozajmica za preduzetnikeTarifnik za preduzetnikePoslovanje sa poljoprivrednicimaKrediti za poljoprivrednikeDozvoljena pozajmica za poljoprivrednikeTarifnik za poljoprivrednikeOsiguranje Velika akcija podrške malim preduzećima Štednja za mala preduzeća i preduzetnike"Dobro jutro" štednjaOročena štednjaPlatne kartice za pravna licaMasterCard Business Charge kreditna karticaDebitna kartica za pravna lica Plaćanje MasterCard kreditnom karticom na internetuPromena PIN-a na bankomatuPoslovni računi za mala preduzeća i preduzetnikeDomaći platni prometInostrani platni prometBusiness onlineUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaPrivredaKrediti za privreduFlexi 24/36 kreditSpektar kreditna linijaKratkoročni krediti za privreduDugoročni krediti za privreduSubvencionisani krediti za kupovinu robe proizvedene u Belorusiji "Dobro jutro" štednjaPlatne kartice za pravna licaMasterCard Business Charge kreditna karticaDebitna kartica za pravna lica Plaćanje MasterCard kreditnom karticom na internetuPromena PIN-a na bankomatuIzgubljena / ukradena karticaPoslovni računi za privreduBusiness onlineDomaći platni prometInostrani platni prometInternational deskObnovljivi izvori energijeUsluge Sektora tržištaTerminska kupoprodaja devizaProjektno finansiranjeFaktoringRešenje za siguran izvozTarifeDokumentarno poslovanjeOnline banking Četvrtak, 11.05.2017.\nSmanjite ratu jednim super potezom\nSberbank Srbija je obezbedila svojim klijentima mogućnost da refinansiraju postojeće kreditne obaveze i pritom smanje kamatu do tri puta. Novi uslovi Super kredita sada omogućavaju građanima da biraju između kredita po fiksnoj ili varijabilnoj kamatnoj stopi u iznosu do čak 3.000.000 dinara i sa rokom otplate do 96 meseci.Sberbank Srbija je obezbedila svojim klijentima mogućnost da refinansiraju postojeće kreditne obaveze i pritom smanje kamatu do tri puta. Novi uslovi Super kredita sada omogućavaju građanima da biraju između kredita po fiksnoj ili varijabilnoj kamatnoj stopi u iznosu do čak 3.000.000 dinara i sa rokom otplate do 96 meseci.Za sve klijente koji do 11. juna podnesu onlajn zahtev za Super kredit banka je pripremila dodatnu pogodnost - 0% troška obrade kreditnog zahteva.„Korišćenje dozvoljenog minusa, kreditnih kartica i mesečna otplata rata za kredit, svakodnevica je većine građana. Uz nove uslove Sberbank Super kredita sada ih je jednostavno refinansirati i objediniti u samo jednu ratu po kamatnoj stopi nižoj i do tri puta. Manja kamata svakog meseca je i manja obaveza o kojoj klijenti treba da razmišljaju“, izjavila je Mirjana Đorđević, direktorka Odeljenja za razvoj proizvoda u Sberbank Srbija i dodala da u ovoj banci uvek nastoje da izađu u susret klijentima i olakšaju im svakodnevnicu.Podnesite zahtev putem stranice /super-kredit/, u jednoj od Sberbank ekspozitura ili pozivom Kontakt centra na 19909. Nazad na ostale vesti


Kreme za sunčanje opasnije su od opeklina - Iz sve snage\nKreme za sunčanje opasnije su od opeklina\nIZ SVE SNAGE 12/06/2017\nVlada sve veća zabrinutost zbog štetnosti sredstava za sunčanje. Sve više ljudi koristi industrijski proizvedene kreme i losione da bi se zaštitili od raka kože, ali stopa ove bolesti raste širom svijeta.\nČetiri istraživanja provedena u devedesetima pokazala su da ljudi koji upotrebljavaju najviše sredstava za zaštitu od sunca imaju i najveći rizik od zloćudnog melanoma.\nZadnjih je godina još 5 novih istraživanja ukazalo na opasnosti od krema i losiona za sunčanje.\nEnvironmental Working Group (EWG) ove je godine objavio rezultate istraživanja u kojima je otkrio da 75 posto od 2000 ispitanih krema i losiona sadrži štetne kemikalije, koje povećavaju rizik od raka i drugih bolesti.\nU izvještaju piše da “mnogi sastojci krema za sunce ulaze u krv, a neki od njih imaju toksične učinke.\nJedni pod sunčevom svjetlosti oslobađaju slobodne radikale koji štete koži, drugi djeluju kao estrogen te remete hormone, a nekoliko ih može izazvati alergijske reakcije i nadražiti kožu.”\nNedavno je istraživanje objavljeno u reviji Environmental Science Technology također pokazalo da su uobičajeni sastojci sredstava za sunčanje – oksibenzon, metoksicinamat i PABA – estrogenske kemikalije povezane s rakom.\nPrijetnja dolazi i od nano-čestica\nZnanstvenici iz CSIRO laboratorija su dokazali da nano-čestice metalnih oksida, koje sadrže kreme za sunčanje, mogu prodrijeti u stanice kože i oštetiti njihov DNK.\nIzvješće ABC-a (Australian Broadcasting Corporation) o potencijalnom riziku korištenja losiona za sunčanje sa SPF zaštitom navodi sljedeće:\n“Donedavna, nanotehnologija se smatrala revolucionarnom tehnologijom, koja pomaže u opskrbi čistom vodom, uklanjanju virusa i bakterija, povećavanju roka trajanja namirnica itd.\nNano-znanost koristi se i za proizvodnju odjeće otporne na kišu, gužvanje i mrlje, u kozmetičkim sredstvima protiv starenja kože i proizvodima za sunčanje.\nMeđutim, budući da se ova tehnologija počela naveliko koristiti, pojavilo se pitanje o tome jesu li nano-čestice doista bezopasne za ljudsko zdravlje i okoliš.\nZnanstvenici upozoravaju da mlada, prestara ili oštećena koža može lako apsorbirati nano-čestice titanovog dioksida i cinkovog oksida, koje sadrže mnoga sredstva za sunčanje.\nU laboratorijskim uvjetima, čestice metalnih oksida prodirale su u stanice kože i oštetile njihov DNK.”\nUskoro CSIRO planira testirati losione za sunčanje direktno na ljudima, da bi potvrdili koliki se postotak nano-čestica zaista apsorbira u kožu tijekom vremena provedenog na otvorenom.\nIstraživanja nano-čestica će potrajati, a prave rezultate ćemo saznati tek za nekoliko godina.\nDo tada preporučujemo da izbjegavate kozmetiku s nano-česticama.\nNažalost, preko 30% svih losiona za sunčanje sadrži nano-sastojke.\nZemlje Europske Unije od 2013. godine moraju istaknuti na etiketama svojih proizvoda sadržaj nanočestica.\nEtikete vam mogu ukazati i na druge štetne sastojke sredstava za sunčanja pa ih neizostavno proučite.\nIzbjegavajte sredstva za sunčanje koja sadrže:\nbilo koji sastojak označen s -nano\npara amino benzoičku kiselinu\nIako su učinci mnogih sastojaka štetni, ne znači da ne trebate uopće koristiti sredstva za sunčanje.\nAko planirate provoditi vrijeme vani na najjačem suncu, zaštitite kožu prirodnim sredstvima za sunčanje.\nSigurna sredstva za sunčanje potražite među proizvođačima prirodne kozmetike ili ih napravite sami.\nPREVIOUS POST Previous post: Poruka Anđela: “Ljepota Božje prisutnosti je u običnim, jednostavnim stvarima. Pogledaj oko sebe i u svemu pronađi ljepotu!”\nNEXT POST Next post: Prirodni zaštitni faktor – sigurno sunčanje bez umjetnih krema


MIO auto kamera MiVue 528 - Idealno.rs\nPočetna / Foto / Video kamere / Kamere sa memorijom / memorijskom karticom / MIO auto kamera MiVue 528\nPonuda prodavnice DS Market za proizvod Mio kamera za auto MiVue 528. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nPRESTIGIO kamera MULTIRUNNER 710X PCDVRR710X\nSAMSUNG digitalna kamera HMX-W300YP ORANGE\nod 15.949,00 DIN\nBroj tačaka za fotografisanje (u mil) 5 mio\nTip zapisa memorijska kartica\nVeličina ekrana za pregled (u ") 2.4 "\nReprodukcija: Full HD\nMemorija: MicroSD kartice do 32GB\nOstalo: G-Sensor, HD, LCD Screen, Parking Protection, Photo Mode, Event Recording\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za MIO auto kamera MiVue 528 i izberi najbolju. Kamere sa memorijom / memorijskom karticom iz kategorije Video kamere je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda MIO MiVue 528 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda MIO. Opis i tehnički podaci proizvoda MIO MiVue 528 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. MIO auto kamera MiVue 528 je dostupan u prodavnici DS Market po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za MIO auto kamera MiVue 528 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za MIO MiVue 528 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Radnik u prodaji - Tehnoalat d.o.o.\nValjevo, Mirka Obradovica 9\nTehnoalat Valjevo je preduzeće koje se bavi trgovinom na malo i veliko, ručnim i električnim alatima kao i materijalima pretežno metalne industrije. Dodatne informacije o našoj delatnosti možete videti na našem sajtu www.tehnoalat.com\nMesto zaposlenja: Poslovni objekat Tehnoalat d.o.o. u ul. Mirka Obradovica 9 14000 Valjevo\nViša stručna sprema/ srednja stručna sprema\nIzražen osećaj lojalnosti i timskog rada\nNeosuđivana niti krivično gonjena osoba\nRadni odnos u uspešnom preduzeću i adekvatno vrednovanje rezultata rada.\nBiće kontaktirani samo kandidati koji uđu u uži izbor. Ostale prijave biće sačuvane u našoj bazi kandidata.\nSlanjem prijave, kandidat daje pristanak da preduzeće njegove lične podatke obrađuje u postupku selekcije u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti. U procesu selekcije, kandidat neće biti neposredno niti posredno diskriminisan u odnosu na zdravstveno stanje, invalidnost, pol, boju kože, starost, nacionalnu pripadnost, veroispovest, bračni status, seksualno ili političko opredeljenje, članstvo u različitim organizacijama ili neko drugo lično svojstvo.\nSrbija, Valjevo, Mirka Obradovica 9\nMatični broj: 17505360


Small-satellite technology & the ITU Radio Regulations\nAutor Tema: Small-satellite technology & the ITU Radio Regulations (Posjeta: 906 )\n« : 14. Ožujak. 2015, 19:21:32 »\nKoga zanima ->Small-satellite technology and experience in application of the ITU Radio Regulations\nSa Workshopa u Pragu\nOdg: Small-satellite technology & the ITU Radio Regulations\n« Odgovori #1 : 16. Ožujak. 2015, 14:59:33 »\nHrpa zanimljivih prezentacija i novih dostupnih informacija.\nZnaci sredstava ima, mogućnosti ima, samo treba raditi. E sad da je "pametnih" škola i klubova pa da organiziraju gradnju takvih "igračaka" možda bi i mi jednom poslali nešto u orbitu, kao naši susjedi iz S5.\nZanimljivo je da da ESA trazi gotove satelite na S ili E/W bandu i oni ih šalju u orbitu u njihovom trošku. Pored toga ako se koriste vlastita financijska sredstva učestvuju u financiranju takvih projekata.\nEvo svi su se počeli gurati na E-band, čak je i kod nas HAKOM počeo izdavati dozvole po ubrzanom postupku ali je sada nastao problem da je skuplja koncesija nego oprema za E-band (70-80Ghz). Naravno 4G jednostavno guta BW i trenutni linkovi to ne mogu podrzati ako nisu zakaceni na optiku. Jedini spas je E-band. Naši susjedi iz S5 već odavno rade na takvom projektu.\nOprema je postala sve dostupnija, tako da čitam, Fraunhofer ima module sa izlaznom snagom većom od 500mW i LNA sa NF manjim od 1.5dB i to sirokopojasno od 70 do 80 GHz.\nMi smo se uhljebili kod Qatarsata i nagrebali dva transpondera samo da se jos dogovorimo na kojem mikrovalnom bandu će raditi.... Po meni S/X band rules, ipak je 100W sa TWT na X bandu za kojeg ne mporas platiti blagodat koje ne vjerujem da ćemo imati tako uskoro.\nNa kraju me veseli da vidim neke firme i prezentacije koje su koristile i moju pamet i tehniku u svemu tome ako ništa drugo barem za ground segment.\n« Odgovori #2 : 16. Ožujak. 2015, 17:13:10 »\nI ja svakako preporučam pročitati i možda i nešto naučiti. Evo za mali qube sat dovoljno je i nekoliko 10x kilo dolara.\nNevjerojatno je da kolege HAM-ovi u OK mogu osnovati space firmu i da od toga žive.\nIma i dosta općenitih informacija no kao amateri mi smo upetljani u to iz dva razloga: jer osiguravamo bazu stacionarnih stanica i što je puno lakše licencirati frekvenciju. To da su to kvazi amaterski sateliti ne treba ni naglašavati ( čast iznimkama) . Trend će biti sve više satelita ( logaritamski rast izdavanja licenci za 70 cm - prošle godine 89 ili tako nešto , prije par godina 10. Sateliti će se morati moći deorbitirati po naredbi , korištenje nižih orbita , watch dog za isključenje predajnika ako satelit krepa itd...Ostaje i dalje pitanje kada ćemo mi amateri dobiti novi pravi satelite: linearni transponder, orbita oko 1200 km ili više, rad na baterije ( tj. u eklipsi) , SHF band .. ima još želja. Cubesat poplavu doživaljavam kao slično doživljeno preljevanje znanja iz radio amaterstva u WiFi bežične mreže. Zna se tko je bio najaktivniji u tome.Amateri naravno!NIšta loše ali da se malo od toga i vrati u amaterske vode.\nNaprijed naši balonaši i budući lanseri ciglica. Pa nebumo valjda zadnji na svijetu?\n« Odgovori #3 : 16. Ožujak. 2015, 22:16:48 »\nAjde ovako ekipa,\nvi fino složite cube sat, može i twin size,a ja se pobrinem da bude na manifestu....


Srebro za odbojkašice! Ponos Srbije! | Trebevic.net\nDjevojkama se nema šta zameriti, sve su pokušale, odigrale sjajan meč i mogu biti zadovoljne ovim uspjehom na ovogodišnjim OI!\nOvo je drugi susret odbojkašica Srbije sa selekcijom Kine pošto smo u grupnoj fazi već “odmerili snage”. Tada su odbojkašice Srbije slavile vrlo ubjedljivo i relativno lako. Pobjeda je došla nakon samo tri seta igre (25:19, 25:19, 25:22), a Kineskinje su nakon toga uspjele da preko jakih reprezentacija Brazila i Holandije stignu do borbe za zlato.\nNi put naših odbojkašica nije bio ništa lakši, štaviše, bio je mnogo teži pošto su pred nama pale evropske šampionke Ruskinje (3:0) i svjetske Amerikanke (3:2).\nKineskinje su na osnovu medalja na OI, ovo će im biti treća, iskusnije, ali ne treba zaboraviti da su naše devojke odigrale savršeno na ovom turniru i zasluženo osvojile srebro.


31. listopada 1964.\n1981 - 1982 AFC Ajax\n1982 - 1987 AFC Ajax 172 (152)\n1987 - 1993 AC Milan 198 (125)\n1983 - 1992 Nizozemska 58 (24)\n2014 - Jong AFC Ajax\n* Nastupi i golovi u profesionalnim klubovima koji se računaju samo za službene utakmice i tačni su do 17.8.2014.\nMarsel (Marko) van Basten (hol. Marcel (Marco) van Basten, rođen 31. oktobra 1964. u Utrehtu) je nekadašnji holandski fudbaler i trener reprezentacije Holandije. Važi za jednog od vrhunskih golgetera svoje generacije.\nKarijeru je počeo u lokalnim timovima FK Utreht (1970–80) i FK Elinvijk Utreht (1981/82). U FK Ajaks iz Amsterdama je prešao 1982. Sa ovim timom je 1986. osvojio titulu Zlatne kopačke Evrope, a 1987. Kup pobednika kupova. U finalu protiv Lokomotive iz Lajpciga postigao je odlučujući gol.\nPo osvajanju ove titule, prešao je u FK Milan, gde je zajedno sa sunarodnicima Rudom Gulitom i Frankom Rajkardom važio za najbolji trio evropskog fudbala. Sa Van Bastenom, FK Milan je osvojio Ligu šampiona 1989, 1990. i 1994. Poslednju utakmicu za Milan odigrao je protiv Olimpika iz Marseja 26. maja 1993, u finalu Lige šampiona. Usled hronične povrede članka, definitivno je napustio fudbal 1995.\nZa nacionalnu reprezentaciju Holandije nastupio je 58 puta i postigao 24 gola u periodu septembar 1983-oktobar 1992. Sa ovom reprezentacijom je osvojio Evropsko prvenstvo u fudbalu 1988. Sa pet pogodaka bio je prvi strelac ovog šampionata. Njegov gol protiv Sovjetskog Saveza u finalu (lobovao je legendarnog golmana Rinata Dasajeva) smatra se za jedan od najlepših golova svih vremena.\nUspesi[uredi - уреди | uredi kôd]\nEvropsko prvenstvo u fudbalu 1988.\nKup pobednika kupova: 1987\nPrvenstvo Holandije: 1982, 1983, 1985\nLiga šampiona: 1989, 1990\nEvropski superkup: 1989, 1990\nPrvenstvo Italije: 1988, 1992, 1993\nItalijanski superkup: 1988, 1992, 1993\nZlatna kopačka: 1986\nNajbolji strelac Evropskog prvenstva u fudbalu: 1988\nZlatna lopta: 1988, 1989, 1992\nFIFA fudbaler godine: 1992\nVan Basten sa Klas-Jan Huntelarom\nTrenersku karijeru je započeo 2003/04. trenirajući omladinsku ekipu Ajaksa.\nOd 29. jula 2004. Marko je trener holandske fudbalske reprezentacije. Na prvom velikom takmičenju, Svetskom prvenstvu 2006, njegov tim je eliminisan od Portugala u osmini finala na penale.\nNjegov tim je igrao na Evropskom prvenstvu u fudbalu 2008. Ekipa Holandije se smatrala jednim od favorita posle ubedljivih pobeda nad renomiranim rivalima (Italija, Francuska) u grupnoj fazi takmičenja, ali je poražena u četvrtfinalu od Rusije, posle produžetaka 3-1.\nČetvrtog decembra 2007. objavljeno je da će Marko van Basten nakon EP 2008. napustiti reprezentaciju i postati trener Ajaksa iz Amsterdama.\nMarco van Basten na Wikimedijinoj ostavi\n1991. Matthäus | 1992. van Basten | 1993. Baggio | 1994. Romário | 1995. Weah | 1996. Ronaldo | 1997. Ronaldo | 1998. Zidane | 1999. Rivaldo | 2000. Zidane | 2001. Figo | 2002. Ronaldo | 2003. Zidane | 2004. Ronaldinho | 2005. Ronaldinho | 2006. Cannavaro | 2007. Kaká | 2008. C. Ronaldo | 2009. Messi\nNapomena: Od 2010. nagradu za igrača godine dodjeljuje FIFA Ballon d'Or\nEvropska Zlatna kopačka\n1989–90: Sánchez / Stoičkov\n2004–05: Henry / Forlán\n2013–14: C. Ronaldo / Suárez\nNajbolji strijelci Eredivisie\n1957: Dillen • 1958: Canjels • 1959: Canjels • 1960: Groot • 1961: Groot • 1962: Tol • 1963: Kerkhofs • 1964: Geurtsen • 1965: Geurtsen • 1966: van der Kuijlen / Kruiver • 1967: Cruijff • 1968: Kindvall • 1969: van Dijk / Kindvall • 1970: van der Kuijlen • 1971: Kindvall • 1972: Cruijff • 1973: Janssens / Brokamp • 1974: van der Kuijlen • 1975: Geels • 1976: Geels • 1977: Geels • 1978: Geels • 1979: Kist • 1980: Kist • 1981: Geels • 1982: Kieft • 1983: Houtman • 1984: van Basten • 1985: van Basten • 1986: van Basten • 1987: van Basten • 1988: Kieft • 1989: Romário • 1990: Romário • 1991: Romário / Bergkamp • 1992: Bergkamp • 1993: Bergkamp • 1994: Litmanen • 1995: Ronaldo • 1996: Nilis • 1997: Nilis • 1998: Machlas • 1999: van Nistelrooij • 2000: van Nistelrooij • 2001: Kežman • 2002: van Hooijdonk • 2003: Kežman • 2004: Kežman • 2005: Kuijt • 2006: Huntelaar • 2007: Alves • 2008: Huntelaar • 2009: El Hamdaoui • 2010: Suárez • 2011: Vleminckx • 2012: Dost • 2013: Bony • 2014: Finnbogason • 2015: Depay • 2016: Janssen • 2017: Jørgensen • 2018: Džahanbakš • 2019: De Jong / Tadić • 2020: Berghuis / Dessers • 2021: Jakumakis\nFudbaleri ili nogometaši Ajaxa\nDobitnici FIFA-ine nagrade za igrača godine\nIzbornici fudbalske ili nogometne reprezentacije Nizozemske


QOSHE - Deveti mart, Peti oktobar i 16. mart - Slobodan Samardžić\nDa li je zbog toga čin upada moguće politički, pa i moralno, opravdati? Jeste, zbog toga što državna televizija u svom glavnom političko-informativnom sadržaju nije državna nego stranačka televizija, najobičniji servis vladajuće koalicije i posebno šefa države.\nAko drugačije mišljenje, ili bar obična a redovna informacija o delovanju opozicije, nije moguće već godinama, onda pravila delovanja javnog servisa više ne važe, ne zato što bi ih kršila opozicija nego zato što ih ne poštuje sam javni servis. Ako se iz tog razloga dogodi formalni prekršaj opozicionih lidera u ime velikog broja informaciono prikraćenih ljudi, onda tu postoji opravdani razlog.\nZamislimo jedan drugačiji razvoj događaja u subotu uveče, 16. marta. Ogromna masa ljudi već petnaesti put izlazi pred glavnu zgradu RTS-a i izražava svoje nezadovoljstvo načinom izveštavanja ove kuće. Lideri protesta traže tri minuta učešća u glavnom TV dnevniku. Direktor kuće i glavni urednik informativnog programa sa time se saglase (možda i za neki drugi dan), a potom uvedu bar minimalnu redovnu minutažu za opozicionu stranu političkog spektra Srbije: stranačke aktivnosti, građanski protest i njegove učesnike, političke analitičare drugačije boje od onih redovnih itd. Sve što se dogodilo u subotu i nedelju na javnoj sceni Beograda bilo bi izbegnuto. A dogodilo se samo zato što je ovakav scenario nezamisliv za današnju Srbiju. Nezamisliv je iz prostog razloga........


Uređuje se parkić kod "Dalmatinske" - Hit Radio Pozarevac\nIako je tema svih tema ovih dana COVID 19 virus, još neki događaj uspe da zavredi pažnju Požarevljana. Iako se tek počelo sa sređivanjem i pitanje je kada će moći da se koristi, priprema se parkić sa igralištem u MZ "Vasa Pelagić" za mališane iz ovog kraja.\nUređenje ovog prostora na potesu između Dalmatinske, Šumadijske i Proleterske ulice je rezultat javne nabavke koja je okončana krajem januara, dok je ugovor dodeljen 13. februara firmi "Libra" iz Salakovca koja je konkurisala zajedno sa podizvođačima, požarevačkim "Transkopom" i salakovačkim "Gorionikom". Vrednost ugovora iznosi 3.895.506 bez PDV-a.\nPored pripremnih radova, demontaže i zemljanih radova, ugovor podrazumeva i popločavanje staza, montiranje klupa, kanti za otpatke i svetiljki-kandelabra. Ştanari okolnih zgrada imaće prilike da uživaju i u posebnom paviljonu za odmor a najmlađi u igralištu sa tartan podlogom i ljuljaškom, klackalicom i konjić-njihalicama.\nIzvođač je dužan i da ukloni određeno nisko rastinje i 18 stabala, kao i da uradi mere zaštite i nege za 30 stabala koja će preostati i da zasadi 11 novih stabala i obnovi "živu ogradu" po obodima i formira travnjak.


Vitamin D u procesu mršavljenja - KoZnaZna\nAko se osećate bezvoljno i umorno i uzalud pokušavate da skinete višak kilograma moguće je da Vam nedostaje vitamin D, koji se nalazi u masnim ribama-harinzi, džigerici, margarinu i jajima.\nNaše telo ipak može samo da proizvede vitamin D u koži, i to iz holesterola. Ali za to su mu neophodni sunčevi zraci. Zato je potrebno da više boravimo na suncu da bi naše telo proizvelo više vitamina D – ali bez preterivanja molim!\nKako deluje vitamin D\nVitamin D je važan za produkciju kalcijuma i izgradnju kostiju, kao i za jačanje imunološkog sistema. Istraživanja su pokazala da ovaj vitamin utiče i na mršavljenje. Gojazne osobe zato često boluju od nedostatka vitamina D. Kada se nivo ovog vitamina u telu ujednači, kilogrami nestaju gotovo sami. Razlog za ovakvu pojavu je da će premalo vitamina D u telu podstaći produkciju previše insulina u organizmu. Ovaj hormon sprečava razgradnju nagomilane masnoće. Pored toga, nedostatak vitamina D izaziva pojavu umora, manje se krećemo i zbog toga se sve više gojimo.\nU 3 koraka do vitkije figure\n1. UPIJANJE SUNČEVIH ZRAKA\nŠto češće boravite na svežem vazduhu. Tri puta nedeljno po 15 minuta provedenih na suncu podstaći će produkciju vitamina D iz holesterola i tako ćete obezbediti dovoljnu količinu ovog vitamina. Pri tom je vrlo važno da za to vreme NE koristite kremu za sunčanje, jer ona sprečava dopiranje UV svetlosti u kožu.\n2. KORIŠĆENJE MASNIH REZERVI\nVitamin D se čuva i u masnim ćelijama. Da biste pokrenuli korišćenje ovih rezervi, potrebno vam je svakodnevno kretanje. Trening izdržljivosti kao što je šetnja, plivanje i aerobik biće idealan. Vežbanje 2-3 puta nedeljno 30 do 40 minuta podstaći će razgradnju masnih ćelija i oslobađanje vitamina D. Odličan nuzefekat: sportom jačate mišiće i podstičete sagorevanje kalorija.\n3. PRAVILNA ISHRANA\nSvakog dana smanjite unos kalorija. To će vam najlakše uspeti na sledeći način:\n-jedite što više voća i povrća-zasitiće vas a sadrži malo kalorija,\n-jednom dnevno pojedite porciju nemasnog mesa-piletinu ili ribu, je će vas belančevine na duže vreme zasititi,\n-umesto peciva od belog brašna koristite integralno pecivo u kome se nalaze balastne materije koje će vas brže zasititi i podstaći varenje,\n-pet manjih umesto tri velikih obroka što će sprečiti nastanak napada gladi i nekontrolisanog konzumiranja hrane.\nkalorije, mršavljenje, sunčanje, sunčevi zraci, vitamin d


No, ova trojica zastupnika ističu kako to nikako ne znači da će napustiti parlamentarne klupe, nego da će nastaviti bratniti interese svih ugroženih građana BiH.\n"Potpredsjednik SDA Šefik Đaferović se malo zbunio. Kao iskusan pravnik bi trebao znati da mandat pripada poslaniku, a mandat se na izborima dobija glasovima građana. Ja sam bio kandidat na listi domovina, odnosno, kandidat svih probosanskih političkih stranaka i na izborima od devet hiljada glasova, koliko je dobila lista Domovina, na svoje ime sam dobio sedam hiljada glasova. Ne znam da li gospodin Đaferović zna da bi umjesto mene ušao kandidat SBB-a i da ponovo SDA ne dobija svog poslanika koji će ga slijepo slušati", kazao je Ahmetović za Radiosarajevo.ba.\nOn je dodao kako je izuetno teško predstavljati najugroženiju kategoriju u BiH, a to su Bošnjaci povratnici u Republiku Srpsku, te poručuje Predsjedništvu SDA da naprave jednodnevnu posjetu selima u kojima ovi povratnici žive.\n"Potpredsjednik SDA bi se uvjerio u kakvim uslovima žive, da ponovo iseljavaju u inostranstvo zbog nebrige države premanjima, te da će politikom koju vodi doprinijeti da RS bude prostor bez Bošnjaka. Da posjeti Srebrenicu, da se uvjeri kakve su posljedice gubitka izbora u ovom gradu. Mogao je jučer sa predsjednikom SDA posjetiti Foču i neko od sela povratnika Bošnjaka, da vidi patnje povratničke djece koja po 10 kilometara idu pješice u školu, da se uvjeri kakva sve poniženja povratnici prolaze", zaključio je Ahmetović.\nObjavio: Pon, 15/05/2017 - 07:53


Nedeljkov: Neslobodni izbori u Pećincima, odbijen prigovor Crte (VIDEO) | Autonomija\nNedeljkov: Neslobodni izbori u Pećincima, odbijen prigovor Crte (VIDEO)\n"Građani zaokružuju redni broj na listama tako da članovi biračkog odbora vide za koga su glasali"\nProgramski direktor Centra za istraživanje, transparentnost i dogovornost (CRTA) Raša Nedeljkov izjavio je danas da se vanredni izbori u Pećincima održavaju u „neslobodnoj atmosferi“, jer je narušena tajnost glasanja, a biračka mesta obilazi obezbeđenje koje legitimiše građane.\n„Atmosfera se ne može okarakterisati kao slobodna, jer su ispred biračkih mesta parkirana vozila koja nemaju stranačka obeležja, ali ljudi iz njih vode spisak građana. Prisutno je i potpuno fantomsko obezbeđnje koje cirkulišu po biračkim mestima, koje je presrelo i naše ekipe i tražilo da se identifikujemo. Nisu nam rekli čije su obezbeđenje, već da imaju pravo da budu tu“, rekao je Nedeljkov za agenciju Beta.\nOn je kazao i da su dobili informacije od građana da je na nekoliko biračkih mesta isključena tajnost glasanja. „Ovoga puta su isključene te suptilne metode kontrole, poput fotografisanja, već su nam građani rekli da zaokružuju redni broj na listama tako da članovi biračkog odbora vide za koga su glasali“, ispričao je Nedeljkov.\n„Za sada ne mogu da vam kažem zbog čega je naš prigovor odbijen, jer ga razmatraju naši pravnici, ali da nam nisu zabranili da posmatramo izbore mi bismo sada mogli da kažemo istinitu informaciju o glasanju, a ne da se stvara prostor za različite spekulacije koje omogućavaju nepoverenje u izborni sistem“, istakao je Nedeljkov.\nOrganizacija CRTA je najavila u četvrtak da će zbog zabrane da posmatranja izbora protiv predsednice OIK Pećinci podneti prijavu za krivično delo zloupotreba službenog položaja, dok će protiv sekretarke OIK Pećinci podneti prijavu za krivično delo nesavesnog rada u službi.\nSat vremena od otvaranja, na biračkom mestu u Popincima u opštini Pećinci, dogodio se incident i koškanje, nakon što su predstavnici Demokratske stranke (DS) počeli da prijavljuju nepravilnosti u vidu „javnog glasanja“, a iz te stranke su najavili i krivičnu prijavu.\nVanredni lokalni izbori održavaju se i u Mionici, Negotinu, Preševu i Kostolcu, gde za sada protiču u najboljem redu.


Zbog nepoštovanja mjera, pojačana kontrola lica u samoizolaciji\nDrugi talas nas je iznenadio i pogoršava se epidemiološka situacija, ali, to nas još više obavezuje da se, više nego ranije, pridržavamo svih preporučenih mjera,saopštio je predsjednik Opštine Bar Dušan Raičević na sastanku Opštinskog tima za zaštitu i spašavanje sa epidemiolozima, zdravstveno-sanitarnim inspektorima i drugim službama.\n-Nadam se da će naš Tim i ubuduće raditi efikasno i u službi svih građana, kao i na početku epidemije-istakao je Raičević. koji je kao rukovodilac Tima predsjedavao sastankom.\nEpidemiolog u Institutu za javno zdravlje i direktorka Centra za kontrolu i prevenciju zaraznih bolesti dr sci med Božidarka Rakočević kazala je da će zbog pogoršanja epidemiološke situacije, uglavnom prozrokovane neodgovornošću i nepoštovanjem propisanih mjera, biti pojačana kontrola građana koji bi trebalo da budu u samoizolaciji.\n-Shodno najnovijoj naredbi NKT od prije dva dana biće pooštren nadzor lica u samoizolaciji. Svaki dan je sve više oboljelih, evidentirali smo mnogo onih koji ne poštuju mjere kućne izolacije. Dešava se da pozovemo kako bi izvršili kontrolu, a saznamo da je osoba kojoj je izrečena ta mjera na plaži ili uopšte nije u svom gradu.\nNa osnovu Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, sve inspekcije osim sanitarne biće uključene u kontrolu sa službenicima Komunalne policije i Uprave policije. Novina u Zakonu je i to što će sva lica koja imaju simptome biti uzorkovana i odmah upućena u samoizolaciju, kao i svi njihovi kontakti-kazala je dr Rakočević.\nOna je objasnila da se rezultati testiranja čekaju jer su kapaciteti laboratorije “mali u odnosu na uvećane potrebe za uzorkovanjem i analizom”.\n-Svakodnevno stiže preko 800 uzoraka, a naši maksimalni kapaciteti su 500. Slično je i u drugim evropskim zemljama, mnogo razvijenijim, rezultat se tamo čeka i po sedam dana-rekla je dr Rakočević.\nOna je istakla da se desio nepovoljan scenario i drugi, teži talas počeo je neočekivano, na početku sezone.\n-Ekonomski momenat je važan, znamo što znači turizam za ekonomiju naše zemlje, i za sada se ne razmišlja o zatvaranju granica. Napravljeni su i protokoli kako reagovati ukoliko turisti koji posjete našu zemlju budu inficirani. Dakle, neophodno je poštovati mjere, maska-distanca-higijena ruku, ali i strogo se pridržavati pravila izolacije-naglasila je dr Rakočević.\nKomandir Stanice policije CB Bar Peđa Bušković kazao je da će, kao i do sada, pojačano kontrolisati lica u samoizolaciji i pohvalio odličnu saradnju sa zdravstveno-sanitarnom inspektorkom dr Radmilom Dragaš.\nOn je podsjetio da su u naselju Šušanjpolicajci lišili slobode lice sa međunarodne potjernice koje nije poštovalo mjere samoizolacije i da je upućeno u karantin u Ulcinj. U naselju Haj Nehaj službenici barskog Centra bezbjednosti lišili su slobode organizatora rođendanske proslave.


"Orlando je poslao ponudu Milanu i sve je još u fazi pregovora. Moguća opcija je i pozajmica, kako bi proveo u nekom brazilskom klubu narednih šest meseci. Robinjo ima ugovor do 2016. godine, saslušaćemo ponude i videti šta je najbolje za igrača", rekla je Ramos za brazilski Globoeksport.\nUkoliko se Robinjo odluči da šest meseci provede na pozajmici u Brazilu, kao mogući kupci spominju se Flamengo i njegov nekadašnji klub Santos.\nOn je prošle sezone u dresu "rosonera" odigrao 32 utakmice i postigao pet golova. Tokom karijere igrao je za Mančester siti i madridski Real, dok je za reprezentaciju Brazila odigrao 92 utakmice i postigao 27 golova.


STANJE NA ZAPADU:\nEkskluzivan intervju sa aktivistom u britanskom radničkom pokretu\nNedavno smo imali priliku da napravimo ekskluzivan intervju sa Džonom Frensisom, aktivistom u britanskom radničkom pokretu, o situaciji na zapadu i perspektivama. Da li je ono što se može videti u domaćim medijima stvaran odraz tamošnjeg stanja?\nCrveni Kritičar: Kakva je situacija u privredama na zapadu?\nJohn Francis: Poslednjih desetak godina zapad (sa izuzetkom Japana) ostvaruje ekonomski rast. Ali, sami brojevi koji govore o ekonomskom rastu mogu biti zavodljivi.\nU proteklih dvadeset pet godina svedoci smo konstantnih napada na sve za šta su se radnici izborili u proteklom periodu. Posle Drugog svetskog rata kapitalizam na zapadu je doživeo najveći polet u istoriji. Ostvarene su vrlo visoke stope rasta. Na bazi ovoga radnici su bili u mogućnosti da osvoje značajne koncesije od kapitalističke klase. Razvijan je koncept 'države blagostanja'. U zapadnoj Evropi formirane su Nacionalne zdravstvene organizacije koje su svim građanima garantovale besplatnu zdravstvenu zaštitu. Svako je imao pravo na penziju, besplatno obrazovanje, itd. Mnogi od sektora privrede, kao što su železnica, proizvodnja električne energije, gasa, vodovod... bili su nacionalizovani.\nSada se sve promenilo. Mogli bi smo reći da je recesija '74-75 označila fundamentalnu prekretnicu u zapadnim kapitalističkim privredama. Polet koji je počeo posle Drugog svetskog rata završio se. Došlo je do masivnog rasta nezaposlenosti i inflacije, koje su se odjednom pojavile u svim zapadnim zemljama.\nPostalo je moderno tvrditi da problem leži u ogromnoj javnoj potrošnji u posleratnom periodu. Stoga, još od sedamdesetih potoji jedna zajednička karakteristika za politiku svih vlada koje su dolazile na vlast (bilo da su konzervatvnog ili socijal-demokratskog/radničkog tipa). Sve su bazirale svoju politiku na ideju da državna potrošnja mora biti smanjena.\nU svim ovim zemljama svedoci smo konstantnih napada na penzioni sistem. Došlo je do uvođenja naplaćivanja lekova (koji su do '70. bili besplatni). Univerzitetsko obrazovanje koje je u većini zemalja bilo besplatno sada to više nije. U Britaniji, na primer, ne samo da je bilo besplatno, već je većina studenata imala pravo na određenu, bespovratnu količinu novca kojom su mogli da se izdržavaju bez pomoći roditelja. Sada studenti moraju da plaćaju takse 1000 funti godišnje, i moraju da uzimaju kredite od banke da bi se izdržavali. Ovi krediti se moraju vratiti kada se studentni zaposle.\nTakođe, veći deo državnih preduzeća je privatizovan (železnica, gasovodi, proizvodnja elektirčne energije...). Zamisao je bila da će država prodajom ovih sektora privatnim investitorima prikupiti novac za otplatu dela javnog duga. Drugi argument koji je često korišćen da opravda privatizaciju je da će otvorena konkurencija na tržištu primorati kompanije da budu efikasnije. U početku je ovo izgledalo kao ubedljiv argument. Kako bilo, stvarnost se pokazala potpuno drugačijom.\nBritanija je najbolji primer za ovo. Ona se obično smatra zemljom koja je otišla najdalje u privatizaciji. Privatizovala je železnicu, gasovode, elektrane, rudnike, čeličane, telekomunikacije, i još mnogo toga. Ali vreme i iskustvo su pokazali da privatizacija nije unapredila ove sektore.\nRudarstvo je praktično izumrlo. 1985 radilo je 180.000 rudara, a sada jedva 20.000! Veliki delovi zemlje, posebno u Škotskoj, Velsu i delovima severne Engleske, sada imaju problema sa nezaposlenošću. Kvalitet vode za piće više nije isti. U prošlosti se Britanija ponosila kvalitetom vode za piće. Sada ljudi više nemaju poverenja u kvalitet vode kao ranije. Bilo je slučajeva da su se ljudi zarazili vodom iz vodovoda. Cene gasa i struje nisu pale. Cene Britanskog Telekoma su nastavile da rastu.\nAli, najjasnije se katastrofalni efekti privatizacije vide na železnici. Privatni investitori koji su preuzeli železnicu nisu dovoljno investirali, što je dovelo do propadanja sistema. U prošlih nekoliko godina svedoci smo fatalnih nesreća, u kojima su poginule desetine ljudi. Poslednja nesreća u Hatfildu, severno od Londona, pokazala je da stotine kilometara pruge više nisu bezbedne. U Hatfildu je voz sleteo sa šina u krivini zbog toga što su one bile stare i oštećene. Narod Britanije je vrlo ogorčen zbog ovoga - vozovi kasne, često se i otkazuju. Prenatrpani su i preskupi. Povrh svega, sada imamo i pogibije putnika.\nKompanija koja poseduje pruge, Railtrack, sada je primorana da otpočne hitan program obnavljanja zastarelih šina. Ovo podrazumeva promenu hiljada kilometara šina, i zahteva mnogo vremena. Dok su radovi u toku, mnogi vozovi se otkazuju. Takođe moraju sporije da voze zbog opasnosti od sletanja sa šina.\nU suštini, možemo reći da je sistem železnica u Britaniji u kolapsu. Neki ga porede sa zemljama trećeg sveta! Sve ovo je imalo dramatične efekte na razmišljanje običnog naroda. Istraživanja javnog mnenja pokazuju da bi preko 75% Britanaca želelo da železnica bude renacionalizovana! Blerova vlada sada želi da privatizuje londonski metro, ali je posle iskustva sa železnicom, većina stanovnika Londona protiv.\nKolaps železnice je doveo do masovnog rasta drumskog saobraćaja. Samo tokom božićnih praznika, broj automobila na ulicama je porastao za 10%. Ovo je bilo praćeno značajnim rastom broja saobraćajnih nesreća i pogibija. Ovo dolazi povrh ionako loše situacije u saobraćaju. Za 20 kilometara do centra Londona kolima treba vam između sat i sat ipo. Parkiranje je skoro nemoguće, a tamo gde ima mesta, vrlo je skupo. Na pojedinim mestima cena iznosi dve funte na sat (približno 200 din).\nNa ovo se nadovezuju i problemi sa zagađenjem životne sredine. Nivo zagađenja je dostigao neviđene razmere. 20% dece u Britaniji sada pati od astme. Pre dvadeset godina bolovalo je samo 5%.\nCelokupna infrastruktura društva propada. 5.000 ljudi umire svake godine od infekcija koje su dobili u bolnicama! Nivo higijene u mnogim bolnicama je dramatično opao. Nedavni izveštaj je otkrio da bar jedna trećina bolnica ne ispunjava propisane higijenske standarde. U mnogim bolnicama smeće se ne uklanja odmah, već određeno vreme stoji po hodnicima. Povrh svega, postoji i nedostatak osoblja zbog dugog radnog vremena i niskih plata. Britansko zdravstvo ne bi moglo da funkcioniše bez velikog broja medicinskih sestara i doktora stranog porekla koji rade za niže plate.\nOd bilo kog profesora u Britaniji možete čuti sličnu priču. Oni su primorani da rade duže nego ranije. Njihove plate nisu pratile kretanje inflacije i cena, i povrh toga, raste nasilje u školama.\nČak i hrana nije više garantovano bezbedna. Čuli ste za bolest ludih krava. Ali, nije bezbedno jesti ni hranu koja sadrži sirova jaja zbog opasnosti od salmonele. Najnoviji skandal je bio oko proizvodnje ribe - losa. Los bi trebalo da bude vrlo zdrava hrana. Ali sada se 99% losova koji se koriste za ishranu u Britaniji uzgaja u ribnjacima. Tamo ih kljukaju raznim hemikalijama. Na primer, losova prirodna boja je ružičasta, ali uzgajana riba u ribnjacima postaje žuta, i da bi izgledala prirodno hrane je posebnim pigmentima!\nUslovi rada su se takođe dramatično pogoršali. Sve do kraja '70-tih prosečno radno vreme se smanjivalo. Od tada je ponovo počelo da raste. Ljudi su primorani da duže rade. I sam tempo rada je ubrzan. To objašnjava zašto sve više ljudi pati od stresa uzrokovanog poslom.\nMogao bih ovako da nabrajam do sutra, i trebala bi mi cela knjiga da objasnim nazadovanje u svakom aspektu života u Britaniji i celoj zapadnoj Evropi. Činjenica je da je Britanija model za sve druge evropske kapitalističke zemlje. Isti procesi koji se u njoj odvijaju mogu se videti širom Evrope.\nStoga tzv. "uspeh" kapitalizma ne treba meriti samo brojem novih radnih mesta, ili vrednosti zarada, već i opštim padom uslova svakodnevnog života i zagađenjem okruženja.\nTakođe ne treba gledati na zarade samo prostim poređenjem deviznih kurseva. Običan radnik u Londonu može da zaradi oko 1.000 funti mesečno (100.000 dinara), dok je prosek 1.800 funti mesečno (što uključuje i vrlo visoke i vrlo niske zarade). Od toga od mora da plati od 500 do 1.000 funti za stanarinu, oko 100 funti mesečno za javni prevoz... Račun u supermarketu vrlo lako može iznositi između 60 i 100 funti nedeljno.\nPovrh svega ovoga, sada vidimo početak recesije u Sjedinjenim Američkim Državama, što će uzdrmati ceo svet. Stoga, u narednom periodu, uz sav ovaj pad standarda, videćemo ponovni rast nezaposlenosti, što će milionima ljudi učiniti život nepodnošljivim.\nCK: Da li je monetarizam rešenje?\nJF: Monetarizam je postao veoma popularan posle visoke inflacije '70-tih. Problem sa monetarizmom je da se on bavi samo jednom stranom problema. Tačno je da veliki rast količine novca u opticaju vodi ka inflatornim pritiscima. U toku 25 godina od 1948. država je ubrizgala veliku količinu novca u privredu. U nekim zapadnim zemljama javna potrošnja je obuhvatala oko 20% tržišta. Kako je privreda zapadala u recesiju 1974-75. postalo je očigledno da ogromne sume fiktivnog kapitala plutaju u ekonomiji. Stoga su monetaristi rekli da je rešenje u obuzdavanju štampanja novca. Margaret Tačer je bila simbol ovakve politike. Sva državna imovina je trebala biti rasprodata, svi javni rashodi (kao što su davanja za nezaposlene, penzije, sredstva za škole i bolnice, itd.) morali su biti reducirani.\nProblem je u tome što primenom ovakve politike redukujete kupovnu snagu naroda. Radnici imaju manje novca koji mogu potrošiti. Država nudi manje poslova. Kamate takođe rastu kao rezultat monetarističke politike. Ideja je da je neophodno redukovati kredite da bi se smanjila količina novca u opticaju. Da bi se to postiglo, cena kapitala se podiže. Ovo običnom radniku otežava kupovinu kuće ili automobila, a i kapitalisti moraju više platiti kroz kamate kroz pozajmljivanje kapitala. Na dugi rok, striktna primena monetarizma može dovesti do užasnih deflacionih efekata. To smo videli u Japanu, gde je privreda praktično u recesiji poslednjih deset godina!\nCK: Konflikti između imperijalističkih sila?\nJF: Pa, toga ima dosta. Problem je da svi žele da izlaz iz krize nađu u izvozu. SAD žele da izvoze više u Japan i Evropu. Isto važi za Evropu, itd... Ovo nužno vodi konfliktima širom planete. Rat banana je ilustracija ovoga. Posle kolapsa režima u istočnoj Evropi američka United Fruit Company i druge slične kompanije su povećale broj plantaža banana koje kontrolišu u Centralnoj Americi. Mislili su da će doći do velikog razvoja tržišta banana u istočnoj Evropi. Pokazalo se da su pogrešili. Tada su SAD izvršile enorman pritisak na Evropsku Uniju da otvori svoje tržište bananama iz Centralne Amerike. Problem je bio u tome što je Evropska Unija imala specijalne trgovinske odnose sa bivšim kolonijama na Karibima, posebno Britanija. Konflikti ove prirode periodično eksplodiraju oko raznih proizvoda, kao što je govedina, na primer. Problem je u tome što većina glavnih kapitalističkih sila zapada proizvodi više nego što svetsko tržište može da apsorbuje. Stoga svaka od njih može izvoziti više samo na račun svojih konkurenata.\nZapadne sile su se takođe, de facto, borile međusobno iza zavese u lokalnim ratovima. Na primer u konfliktu u Siera Leoneu Francuska je podržavaja jednu, a Britanija drugu stranu. Britanija je želela da kontroliše dijamantska polja na severu zemlje i stoga podržava tzv. "legitimnu" vladu, dok Francuska trguje sa "pobunjenicima" preko susedne Liberije. Očigledno ima i konfliktnih interesa u samoj Evropi. Jasno je da je Francuska imala drugačije prioritete u Jugoslaviji od Britanije. Nemačka bi želela da se proširi na istok i da uključi u EU zemlje kao što su Poljska i mađarska, ali Francuska zna da bi to ugrozilo njene poljoprivredne interese jednom kada jeftina hrana počne da stiže sa istoka.\nTu su takođe i konflikti interesa između EU i SAD, ali i unutar same EU. Ono što Evropsku Uniju drži na okupu, uprkos konfliktima je potreba da se zajedno bore protiv konkurencije SAD i Japana. Ni jedna od članica EU sama ne bi mogla opstati na svetskom tržištu.\nCK: Šta mislite o "trećem putu"?\nJF: Takozvani "treći put" je izmislio Toni Bler. To je pokšaj da pokaže da iako je napustio stare socijalističke principe koje je Laburistička Partija branila, da se njegova politika takođe razlikuje od desničarskih konzervativaca. Deo ovog tzv. "trećeg puta" je ideja o "socijalnoj tržišnoj ekonomiji". Pod ovim on misli na sistem koji je fundamentalno baziran na kapitalizmu, tržišnoj ekonomiji, ali koji garantuje socijalne reforme. Stoga ideja da privatna inicijativa može garantovati efikasan transportni sistem, efikasno zdravstvo, školstvo, itd. Kao što se može videti iz onoga o čemu sam prethodno govorio, ova politika je potpuno promašena. Sve vlade koje se baziraju na ovom "trećem putu" završile su braneći interese kapitala na račun radnika. Postoje samo dva puta. Jedan je goreopisani, kapitalistički. Drugi je socijalistički. Ali, pod socijalističkim ne mislim na ono što smo imali u istočnoj Evropi u prošlosti. Mislim na sistem gde je privreda pod demokratskom kontrolom samih radnika.\nCK: Kakvi su uslovi života radničke klase na zapadu - životni standard, raspodela bogatstva, klasna svest, itd?\nJF: Pa, na većinu ovih stvari sam već odgovorio. Životni standard je nesumnjivo najviši na svetu. Kako bilo, moramo se osvrnuti i na socijalnu polarizaciju koja se odigrava. Imamo vrlo mali sloj na vrhu koji je ekstremno bogat. Takođe imamo stalno rastući stratum na dnu koji postaje sve siromašniji. Sa uništavanjem zdravstvenog sistema slabijim slojevima društva je sve gore. Što se tiče radničke klase, život je postao teži nego do pre dvadeset godina. Na primer, realne zarade radnika u SAD nisu porasle preko 20 godina. Radnici u SAD sada rade oko 160 sati godišnje više nego što su sredinom sedamdesetih. Jedini način na koji američke porodice mogu da očuvaju svoj životni standard je da oba člana porodice rade. Stoga su potrebne dve plate za ono za šta je ranije bila potrebna jedna. Takođe napuštanje koncepta "države blagostanja", reforme zdravstva, školstva, itd. znači da se sada mora plaćati ono što je nekada bilo besplatno. Raspodela bogatstva postaje sve neravnomernija.\nOno što je sistem koliok-toliko držalo u ravnoteži je polet ekonomije. Sve što sam opisao vodi opštem pogoršanju uslova života. Ali dokle god ima posla ljudi će zarađivati za život, čak i ako to znači više časova rada, više stresa i napora, itd. Ali, sve je manje novih radnih mesta. Nezaposlenost ponovo raste u SAD posle dugo vremena. U Britaniji se radnici stalno otpuštaju. Jedan od najsvežijih primera je ono što se dešava u Fordovoj fabrici u Dagenamu (istočni London). U naredne dve godine oni će obustaviti proizvodnju automobila, i preći samo na proizvodnju komponenti. Ovo će biti prvi put od '30-tih da se automobili neće proizvoditi u toj fabrici. Nekoliko hiljada radnika će biti otpušteno. Nedavno je General Motors najavio da će zatvoriti Vauxhall fabriku u Lutonu, severno od Londona. Uopšte, svuda u industriji se otpuštaju radnici. Na mesto njih dolaze "rubbish" ili "Mac" poslovi, kao što su spremanje pomfrita i hamburgera u Mek Donaldsu. To su loše plaćeni poslovi, bez ikakvih prava.\nPo pitanju svesti moramo biti oprezni. Površno posmatrano, samosvest može izgledati niskom. Ako je merimo nivoom štrajkova, onda je vrlo niska. U većini evropskih zemalja broj štrajkova nikada nije bio toliko mali. Ali moramo imati na umu da je bilo velikih štrajkova '70-tih i '80tih. Nažalost, zbog lidera sindikata ovi pokreti su poraženi. Na primer, u Britaniji smo imali štrajk rudara '84-'85. Trajao je 11 meseci. On je predstavljao masovnu mobilizaciju ne samo rudara već celokupnih zajednica. Cela radnička klasa se izrazito solidarisala sa rudarima. Bilo je sukoba sa policijom i nekoliko rudara je poginulo u tim sukobima. Ali vođstvo TUC (glavnog rudarskog saveza sindikata) je ostalo po strani i ostavilo rudare izolovanim. Razbijanje pokreta rudara je imalo dalekosežne posledice na razmišljanje radnika uopšte.\nKako bilo, pogrešno je reći da su radnici mirovali proteklih dvadeset godina. U Italiji je bilo velikih borbi početkom osamdesetih. '84. su organizovane masovne demonstracije da bi se zaštitila indeksacija zarada. Ponovo, 1994. pola miliona radnika i omladine je demonstriralo protiv Berluskonijeve vlade i njihovog napada na penzioni sistem. 1995. smo videli masovne pokrete radnika u Francukoj koji su primorali vlast da prihvati smanjenje radne nedelje na 35 sati. U Grčkoj je bilo nekoliko generalnih štrajkova. Bilo je važnih štrajkova u Španiji, štrajkova metalaca u Nemačkoj, itd... Pre nekoliko godina je u SAD bio veličanstveni štrajk UPS-a (United Parcels Service) u odbranu njihovih penizonih prava. On je imao podršku radnika širom SAD. Problem nije bio u spremnosti radnika da se bore, već u nedostatku borbenog vođstva u sindikatima.\nRadnici na zapadu su takođe pokušavali da promene stvari političkim putem. 1997. pobeda Laburista, posle 18 godina vladavine Torijevaca, bila je jasan znak da radnici žele promene. Nažalost, Bler im nudi manje-više isto, istu reakcionarnu politiku. Slične procese smo videli u većini zapadno evropskih zemalja, gde je došlo do poraza desničarskih partija i pobeda socijal-demokratije. Ali, opet, kao i u Britaniji, oni su nastavili istu politiku rezanja budžeta, privatizacija, itd.\nStoga je ono sa čime se suočavamo kriza vođstva. Tradicionalne masovne organizacije radničke klase, i političke i sindikalne, imaju lidere koji se ne bore za zahteve radnika. To delimično objašnjava ćorsokak u kome se našao radnički pokret. Stoga, površnom posmatraču sve može izgledati mirno. Ali, stvari se menjaju, Činjenica da u Britaniji 75% stanovništva želi da železnica bude renacionalizovana, i činjenica da se ono potpuno protivi privatizaciji londonske podzemne železnice, pokazuju da se svest radnika menja. Događaji u proteklih nekoliko godina su ostavili traga.\nCK: Kakva je perspektiva?\nJF: Situacija postaje sve nestabilnija. Mase znaju šta ne žele. Ne žele privatizacije, ne žele razbijanje zdravstvenog sistema, ne žele dužu radnu nedelju, ali partije za koje su glasali, Laburisti u Britaniji, Socijalistička Partija u Francuskoj, PASOK u Grčkoj, su im razbile iluzije. Stoga postoji opasnost da će se na narednim izborima desnica možda vratiti. To je sulčaj sa Italijom, gde bi Berluskoni mogao da dobije na dolazećim opštim izborima. Kako bilo, čak ni to ne prikazuje kompletnu sliku. Ono što se dešava u zapadnoj Evropi je sve veća apstinencija od izbora. Ovo uglavnom pogađa radničke četvrti. Neki od radnika više ne osećaju da mogu da glasaju za Blera ili Žospena ili Simitisa, ali takođe neće da glasaju za desnicu. Rezultat je pad glasova za levicu, i desnica dobija u relativnim odnosima.\nDesničarske partije koje mogu doći na vlast u narednom periodu biće izrazito anti-radničke. U određenom trenutku će doći u konflikt sa radničkom klasom. Ovo smo već iskusili u Italiji 1994. kada su mase srušile Berluskonijevu vladu koja je napala penzioni sistem. Takođe, dolazeća recesija će učiniti da milioni radnika shvate da im kapitalizam ne može garantovati pristojan život i posao. Sve što je neophodno za ponovno masovno buđenje klasne borbe u narenim godinama već je tu.\nCK: Šta sa Kinom, Kubom, i drugim "socijalističkim" zemljama? Kakav je put pred njima?\nJF: Kina, Kuba, Vijetnam i nekoliko drugih zemalja i dalje održavaju državno vlasništvo nad sredstvima za proizvodnju. Ali, socijalizam nije samo državno posedovanje sredstava za proizvodnju. Istinski socijalizam uključuje demokratsku participaciju radničke klase na svim nivoima odlučivanja. Ono što smo videli u istočnoj Evropi i Sovjetskom Savezu bila je birokratska deformacija socijalizma. Elita, birokratija je imala političku moća i koristila ju je da obezbedi svoj privilegovani položaj. Sistem je bio osuđen na krizu zbog neefikasnosti birokratije. Jednom kada je ovaj sistem ušao u krizu, dominantan sloj birokratije se okrenuo kapitalizmu kao rešenju. Ovo se jasno može videti širom istočne Evrope. Stoga ono što se sada događa jeste tranziciono stanje gde ove bivše birokratije pokušavaju da vrate kapitalizam.\nU Kini, Kubi, Vijetamu.. stari režimi se nisu srušili, ali birokratija uvodi "tržišne reforme". U Kini jedan sloj birokratije pokušava da sebe pretvori u kapitalističku klasu. Ovo stvara ogromne protivurečnosti. Stara državna preduzeća ne mogu odoleti konkurenciji sa zapada. Zatvaranje ovih fabrika bi značilo da će milioni radnika izgubiti posao. To bi takođe pogodilo i birokrate koje vode ove fabrike. Ne mogu sve birokrate postati kapitalisti. Stoga konflikt unutar kineske Komunističke partije raste. Otvaranje Kine stranim investicijama je takođe stvorilo novoindustrijalizovane oblasti sa modernom, svežom, mladom radničkom klasom. Industrijalna radnička klasa broji 100 miliona ljudi, i jedna je od najvećih na svetu! Ali ovi radnici zarađuju vrlo niske zarade i primorani su da rade u užasnim uslovima. Ovo je dovelo do masovnih štrajkova, što je javljano i u zapadnim medijima. Sličan proces se odvija i u Vijetnamu. U tzv. socijalističkim zemljama radnici su brutalno eksploatisani!\nŠta će biti sa ovim zemljama? Radnička klasa je ojačana razvojem industrije, i sve više postaje svesna sopstvene snage, i pre ili kasnije će se stvoriti uslovi kada će moći da preuzmu vlast. Ali za ovo im je potrebno pravo, marksističko vodjstvo. Lekcija istočne Evrope pokazuje da nije dovoljno da mase izađu na ulice, već da je potrebna i partija i vođstvo.\nTakođe treba istaći da proces kapitalističke restoracije u ovim zemljama još uvek nije završen. U slučaju ozbiljne svetske recesije, čak i birokratija, ili njeni značajniji slojevi mogli bi doći do zaključka da kapitalistički put neće rešiti njihove probleme. Budućnost ovih zemalja, u krajnjoj liniji, ipak je u rukama radničke klase.\nCK: Efekti "tranzicije" u istočnoj Evropi?\nJF: Nazivaju je tranzicijom da bi sakrili pravu prirodu onoga što se događa. To je socijalna kontra-revolucija. Ono što se dešava u istočnoj Evropi je pokušaj da se vrati privatno vlasništvo. Ovo ni u kom slučaju ne može rešiti probleme širokih masa stanovništva. Pogledajte Rusiju, Ukrajinu, Bugarsku, Rumuniju... Dostignuća starog sistema se uništavaju, a tržište ne obezbeđuje alternativu. Zapadni investitori nisu zainteresovani u razvoj ovih privreda. Oni žele da jeftino kupe komunalne službe, vodovode, gasovode, elektrane, itd. jer će im to garantovati monopolski položaj iz koga mogu izvući ogromne profite. Oni mogu investirati u neke grane industrije kao u Poljskoj, Češkoj, Mađarskoj, da bi isokristili jeftinu radnu snagu, i blizinu ovih zemalja njihovim sopstvenim tržištima. Nemačka može da proizvodi jeftinije u Poljskoj i da ponovo uvozi te robe u Nemačku. Ali, u ovim zemljama se tržište neće razviti u meri u kojoj obećavaju. Oni će želeti da održe zarade niskim, a to znači da će rast tržišta biti ograničen. Dogoročno, pokazaće se da je to katastrofa.


Izvor: Kurir arhiva vesti 21.05.2016 - Naslovi.net\nNa proslavi i Tači: Crna Gora danas slavi dan nezavisnosti!\nCrna Gora danas obeležava Dan nezavisnosti jer je 21. maja 2006. godine na referendumu odlučeno da država obnovi samostalnost. Glavna svečanost biće održana u Podgorici, na Trgu nezavisnosti, s početkom u 20 časova. Na skupu će govoriti… »\nPrvi potpredsednik hrvatske vlade Tomislav Karamarko dao je apsolutnu podršku banjalučkom biskupu Franji Komarici od koga je predsednik Republike Srpske Milorad Dodik zatražio da se javno izvini zbog služenja mise u Blajburgu i poređenja Blajburga i… »\nGrađani u panici: Tri jača zemljotresa pogodila Makedoniju\nPrema Evropskoj makroseizmičkoj opservatoriji, prvi potres snage 4,8 dogodio se u 18.33 časova, a drugi u 18.41 magnitude 4,9, preneli su lokalni mediji. Skoplje -- Jugozapadni deo Makedonije poslepodne pogodila su dva zemljotresa magnitude 4,8 i 4,9… »\n21.05.2016 Kurir, kategorije


Flajeri štamparija Novi Sad Srbija | GAGIĆ PRINT DOO\nGAGIĆ PRINT DOO\nFlajeri štamparija Novi Sad Srbija\nFutoški put 40b, 21000 Novi Sad\n...... gagicp... Prikaži\nFlajeri štamparija Novi Sad Srbija |\n"Gagić Print Doo" posluje kvalitetno od osnivanja. Nalazimo se na adresi Futoški put 40b.\nPrepoznatljivi smo po kvalitetnoj štampariji flajera u Novom Sadu. O kvalitetu našeg rada najbolje govori uspešna saradnja sa mnogim klijentima.\nSedište naše štamparije je u Novom Sadu, ali vršimo dostavu na teritoriji Srbije.\nNaše radno vreme je od 08 do 16h.


ORDEN BELOG ORLA Nikolić odlikuje Dikovića\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić odlikovao je načelnika Generalštaba Vojske Srbije, generala Ljubišu Dikovića Ordenom belog orla sa mačevima prvog stepena, piše "Politika".\nOcenjujući da je predsednikova odluka doneta u redovnom terminu za odlikovanja - kako kaže zakon, ona se po pravilu dodeljuju u februaru i junu - "Politika" primećuje da se nameće pitanje ko je generala predložio za odlikovanje i kada je odluka o tome doneta zbog specifičnog trenutka u kojem se Dikoviću uručuje ugledno držvno znamenje dok ga NVO Fond za humanitarno pravo opružuje za ratne zločine na KiM 1999. godine.\nFond za humanitarnu pravo je 29. januara ponovio da poseduje dokumenta koja ukazuju da je načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković odgovoran za ratne zločine na KIM što je Ministarstvo odbrane ocenilo kao "nastavak orkestrirane kampanje protiv sistema odbrane".\nDirektorka FHP Sandra Orlović je, predstavljajući dosije "Rudnica" o ratnim zločinima nad kosovskim Albancima rekla da su u Dosijeu navedeni dokazi koji "ukazuju na odgovornost ili ulogu pripadnika 37. motorizovane brigade VJ čiji je komandant tada bio Diković".\nOsnivač Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić negirala je u petak da su optužbe na račun Dikovića napad na Vojsku Srbije i istakla da je misija nevladinih organizacija jačanje pozicije institucija i vladavine prava.\nLjubiša Diković Tomislav Nikolić Orden Beli orao\nTOMA NIKOLIĆ IZAŠAO IZ ILEGALE Bivši predsednik Srbije godinama tihuje, ali je danas odlučio da se POKAŽE, za to je izabrao mesto usred Beograda (FOTO)


RTS :: Svetske zvezde ispratile Đokovićev trijumf na Vimbldonu\nVesti Svetske zvezde ispratile Đokovićev trijumf na Vimbldonu\nnedelja, 12. jul 2015, 16:23 -> 19:06\nSvetske zvezde ispratile Đokovićev trijumf na Vimbldonu\nFinale najprestižnijeg teniskog turnira na svetu privuklo je veliku pažnju u svetskom džet-setu. Glumci, dizajneri i bivši sportski velikani pratili su sudar teniskih džinova.\nPobedu Novaka Đokovića nad Rodžerom Federerom sa tribina su pomno pratile mnoge zvezde.\nKao veliki poštovalac belog sporta, američki glumac Bredli Kuper nekako se već podrazumeva na grend slem finalima.\nTeniske legende pratili su Kejt Vinslet i Džeremi Piven, kao i Britanci Hju Grant i Benedikt Kamberbač.\nItalijanska fudbalska legenda Alesandro del Pjero takođe je bio na tribinama. Kad je o fudbalerima reč, tu je i Tijeri Anri, bivši napadač Arsenala i francuske reprezentacije.\nDizajnerka Stela Makartni sedela je u Đokovićevoj loži i iz sve snage, zajedno sa Jelenom, bodrila najboljeg tenisera sveta.\nNa tribinama je bila i ikona modne industrije i urednica Voga Ana Vintur.\n(utorak, 14. jul 2015, 13:36) - anonymous [neregistrovani]\nKakav De Niro?\nRobert De Niro ima mladež na desnom obrazu! Dakle ovaj lik nije ni pod tačkom razno De Niro...\nA za onu gospođu ili gospođicu koja je napisala da je ćerka Paul Mc Cartney_a sedela desno od Đokovićevog oca, poruka da Srđan Đoković nije ni bio na tribinama Wimbledona. To je Srđanov rođeni brat, odnosno Noletov stric.\n(utorak, 14. jul 2015, 11:51) - anonymous [neregistrovani]\nRobert De NIro ??\nPa ne lici mi bas previse na Roberta DE NIra.. U velikoj sam nedoumici\n(utorak, 14. jul 2015, 01:34) - anonymous [neregistrovani]\nHvala ti Novace sto si pobedio za sve nas srbe i doneo nam tako prestiznu nagradu, izuzetan si i kao covek i kao sportista da tako posle 6:6 u drugom setu i posle nadjes toliku snagu u nasoj pravoslavnoj veri i veru u nas narod da te bodri. Zelim ti jos puno ovakvih trofeja kao i da uz duzno postovanje prema svim legendama belog sporta da ih prestignes i tako postanes najbolji svih vremena. Zelela bi da ove i sledece godine ponovis uspehe kao i da osvojis zlatnu medalju na OI u Riju kao i drugi nasi sportisti (mladi prvaci sveta u fudbalu, strelci, atleticari, kosarkasi i kosarkasice, odbojkasi i odbojkasice, vaterpolisti i kajakasi kao borilacki sportisti da donesete sledece godine sto vise medalja. A sto se tice slavnih licnosti tu su bili i Bekam sa najmladjim sinom Raulom, princevski par od Kembridza Vilijam i Kejt, Sevcenko koji je bio u cetvrtfinalnom mecu uz Novakov stab, i ja sam videla Anrija koji je sedeo pored Alexa Fergusona, Ijana Mekelena. Posle sam videla u finalu i Benedikta. Bravvvvo Nolllllee, alal vera. Veliki pozrav iz Zemuna.\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 18:22) - GadgetRS [neregistrovani]\nNormalno da niste spomenuli De Niro-a; prepali sa da nije došao da gleda tenis nego da lovi Jelene :)\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 14:49) - младен [neregistrovani]\nЗемљаче, не шири мржњу. И ја живим на западу и нико ме не мрзи. Они и не знају да смо ми православни, а и ко зна није га брига. Како нико не мрзи Грке, Румуне или Бугаре. Можда тебе мрзе из других разлога.\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 14:44) - anonymous [neregistrovani]\nUkrsteni prsti za srecu\nA ko je bio onaj sto je drzao ukrstenne srednji prst i kaziprst? Zna li neko?\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 11:02) - Nebojsa CH [neregistrovani]\nDragi zemljace, kao sto vidis zivim vec puno godina na zapadu i znam kako misle svi na zapadu o nama Srbima.Oni nas trpe ali rec simpatija prema nama kod njih ne postoji.Da smo druge vere ili da smo Kosovarci Siptari bili bi njihovi ljubimci.Misli da sam ti sve rekao.USA i EU mrze sve sto je pravoslavno.Pozdrav iz Svajcarske.\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 10:41) - anonymous [neregistrovani]\nNAVIJANJE I ZVEZDE\nJedan od komentara je sasvim tacan. Skoro sve zvezde su navijale za Federera. Na zalost nas niko ne voli. Medjutim jedan od obozavalaca Noleta je bas sam Bradley Cooper. Slazem se sa drugim komentarom da nisu prepoznali tako cuvenog glumca kao Robert de Nira, medjutim bilo je mnogo zvezda, pa im je poneka promakla. Ja sam npr. primetio da je prisutan bio i Ian McKellen iz cuvenih filmova o Gospodaru Prstenova. Posto je kamera prosto setala po publici, mozda je jos neko uspeo da zapazi neku zvezdu, ali i ove koje su bile prisutne cak iako mozda vecina nisu navijali za Noleta, morali su da prisustvuju njegovom trijumfu, sto je najveca stvar. Bravo Nole i nosi ime Srbije celim svetom.\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 09:47) - NIKOLA - LONDON [neregistrovani]\nkoga nije bilo\nLewisu Hamiltonu F1 vozacu ni novi ugovor od £ 100 000 000 nije pomogao da udje na Wimbldon i odgleda finalni mec.\nRazlozi su krsenje protokola koji zahtjeva da svi koji sjede u lozama budu obuceni u sako-e. kravate i cipele a on je dosao neprokladno obucen za ovu priliku.\n(ponedeljak, 13. jul 2015, 09:39) - nikola [neregistrovani]\nKcer od Poula Makantya je sjedila zajedno u lozi sa Djokovicevim timom. Desno od Djokovicevog oca.


Uđite u najbrži evropski superkompjuter iz udobnosti vaše fotelje - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Hardware and software » Uđite u najbrži evropski superkompjuter iz udobnosti vaše fotelje\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 08. 06. 2020. Rubrika: Hardware and software | komentar : 0\nKompanije AMD i HPE su u kolaboraciji sa Računarskim Centrom Univerziteta Štutgart, omogućile do se putem virtuelne 360 ture, slično kao u Google Mapama, prošetate kroz halu u kojoj je instaliran najbrži superkompjuter na „starom“ kontinentu. Nedavno pušten u rad „Hawk“ superkompjuter u Računskom Centru Visokih Performansi (HLRS) Univerziteta u Štutgartu u Nemačkoj, spada među najbrže superkompjutere na planeti i apsolutno najbrži sistem opšte namene za naučno i industrijsko računanje u Evropi.\nOva jedinstvena virtuelna turneja otkriva retki pogled iznutra u impresivno tehničko dostignuće kakvo je „Hawk“ superkompjuter. Dok se “šetate” po virtuelnom okruženju, između rekova superkompjutera ćete naći „hot-spot“ linkove do više tehničkih detalja o „Hawku“. Turneja takođe uključuje intervju sa dr Bastianom Kollerom, generalnim direktorom HLRS-a, koji objašnjava kako sistem funkcioniše i njegove aplikacije. Kao što je prikazano u obilasku, „Hawk“ superkompjuter se sastoji od 44 reka u kojima je smešteno preko 5600 računskih čvorova, što rezultira sa preko 720.000 procesorskih „Zen2“ jezgara druge generacije AMD EPYCprocesora.\nSuperkompjuter „Hawk“ je baziran na „Apollo“ platformi kompanije Hewlett Packard Enterprise (HPE) i dizajniran je za naprednu primenu u energetici, klimatskom modeliranju, saobraćaju i zdravstvu. Sa maksimalnim performansama od oko 26 petaflops (26 kvadriliona operacija u pokretnom zarezu u sekundi). Ilustracije radi, da biste uporedili ono što računarski sistem od „svega“ 1 petaflopa može da uradi u samo jednoj sekundi, morali biste da vršite jedno izračunavanje svake sekunde tokom 31,688,765 godina. Hawk omogućava naučnicima i inženjerima da vrše istraživanje većih i složenijih pojava, istovremeno podržavajući radne tokove koji intenzivno koriste podatke i koji kombinuju veštačku inteligenciju, analizu velikih podataka, duboko učenje i simulaciju.


Foto:Screenshot/youtube.com/ Wrestling Hub\nPostavljanje klima-uređaja u automobile, poput Bugatti Chirona, nije jednostavan zadatak. Osim vrhunskih performansi agregata ili mjenjača, vlasnici traže da i drugi sistemi budu na vrhunskom nivou.\nSve to doprinosi dodatnom opterećenju, a tu su i konstrukcijski problemi, jer je prednja šoferšajbna Bugattija postavljena pod uglom od 21,5 stepeni, dok kod većine, recimo, kompaktnih automobila iznosi 30 stepeni, prenosi Revija HAK.\nIz tog razloga, u Chiron ulazi više sunca i kabina se brže zagrijeva. Ako tome pridodate i panoramski krov, eto konzerve! Konstruktori su “muke” vlasnika ovog skupocenog bolida riješili ubacivanjem kompresora klime, koji ima kapacitet 10 kW, a ta snaga je dovoljna da se ohladi stan od 80 kvadrata!


Solarne elektrane privlače investitore u Unsko-sanski kanton | Krajina.BA\nSolarne elektrane privlače investitore u Unsko-sanski kanton\n– “Sve je više ozbiljnih kompanija iz Austrije, Belgije i Njemačke koje se interesuju za ovu vrstu projekata. Također, njih zanima i zakonska regulativa i mi smo u cilju olakšanja uslova investitorima proveli izmjene Zakona o koncesijama, a u proceduri je i usvajanje zakona o javno-privatnom partnerstvu. Sve to treba da olakša uslove budućim investitorima”, istakao je ministar privrede Nijaz Kadirić.\nInače, prva solarna elektrana u Unsko-sanskom kantonu puštena je u pogon polovinom juna protekle godine u mjestu Krnjeuša, nadomak Bosanskog Petrovca, a ukupna vrijednost ove investicije iznosila je 720.000 maraka.\nTakođer, treba istaći da je početkom protekle godine nadomak Bihaća započela i realizacija projekta izgradnje prve vjetroelektrane vrijedne 120 miliona maraka.\nPrethodni članakNapustio nas je Fahrudin Osmanagić – Čigra, demobilisani borac, pripadnik 501. slavne Bihaćke brigade\nNaredni članakKompanija iz Konjica ruši sve rekorde: „Igman“ zaradio 142,9 miliona KM!