PRIKLJUČITE SE! Velika akcija čišćenja divlje deponije kod bastiona „Vlaško brdo“ | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / PRIKLJUČITE SE! Velika akcija čišćenja divlje deponije kod bastiona „Vlaško brdo“\nPRIKLJUČITE SE! Velika akcija čišćenja divlje deponije kod bastiona „Vlaško brdo“\nOmladinsko planinarsko smučarsko društvo „Dragan Radosavljević“ iz Zaječara, u okviru realizacije projekta „ZAzeleni“, organizuje veliku akciju čišćenja divlje deponije koja se nalazi u šancu bastiona „Vlaško Brdo“, u blizini Fabrike kablova, u nedelju, 17. septembra. Okupljanje volontera, prema rečima organizatora, predviđeno je kod „Amana“ u 9 časova.\nZa sve volontere obezbeđeni su prevoz, hrana i osveženje kao i htz oprema-rukavice za rad.\n„Pozivamo sve volontere koji žele da uzmu učešće u realizaciji akcije da se prijave do srede, do 20 sati putem maila društva: draganradosavljevic.za@gmail.com ili preko FB stranice ZAzeleni, kako bi stekli uvid u broj volontera i pripremili potrebnu htz opremu i obroke“, napominju organizatori.\nSav prikupljeni otpad će biti otpremljen na deponiju u Halovu, dok će plastične flaše biti otpremljene na reciklažu u reciklažni centar „Eva“ na Zvezdanskom putu. Prikupljeni čepovi plastičnih boca biće predati Timočkom omladinskom centru, u cilju pružanja podrške akciji ,,Čep za hendikep,, .\nProjekat ZAzeleni je finansiran od strane Ministarstva za omladinu i sport, Resurs centra OI,, Đorđe Simeonović,, u sklopu nacionalnog programa „Mladi su Zakon“.


Vesti – Page 10 – Udruženje Reciklera Srbije\nOtpad od proizvodnje vina završava u rekama, a može da bude sirovina za novu proizvodnju\nViše od 20 doktora nauka, naši stručnjaci sa Tehnološkog fakulteta, poslednjih godinu dana radili su na temi koja će zahvatiti sve vinare i vinogradare u Srbiji – šta raditi sa\nJedna od ideja za biznis koja kao cilj ima smanjenje količine otpada u prirodi je i proizvodnja biorazgradivih papirnih slamčica. Upravo na ovakvu ideju došli su u firmi “Roda packaging”\nPosadi svoj hlad – Prijavite se za besplatnu sadnicu jasena\nOrganizacija Let’s do it Serbia nakon 5 uzastopnih uspešnih godina realizacije Svetskog dana čišćenja u Republici Srbiji ove godine usled epidemioloske situacije želi da izbegne masovna okupljanja volontera i ovom\nVeliki ekološki problem grada, divlje deponije, uglavnom se formiraju na obodima grada Beograda. U toku ove godine planirano je da se ukloni skoro 7.500 kubnih metara mešovitog komunalnog i internog\nJavno komunalno preduzeće Šumadija Kragujevac, u cilju unapređenja svojih usluga, nabavilo je reciklomat-pametnu mašinu za prikupljanje i sortiranje ambalažnog otpada, saopštio je taj JKP. Reciklomat, prvi u Srbiji, ima mogućnost\nPovodom 3. jula, Međunarodnog dana bez plastičnih kesa, Ministarstvo zaštite životne sredine želi još jednom da ukaže na veliku štetnost plastičnih kesa i plastike za životnu sredinu i prirodu, i\nTim genetičara Stojkovića prvi u svetu istražio štetnost plastike po ljudski embrion\nOčišćene divlje deponije u okolini Kikinde\nZahvaljujući inicijativi Sekretarijat za zaštitu životne sredine, poljoprivredu i ruralni razvoj Gradske uprave Kikinda, u šest seoskih mesnih zajednica očišćene su i sanirane divlje deponije, a narednih dana kampanja će\nSilica plastic block je napravljen u potpunosti postupkom reciklaže i bez ikakvog otpada u proizvodnji. Ima li boljeg rešenja za održivost naše planete nego kada se od otpada napravi građevinski\nVlada Nemačke je 24. juna odlučila da zabrani prodaju plastičnih slamki za jednokratnu upotrebu, štapića za uši i posuda za hranu, prenosi Beta. Berlin time sprovodi direktivu Evropske unije za


Ulaganja padaju, investitori bježe! | Banovici.net\n" Direktna strana ulaganja u BiH u posljednje vrijeme klize ka najnižem nivou u posljednjih 20 godina, dok je prisutan i trend takozvanog bijega investitora iz BiH, od kojih neki ostavljaju ogromne dugove, a drugi radnike na ulicama, pokazuju zvanični podaci, ali i stavovi ekonomskih stručnjaka u BiH"\nDirektna strana ulaganja u BiH u posljednje vrijeme klize ka najnižem nivou u posljednjih 20 godina, dok je prisutan i trend takozvanog bijega investitora iz BiH, od kojih neki ostavljaju ogromne dugove, a drugi radnike na ulicama, pokazuju zvanični podaci, ali i stavovi ekonomskih stručnjaka u BiH, pišu Nezavisne.\nPored toga, treba napomenuti i povlačenje belgijskog trgovačkog lanca "Delhaize" iz BiH, te masovno otpuštanje radnika u Fabrici kućanskih aparata "Bira" Bihać.\n"Sa druge strane, imamo i odlazak investitora poput "Tuša", "Delhaizea" i još nekih koji to pravdaju situacijom lošeg poslovnog ambijenta sa aspekta nesigurnosti investicija u BiH i ogromnih opterećenja i administrativnih prepreka s kojima se susreću u poslovanju", kazao je Hasić.\n"To treba da bude neki signal vlastima u BiH, mora se mijenjati zakonodavstvo, prvenstveno sa aspekta obezbjeđenja i zaštite radnika i povjerilaca, a sa druge strane zakonodavna regulativa mora biti tako definisana da se ne ostavlja prostor za takve mahinacije i nelegalne radnje", poručio je Hasić.\n"Sa ovakvim pokazateljima sa tržišta BiH, nijedan novi investitor neće ni doći u BiH", smatra Pavlović i napominje da ekonomski život u BiH usporava, što samo po sebi destimuliše bilo kojeg investitora.


Dana 18.oktobra 2017. godine delegacija Luke Bar predvodjena Izvršnim direktorom mr Zarijom Franovićem obavila je sastanak sa Izvršnim direktorom turske kompanije “Aksoy Group”, g-dinom Bahadirom Aksoy.\nVrlo uspješan sastanak održan je u Tirani, a njegova centralna tema bila je potencijalna poslovna saradnja na pretovaru žitarica, kao i obavljanje proizvodnih djelatnosti u Slobodnoj zoni Luke Bar. Direktor Franović je upoznao g-dina Aksoya sa potencijalima i modelima valorizacije postojećeg silosa za žitarice.\nZadovoljni mogućim perspektivama saradnje, predstavnici turske firme su najavili posjetu Luci Bar, za 13. novembar 2017.godine, prilikom koje će prezentovati sve svoje planove i projekte vezane za Silos za žitarice.\nIstog dana, u prostorijama Luke Bar održan je sastanak Izvršnog direktora mr Zarije Franovića i njegovih saradnika sa Generalnim direktorom”China road and bridge corporation Montenegro branch” g-dinom Hei Shiqiang i menadžerkom za Marketing i investicije g-đicom Qian Yuanjing.\nG-din Shiqiang predstavio je direktoru Franoviću poslovanje svoje kompanije, koja izvodi radove na izgradnji puta Bar-Boljare i kazao je da je taj posao trenutno njihov najveći prioritet i da predstavlja osnov za sve buduće saradnje i projekte u Crnoj Gori.\nZahvalivši se na posjeti i iskazanom interesovanju za poslovanje Luke Bar, direktor Franović je kazao da od dolaska na čelo Luke Bar ima misiju da nakon sagledavanja kompletne situacije u kompaniji, zajedno sa menadžmentom, valorizuje sve kapacitete i potencijale Luke, koja je na strateškoj poziciji ne samo za Crnu Goru, već i za region. On je istakao da ova godina u poslovnom smislu za Luku bila veoma uspješna, ali da je mnogo neiskorišćenih potencijala i površina za valorizovanje.\nPošto je g-din Shiqiang kazao da njegova kompanija veoma uspješno posluje u Slobodnoj zoni u Beogradu, predočene su mu sve pogodnosti i prednosti korišćenja Slobodne zone u okviru Luke Bar i prikazana je prezentacija neiskorišćenih lučkih kapaciteta i modeli njihove valorizacije.


19.11.2019. / 7:30\nTREBINJE, Trebinjka Aleksandra Delić, proizvođač ljekovitih i kozmetičkih preparata, otvorila je, zajedno s gradonačelnikom Trebinja Mirkom Ćurićem, “Hercegovačku radionicu”, objekat u kome će ubuduće prodavati svoju bogatu paletu prizvoda koje pravi po starinskoj recepturi.\n“Mi smo već na putu da uskoro otvorimo mali pogon, odnosno malu liniju proizvodnje kozmetike, koju smo dosad, svi u porodici, radili ručno, tako da ćemo moći odgovoriti i na neke veće porudžbe”, kazala je Delićeva.\nĆurić kaže da je njen primjer klasičan slučaj podrške lokalne uprave pokretanju sopstvenog biznisa te da se nada da će Delići, nakon prvog objekta, svoj posao proširiti, s obzirom na to da je u pitanju zaista vrijedna porodica.\n“Mi smo im pomogli u okviru projekta pomoći lokalne zajednice samozapošljavanju, a takav javni poziv smo uputili i prije nekoliko dana, sa iznosom pomoći do 15.000 maraka po jednom zaposlenom, gdje se polovina ulaže u opremu”, kazao je Ćurić, podsjetivši da je subvencijama u Trebinju već zaposleno preko 600 ljudi.\nVeselin Dutina, direktor Agrarnog fonda Trebinje, u sklopu kojeg djeluje “Hercegovačka kuća”, na čijim policama se nalaze i proizvodi Delića, istakao je na otvaranju da je saradnja s ovom porodicom jako dobra i da su svi kupci izuzetno zadovoljni.\nSvi preparati porodice Delić posjeduju sertifikat o zdravstvenoj ispravnosti Zavoda za javno zdravstvo Banjaluka, a osim kozmetičkih, dobar dio njih ima primjenu i u ljekovite svrhe. Vesna Duka/Nezavisne\nTagovi: aleksandra delićhercegovačka radionicatrebinje\nNa devet hektara zemljišta prva plantaža organske smokve


Na Kolarcu, Muzičko putovanje ka prijateljstvu... - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Klasika » Na Kolarcu, Muzičko putovanje ka prijateljstvu…\nNa Kolarcu, Muzičko putovanje ka prijateljstvu…\nKatarina Vidaković 25. januar 2016. Klasika Postavite komentar\nMeđunarodni dan Holokausta biće obeležen u sredu 27. januara gala koncertom pod nazivom “Muzičko putovanje ka prijateljstvu među narodima”, u Kolarčevoj zadužbini. Izuzetan umetnički događaj daruje građanima Beograda i Srbije gospodin Josef Žamboki, ljubitelj umetnosti, poznati inženjer iz Tel Aviva, kojeg za Srbiju vezuju sećanja i brojna prijateljstva.\nJosef Žamboki i njegova setra Ruža pre sedamdeset i pet godina bili su poslednja jevrejska deca na Dorćolu koju je obućar Pal Žamboki, privremeno prevodilac u Gestapou, uspeo da spase i odvede u rodnu Kanjižu, dok su njihovi roditelji i čitava familija tragično stradali u logoru Staro sajmište.\nU znak sećanja na sve postradale u Holokaustu, Josef Žamboki, koji se šezdesetih godina sa suprugom Rut odselio u Izrael i tamo ostvario zavidnu karijeru, odlučio je da Beogradu i Srbiji daruje koncert operskih zvezda. Neke od njih su prvi put u Srbiji, poput Olge Makarine, dugogodišnje članice Metropoliten opere, kao i osnivača i učesnika prvog Internacionalnog masterklasa i takmičenja vokalnih umetnika pod imenom Žamboki, koji je prvi put održan u Jerusalimu 2015. godine.\nKoncert u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine počinje u 20 časova. Besplatne ulaznice mogu se podići na blagajni.\nAleluja, Hor Braća Baruh, dirigent Stefan Zekić\nAhavat Olam/Ljubav svetu, Hor Braća Baruh, solista Miša Levi, tenor, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nZlatni Jerusalim/Jerushalim Shel Zahav (kompozitor Naomi Šemer), Hor Braća Baruh, dirigent Stefan Zekić, solista Rut Žamboki, sopran, Izrael, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nKadish(kompozitor Luis Levandovski), HorBraća Baruh, dirigent i solista Stefan Zekić\nEli Zion (kompozitor Leo Zeitlin), Sandra Belić, solista na violončelu, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nAvinu Malkeinu, Hor Braća Baruh, solisti Jasmina Trumbetaš Petrović, sopran, Sandra Belić, violončelo, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nKol Haolam Kulo, Hor Braća Baruh, Rut Žamboki, sopran, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nHinach Yafa (kompozitor A. M. Bošković), solista Mark Šajmer, tenor, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nAdon Olam (kompozitor M. Citman), solista Izabel Mari Has, sopran, Nemačka, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nMio diletto e bianco (kompozitor E. Milc), solista Rona Izrael-Kolat, sopran, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nIch hob dikh zu fillib (kompozitor C. Tover), solista Olga Makarina, sopran, SAD, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nStändchen (F. Šubert), solista Jasmina Trumbetaš Petrović, sopran, klavirski saradnik Bodin Starčević\nKuda, kuda… Evgenije Onjegin (P. I. Čajkovski), solista Nikola David tenor, Nemačka, klavirski saradnik Ljubica Grujić\nUna voce poco fa, Seviljski berberin (G. Rosini), solista Olga Makarina sopran, SAD, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nDi piacer me balza il cor, Svraka kradljivica (G. Rosini),solista Rona Izrael-Kolat, sopran, Izrael\nAcerba volutta, Adriana Lekuvrer, F. Čilea, Iris Bil, mecosoprano, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nFlower duet, Ćo-Ćo-Sani Suzuki, Madam Baterflaj (G. Pučini), Jael Sajag, sopran,i Iris Bril, mecosoprano, klavirski saradnik Sonja Mazar\nLa donna e mobile, Rigoleto (Đ. Verdi), solista Mark Šajmer, tenor, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nHeia in, den Bergen, Kneginja čardaša (E. Kalman), solista Jael Sajag, sopran, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nHöre ich Zigeunergeigen, Grofica Marica (E. Kalman), solista Izabel Mari Has, sopran, Nemačka, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nMeine Lippen, Sieküssensoheiss, Đudita Franc Lehar, Olga Makarina sopran, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nKomm, Zigany, Grofica Marica (E. Kalman) solista Nikola David, tenor, Nemačka, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nLippen schweigen, Vesela udovica (F. Lehar), solisti Jael Sajag, sopran, Izrael, Mark Šajmer,tenor, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nMeine Liebe, deine Liebe, Zemlja smeška (F. Lehar), solisti Rona Izrael-Kolat, sopran, Izrael, Nikola David, tenor, Nemačka, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nTill there was you (M. Vilson), solista Olga Makarina, sopran, SAD, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael\nKad ja pođoh na Bembašu, El Dio Alto (sefardska pesma/ nezvanična himna Sarajeva), solisti Jasmina Trumbetaš Petrović, sopran, Rona Izrael-Kolat sopran, Izrael, klavirski saradnik Sonja Mazar, Izrael.\nTagovigala koncert holokaust hor braća baruh josef žamboki kolarac za dž\nPrethodni Symantec: Šta nas čeka u 2016. godini?\nSledeći Art bioskop: Autor u gostima – Evelina Kosta


delirij | Domovi za starije i nemoćne - Dom.hr\nArhiva tagova: delirij\nTrenutno se nalazite: Naslovnica / delirij\n02 srp. 2017\nIako se o deliriju i demenciji u medicinskim knjigama često raspravlja zajedno, oni su zaista posve različiti. Delirij je iznenadna, obično povratna promjena duševnog stanja koju označuju zbunjenost i neorijentiranost. Demencija je kronična bolest koja sporo napreduje, a ima za posljedicu gubitak pamćenja i teški pad svih aspekata duševne funkcije; za razliku od delirija, demencija […]


Kvota na pobedu domaćina je 4.35 - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal 3 za 3 Kvota na pobedu domaćina je 4.35\nRochdale će da ugosti Coventry danas od 16 časova po našem vremenu u okviru 35. kola engleske lige “League One“, a reč je o 3. rangu engleskog fudbala. Domaćin se nalazi na 19. mestu na tabeli i blizu je zone ispadanja, iako je, objektivno govoreći, prilično siguran sa čak 10 bodova prednosti. Sa druge strane imamo Coventry koji se bori za prvo mesto, ali će mu i drugo obezbediti direktan plasman u viši rang. Ima bod više od trećeplasiranog Wycombe-a, ali i 2 utakmice manje, tako da se može reći da je siguran na svojoj poziciji.\nAko je verovati tradiciji, danas bi mogao da slavi domaći tim po kvoti 4.35. Pored toga, kvota da će domaćin ostati neporažen iznosi 1.90. Ako ipak mislite da bi ovaj “dogovor” mogao da ode u kontru jer su Coventry-u bodovi potrebniji, pobeda gosta plaća se kvotom 1.85.\nCoventry – Rochdale 2:1 (1:1) 16.11.2019\nRochdale – Coventry 0:1 (0:0) 09.02.2019\nCoventry – Rochdale 0:1 (0:0) 01.09.2018\nRochdale – Coventry 2:0 (1:0) 17.04.2017\nCoventry – Rochdale 2:0 (1:0) 22.10.2016\nPrethodni tekstKako od h2h statistike do tiketa dana? Lako! – 22. februar 2020.\nSledeći tekstOd 2015. godine pobeđuju “na smenu”


Potpisan ugovor sa kompanijom “Quiddita“ doo Beograd o vršenju usluga izrade tehničke dokumentacije za građenje višeporodičnih stambenih objekata u okviru Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja u Republici Srbiji - Jedinica za upravljanje projektom / Project Implementation Unit\nPetak, 13. novembar, 2015.\nDirektor “JUP Istraživanje i razvoj” d.o.o. Beograd dr Goran Kvrgić i direktor “Quiddita” Voislav Galić, potpisali su ugovor o vršenju usluga izrade tehničke dokumentacije za građenje višeporodičnih stambenih objekata u okviru četvrtog potprojekta Regionalnog stambenog programa za trajno rešavanje stambenih potreba izbeglica u Republici Srbiji.\nUkupna vrednost ugovora o vršenju usluga izrade tehničke dokumentacije za građenje višeporodičnih stambenih objekata u okviru četvrtog potprojekta iznosi 12.440.000 RSD bez PDV.\nCilj Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja je stvaranje adekvatnih stambenih uslova za izbegla lica, kao i njihova socijalno-ekonomska integraciju u društvo. Reč je o zajedničkom višegodišnjem programu Republike Srbije, Bosne i Hercegovine, Republike Crne Gore i Republike Hrvatske.


Strojevi za ubijanje,evo koliko koštaju ubistva u BiH i Srbiji,neka koštaju i do milion eura – Virealni.online\nStrojevi za ubijanje,evo koliko koštaju ubistva u BiH i Srbiji,neka koštaju i do milion eura\nby SenadPosted on 20 Aprila, 2018\nProfesionalne ubice koje na teritoriji Balkana i Evrope izvršavaju ubistva, uglavnom dolaze iz zemalja bivše Jugoslavije Bosne i Hercegovine, Srbije i Hrvatske,ubistva sa potpisom mafije, kako to još nazivaju eksperti, imaju paprenu cijenu u svijetu podzemlja pa su naručioci spremni platiti i više od milion eura.\nUkoliko je meta neka osoba čije je ubistvo već jednom spriječeno ili koja vrši neku važnu političku ili poslovnu funkciju i ima organizirano osiguranje, cijena može i nadmašiti prosječnu od skoro 150,000 eura Počinioci likvidacija obično pripadaju nekoj kriminalnoj organizaciji, kao što je to bio Sretko Kalinić zvani Zver, član zemunskog klana,riječ je o čovjeku koji je svojevremeno priznao čak 35 likvidacija. Jedna od njegovih meta bio je i Zoran Đinđić, premijer Srbije.\nU našoj zemlji, jedan od najsurovijih bio je Milenko Lakić (član organizirane kriminalne grupe Zijada Turkovića, osuđen na 35 godina zatvora, koji je jednu od svojih žrtava natjerao da sama sebi iskopa raku,profesionalne ubice teško se otkrivaju i uglavnom su bile u nekim od organizacija, poput Legije stranaca, policije, vojske i slično, gdje su usavršili rad s eksplozivima i skoro svim vrstama oružja,motivi za naručena ubistva su različiti, a nerijetko je riječ o posljedicama sukoba narkokartela ili između klanova, koji jedni druge smatraju konkurencijom i zakletim neprijateljima.\nMarko Nicović, bivši načelnik beogradske policije i član Svjetske organizacije šefova policije, kaže da su ratni sukobi iznjedrili profesionalne ubice,mnogi od njih su bili pripadnici paravojnih ili parapolicijskih formacija pa su nakon rata ostali bez posla i prešli u profesionalne ubice,oni su na tržištu vrlo tražena, da tako kažem, radna snaga,sva suština je u tome ko je meta, drugih pravila nema,ukoliko treba ukloniti nekog, recimo, vlasnika kioska, takva, anonimna meta košta oko 5000 eura No, ako je riječ o velikoj meti, njegova glava košta od 150,000 pa do milion eura Dakle, stvaraju se grupe koje odlučuju o životu i smrti tvrdi Nicović.\nOni su ratovali tako da su stručnjaci za eksplozive, snajpere, automatsko oružje, elektroniku,nedavno je bilo ubistvo na sahrani u Beogradu, gdje je meta uklonjena iz snajpera rekao je Nicović,prema njegovim riječima, policijske agencije morat će kad-tad da raščišćavaju ovu pojavu, jer je zabrinjavajuća statistika,na prostorima bivše Jugoslavije je više od 250 profesionalnih ubistava,samo u Srbiji se u posljednje tri godine dogodilo 98 profesionalnih ubistava,u posljednjih nekoliko godina, prema mojim saznanjima, u Bosni i Hercegovini je taj broj 40 Procent rasvijetljenosti je mizeran i kreće se od 1 do 1,5 posto zaključio je Nicović.\nOružje u većini slučajeva dočeka ubice već pripremljeno ili ga prokrijumčare,važnu ulogu igraju pomagači i logistika koja ih dočeka,uglavnom se meta prati i utvrdi se njen idući korak, koji je za ubicu pogodan, a za žrtvu koban,imaju veze u policiji, dakle imaju informacije,unaprijed znaju šta se traži, protiv koga se traži, koje dokaze imaju istražitelji,dva policajca kupe sa po 500 eura Pa, tako, recimo, ako budu zaustavljeni u Jablanici, policajci kažu,Kolege smo, oni ih propuste, a možda vode ubicu, drogu i slično rekao je Nicović\nMarko Nicović rekao nam je da su kriminalci napravili i novi sistem usluga za uslugu zbog čega je veoma teško i policiji Tako, recimo, Crnogorci za ubistvo angažiraju osobu iz Sarajeva, nakon čega oni njemu duguju istu uslugu u Sarajevu,u ovakvim slučajevima, ne postoji novac Nicović kaže da se profesionalne ubice s naših prostora sve češće izvoze za Evropu pa tako idu u Češku, Slovačku, Mađarsku, Austriju.\nPrev Golman Liverpula matiran: Od Ajanti nema odbrane\nNext Kim se pohvalila fotkom u bikiniju, fanove užasnuo jedan detalj


Ova sedmica je značajna i za Evropsku uniju i za Bosnu i Hercegovinu, uzimajući u obzir izbore za Evropski parlament kao i Mišljenje Evropske komisije o aplikaciji za članstvo Bosne i Hercegovine. Finale debate se održava u pravo vrijeme i jasna je poruka da ova država treba konstruktivan razgovor i napredak u pogledu preporuka koje je iznijela Komisija – rekao je ambasador Lars-Gunnar Wigemark, šef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini i specijalni predstavnik Evropske unije u BiH, obraćajući se studentima tokom finala debatnog takmičenja „Pričajmo o Evropi. Pričajmo o nama!“.\nČetiri debatna tima sa fakulteta političkih nauka u Sarajevu i Banjoj Luci, Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Mostaru i Centra za balkanske studije Internacionalnog univerziteta u Sarajevu pripremali su se za finale više od mjesec dana. Tokom polufinalnih debata koje su održane na njihovim matičnim fakultetima tokom maja, u okviru proslave Dana Evrope u Bosni i Hercegovini, studenti su pokazali jedinstvene vještine, razumijevanje i poznavanje procesa evropskih integracija, saopćeno je iz EU Info centra.\nIako se nekada čini da se Evropska unija i zemlje zapadnog Balkana kreću različitim brzinama, oni dijele veoma slične probleme, a jedan od najvećih je nezaposlenost mladih, istakla je Dubravka Negre, direktorica Regionalnog ureda Evropske investicijske banke za zapadni Balkan.\n– Ovo je također i problem Evropske unije, ne samo zemalja regiona, i on zahtjeva konkretna rješenja, što evropske institucije pokušavaju uraditi proteklih godina. Evropska investicijska banka, u saradnji s Evropskom komisijom, podržava zapošljavanje mladih, konkuretnost i jačanje tržišta rada, i kroz ove programe omogućena su nova radna mjesta za oko 15.000 mladih osoba u Bosni i Hercegovini – rekla je Negre.\nTema finalne debate „EU kao cilj ili sredstvo?“ testirala je znanje i argumentacijske vještine studenata iz Mostara i Banje Luke. Pobjednički tim iz Banje Luke izrazio je zadovoljstvo učestvovanjem u takmičenju te veoma se raduju studijskom putovanju u Brisel – njihovoj nagradi za pobjedu na takmičenju.


Info institucija i organizacija, službe, ministarstva i agencije, ambasade i konzulati, udruženja | VirtualniGrad\nVojvodina je geografija, istorija, kultura i pogled na svet. Izrasla je na ničijoj zemlji između Dunava, Tise, Begeja i Tamiša. Vojvodina ima 21.533 km² i oko dva miliona stanovnika. I jednu od najlepših srednjovekovnih građevina. Petrovaradinska tvrđava nikad nije osvojena mada je bila pod opsadom. Što svedoči o vojvođanskoj naravi. Glavni grad je Novi Sad (Neoplanta, Nojzac, Ujvidek). U Vojvodini je sve pomešano, od klime do običaja i jezika\nUdruženje studenata sa hendikepom (USH) je nevladina, nestranačka, neprofitna organizacija koja se bori za ostvarivanje i poštovanje ljudskih prava i izjednačavanje mogućnosti mladih i studenata sa hendikepom kroz kreiranje uslova za inkluzivno formalno i neformalno obrazovanje i primenu socijalnog modela pristupa hendikepu. USH je jedna od prvih organizacija u Srbiji koja okuplja mlade ljude sa različitim tipovima hendikepa\nStručna služba Vatrogasnog saveza grada Novog Sada obavlja knjigovodstvene, računovodstvene, administrativne i stručne poslove za: dobrovoljna vatrogasna društva, Fond za protivpožarnu zaštitu grada Novog Sada, Gradski štab za zaštitu od požara strnih useva i žetve. Takođe, vodi sve administrativne i stručne poslove Saveza i aktivnosti u kojima Savez učestvuje preko svojih stalnih i povremenih radnih tela i statutarnih obaveza\nNeposredni povod za projekat bili su doping pozitivni sportisti u Srbiji u 2008. godini, koji su pored činjenice da su se dopingovali, ukazali na još jedan veliki problem vezan za lošu medicinsku organizaciju u njihovim matičnim sportskim savezima. Naši sportski savezi postoje prosečno oko 50 godina (od 124 godine - bicklistički savez do 1 godine Savez Srbije za ritmičku gimnastiku)\nGrupa Hajde da...\nGrupa Hajde da... je nevladina organizacija koja je počela sa radom u proleće 1999.godine. Pokrenuta je od strane mladih stručnjaka u polju primenjene psihologije koji su želeli da svoja profesionalna znanja iskoriste u cilju osnaživanja pojedinaca i grupa da razvijaju svoje potencijale, odnose sa drugima i drugačijima od sebe i aktivno učestvuju u stvaranju humanije


Rekordna 2019. godina za Er Srbiju - Turizmo.rs magazin\nDankan Nejsmit, generalni direktor Er Srbije, rekao je: „Tokom 2019. godine, ostvarili smo najveću ekspanziju mreže i prevezli najviše putnika od kada poslujemo kao Er Srbija. Pokretanjem novih linija sa čak tri aerodroma u Srbiji, potvrdili smo poziciju regionalnog lidera u oblasti komercijalnog avio-saobraćaja i dali svoj doprinos razvoju privrede i turizma u Srbiji, kao i povezanosti u regionu. Tokom prošle godine, pažljivo smo birali nove destinacije i tako dalje unapredili integraciju naše međunarodne mreže i omogućili više izbora i pogodnosti za putnike.“\nAviokompanijeer srbija er srbija avio karte er srbija statistike


Velimir Stjepanović opet stao u kvalifikacijama | Mondo Portal\nVelimir Stjepanovic 32. mesto na SP u Juznoj Koreji u trci 100 metara slobodno.html\nVelimir Stjepanović opet stao u kvalifikacijama 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 24.07.2019. / 08:53\nAutor mondo.rs 24.07.2019. / 08:53\nVelimir Stjepanović stao je u kvalifikacijama trke na 100 metara slobodno na Svetskom prvenstvu u plivanju, koje se održava u Južnoj Koreji.\nPosle stotinke koja mu je nedostajala da obezbedi plasman dalje u takmičenju na 200 metara delfin, ostao je bez polufinala i u sprinterskoj disciplini 100 metara slobodno.\nSrpski plivač je u konkurenciji 120 takmičara ostvario 32. rezultat. Postigao je vreme 49.44 sekunde, baš kao i Daniel Zaicev iz Estonije.\nNajbrži u kvalifikacijama bio je Amerikanac Kejleb Dresel, koji je postigao rezultat 47.32 sekunde.\nStjepanoviću posle trka u štafeti 4x100 metara, 200 metara slobodno, 200 delfin i 100 slobodno, preostaje još nastup u štafetnoj trci 4x200 metara slobodno na Svetskom prvenstvu u Južnoj Koreji.\nOd ostalih srpskih takmičara u bazen će narednih dana i Andrej Barna u trci 50 metara slobodno, Vuk Čelić plivaće u maratonu 1.500 metara, a Anja Crevar poslednjeg dana takmičenja, 28. jula, nastupaće u disciplini 400 metara mešovito.\n24.07.2019. / 10:15\ni boli ih uvo.Patriote prave nemaju ni redovnu penziju, a kamoli nacionalnu.\nUpravo gledate Momci, pokažite se: Edin i Kole sa Arene na iskušenjima u Mondo kvizu, SAD! 0 Ostalo Pre 4 h U današnjem MONDO sport kvizu testiramo NBA znanje jer su nam u gostima komentatori TV Arenasport, Edin Avdić i...


20.04.2021. / 9:46\nBogatstvo porodice Obama procjenjuje se na oko 40 miliona dolara.\nOsnivač kompanije Tesla i SpejsIks Ilon Mask pao je na treće mjesto na Forbsovoj listi najbogatijih ljudi.\nIzvršni direktor „Tesla motorsa“ Ilon Mask pretekao je Vorena Bafeta na Blumbergovoj listi najbogatijih ljudi\nOdlični rezultati Amazona u posljednjem kvartalu prošle godine donijeli su dobre vijesti i njegovom prvom čovjeku.\n17.07.2018. / 14:10\nVAŠINGTON – Bogatstvo osnivača “Amazona” Džefa Bezosa sada se procjenjuje na 150 milijardi dolara, prema “Blumbergovom” indeksu milijardera.\n12.06.2018. / 11:22\nSOFIJA, Bogatstvo Bugara u prošloj godini uvećano je za više od tri milijarde evra i dostiglo je 38,6 milijardi evra, podaci su bugarske istraživačke i konsultantske kompanije “Industri voč”.\nNJUJORK – Koji gradovi posjeduju ekonomski potencijal i koliki se dio svjetskog bogatstva nalazi u ovim ključnim gradskim centrima?\nLONDON, Novo “Oksfamovo” istraživanje pokazuje da 42 ljudi raspolaže bogatstvom jednakim onome koje ima 3,7 milijardi najsiromašnijih stanovnika svijeta.Bogatstvo milijardera godišnje, u prosjeku, raste 13 odsto između 2006. i 2015. godine, što je šest puta više od porasta prosječne plate\n10.01.2018. / 10:30\nNJUJORK, Osnivač “Amazona” Džef Bezos postao je najbogatiji čovjek u istoriji sa imovinom vrijednom 105,1 milijardu dolara, navodi agencija “Blumberg”.\n15.12.2017. / 12:00\nTOKIO – Globalna nejednakost u rasporedu bogatstva stabilizovala se na visokom nivou u posljednjih nekoliko godina uprkos rastu prihoda među siromašnima u Kini i umjerenom disparitetu u zapadnoj Evropi, navodi se u novom izvještaju.


Forca: Neprihvatljiv je svaki vid napada na novinare i medije | Aktuelno\nIz te partije ističu, da je Sadiković svojim emisijama i profesionalnim novinarskim radom, veoma cijenjen novinar u Crnoj Gori i takve osobe treba ohrabrivati u njihovom radu, a ne dozvoliti da dođe do ovakvih neprimjerenih situacija\nVijest o napadu nad novinarem Seadom Sadikovićem nas je veoma uznemirila i jako smo zabrinuti ovakvim događajima koji se odnose na napade novinara, jer se time ugrožava sloboda izražavanja i sloboda medija, saopšteno je iz Force.\n“Nova Demokratska Snaga Forca snažno osuđuje napad na novinara Seada Sadikovića, i tražimo od kompetentnih organa da što prije ispita slučaj i da se osude napadači ovog brutalnog događaja”, navode u saopštenju.\nIz te partije ističu, da je Sadiković svojim emisijama i profesionalnim novinarskim radom, veoma cijenjen novinar u Crnoj Gori i takve osobe treba ohrabrivati u njihovom radu, a ne dozvoliti da dođe do ovakvih neprimjerenih situacija.\n“Novinari moraju biti zaštićeni za njihov profesionalni rad. Sloboda novinara i medija je odraz slobode i demokratije jednog društva, zato je neprihvatljiv svaki vid napada nad novinarima i medijima, kao nosioci javne riječi”, zaključuju iz Force.


Autobus zaustavljen u Nemačkoj zbog kvarova nije usamljen slučaj | Novosadski informativni portal 021\nInfo 27.01.2020. | 21:55 > 21:55\n"Ne možemo reći da je to samo odgovornost prevoznika, nego nam to govori da je u pitanju nešto drugo. Jasno je da će vozilo u takvom stanju teško proći kroz Nemačku, gde su kontrole ozbiljne, ali i kazne. Nadam se da ovaj slučaj neće koristiti da se ubuduće promeni odnos prema našim prevoznicima, da kada ih vide na putevima obavezno urade i kontrolu. To ne bi bilo dobro, jer autobus mogu da kontrolišu na svakih 50 kilometara i to će veoma uticati na rad prevoznika", objašnjava Božović.\n"Kod nas autobusi svakih šest meseci idu na tehnički pregled, tada se i fotografišu. Ako se dešavaju propusti na tehničkom, to lako može da se utvrdi. Ali, moguće je i da na pregledu vozilo bude u dobrom stanju, a posle nedelju dana u sasvim drugačijem. Može se desiti da, recimo, prebacuju delove sa drugih autobusa, kako bi prošli tehnički, a posle vraćaju stare delove", smatra sagovornik Blica.\nJedan od razloga zašto prevoznici ne ulažu u nova i ispravna vozila je taj što je cena nafte viša nego na primer u Nemačkoj. Problem je i siva ekonomija i nelojalna konkurencija. Tako smo, navodi Božović, došli do toga da je prosečna starost naše "flote" oko 20 godina.\n"Mi smo pre 10 godina u eksploataciju ubacivali 15 do 20 novih vozila godišnje, dok je 2017. godine ubačeno tek jedan odsto, što znači da nema obnavljanja", kaže Božović.\nZaključuje da, ako ne dođe do sređivanja tržišta i zaštite domaćih preduzeća, naše tržište će potpuno preuzeti strane firme.\nTehnicki (ne) pregled\nKod nas jos uvek krsevi prolaze tehnicki.\nAutomobili, kombi vozila i kamioni koji se raspadaju bukvalno.\nA, zasto sakupljaci sekundarnih sirovina po gradu mogu da voze neregistrovana ili neispravna vozila koja su prosla tehnicki?\nZakon nije isti za sve gradjane\n28.01.2020 • 10:16\n"Komitet" opet pametuje i ukazuje na druge "krivce". U tekstu jasno stoji da oni "sami sebe kontrolišu" tj. imaju sopstveni "tehnički pregled", te na neviđeno overavaju ispravnost.\nKao i naš JGSP. Neispravne krntije bez svetala, pozicija, žmigavaca, "čađave mehane" krstare Gradom...\n28.01.2020 • 07:04\nA gde je tu sada odgovornost v.d. direktora? Ko će podneti ostavku? Ko je odgovoran za ovu situaciju? Naravno, niko. To je državna firma i javni sektor. I to je to, tu se priča završava. Drugovi direktori, ovu kaznu će platiti verovatno neka subvencija.....\n28.01.2020 • 06:32\nКод нас је нормално да возила пролазе техничке прегледе, а више нису за употребу. Многобројне станице за технички преглед омогућавају стварање рупа за исправност. Није одувек могао свако да врши Технички преглед. Овај возач ће у Немачкој кривично одговарати, а газда има толико да ће тај аутобус отерати на отпад без икакве одговорности.


Faktor | Ćudić o omiljenom liku: Kvesić je paradigma zdravstvenog sistema u BiH, riješit će ono što "visi"\n29.03.2022. / 13:01\nZastupnica Sabina Ćudić (Naša stranka) je kritizirala Prijedlog zakona zakonu o finansijskoj konsolidaciji i restrukturiranju javnih zdravstvenih ustanova u Federaciji BiH koji se našao na današnjoj sjednici Zastupničkog doma Parlamenta FBiH.\nOvaj zakon predviđa pomoć zdravstvenim ustanovama u visini od 225 miliona KM, s tim da je najviše novca planirano za Sveučilišnu kliničku bolnicu Mostar i to 63 miliona KM.\n- Hajde da odemo do meni omiljenog lika zdravstvenog sistema Bosne i Hercegovine Ante Kvesića. Paradigma zdravstvenog sistema BiH, inače 29 godina da je direktor Sveučilišnog kliničkog centra u Mostaru. Ovo je njegova izjava od 8. februara: "Zakon o konsolidaciji omogućava nam da zaustavimo trend propadanja bolnice". Dakle, 63 miliona KM dajemo direktoru koji vodi ovu bolnicu 29 godina i kaže da će mu ovaj novac omogućiti da zaustavi trend propadanja bolnice koju vodi tri decenije.\nCitiram dalje: "Moći ćemo zakonskim putem riješiti neke stvari koje nam 'vise' već dugo, a o ciframa je nezgodno govoriti". Jer gospodin koji 29 godina vodi bolnicu ne zna cifru koliko mu treba i koliko će duga pokriti, ali kaže "sve skupa, prema mojim procjenama mislim da bi negdje barem prepolovilo dug".\nKad je Kvesić rekao da im je korona ušla "sazad" u bolnicu, govorila sam da korupcija ubija i da će nastaviti da ubija kao i koronavirus u BiH. Mi konsolidujemo dug, prebacujemo stotine miliona da zaustavimo trendove propasti bolnica jer im neke stvari, kažu direktori, "vise" - kazala je na sjednici Ćudić.\nVećina zastupnika tokom današnje rasprave je bila mišljenja da je predloženi zakon o finansijskoj konsolidaciji nedorečen, da nagrađuje najveće gubitaše, da nema mehanizama kontrole novca koji bi se dao kao pomoć zdravstvenim ustanovama.\nSabina Ćudićzdravstvene ustanoveAnte KvesićParlament FBiH\nZavršene sve aktivnosti u Medini, bosanskohercegovačke hadžije sutra kreću ka Meki\nO "najavi" hapšenja


7. oktobra 2020. - Leutar.net\n[ 25. maja 2022. ] Soroš: Kineski predsjednik krije veliku tajnu. Prijeti nam kraj civilizacije Republika Srpska\n[ 25. maja 2022. ] Ambasadori Kvinte: Sutra odobrite novac za izbore Bosna i Hercegovina\nDan: 7. oktobra 2020.\nSaslušana direktorka cetinjske bolnice zbog Amfilohija\n7. oktobra 2020. LEUTAR 0\nPolicijski inspektori saslušali su direktorku cetinjske bolnice „Danilo Prvi“ Sonju Radojičić i medicinsko osoblje, koje je bilo povezano sa boravkom mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohijem u toj medicinskoj ustanovi, prenijela je podgorička […]\nNenad Stevandić – biografija\n7. oktobra 2020. LEUTAR 1\nPoslanik u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine Nenad Stevandić je rođen u Drvaru 1966. godine. Živi u Banjoj Luci sa suprugom Natašom, sinovima Danilom i Srđanom te kćerkom Anom. Medicinski […]\nIstanbulski konzul i bivši urednik RTRS-a završio koledž u Bosanskoj Krupi\nSiniša Mihailović, bivši urednik informativnog programa Radio – televizije Republike Srpske i sadašnji konzul BiH u Istanbulu svoje školovanje je završio na trogodišnjoj Visokoj školi „Koledž za industrijski i poslovni […]\nDodik komentarisao zabranu Stevandićeve stranke\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je za Srnu da je odluka nelegitimne Centralne izborne komisije BiH da poništi ovjeru za učešće na izborima Ujedinjene Srpske zbog, kako su formalno naveli, […]\nUjedinjena Srpska odstranjena iz izbornog procesa 2020.\nCIK BiH danas je eliminisala Ujedinjenu Srpsku Nenada Stevandića iz ovog izbornog ciklusa. Pored eliminacije Ujedinjene Srpske, CIK je izrekao i kaznu od 10 hiljada KM Nenadu Stevandiću, kao odgovornom licu […]\nSoroš: Kineski predsjednik krije veliku tajnu. Prijeti nam kraj civilizacije\nAmbasadori Kvinte: Sutra odobrite novac za izbore\nARHIVE Izaberi mesec maj 2022 (72) april 2022 (108) mart 2022 (141) februar 2022 (247) januar 2022 (303) decembar 2021 (359) novembar 2021 (314) oktobar 2021 (259) septembar 2021 (237) avgust 2021 (242) jul 2021 (198) jun 2021 (246) maj 2021 (285) april 2021 (214) mart 2021 (299) februar 2021 (269) januar 2021 (330) decembar 2020 (280) novembar 2020 (249) oktobar 2020 (280) septembar 2020 (395) avgust 2020 (247) jul 2020 (121) jun 2020 (66) maj 2020 (45) april 2020 (40) mart 2020 (88) februar 2020 (4) januar 2020 (2) novembar 2019 (292) oktobar 2019 (189) septembar 2019 (198) avgust 2019 (221) jul 2019 (185) jun 2019 (181) maj 2019 (293) april 2019 (217) mart 2019 (303) februar 2019 (365) januar 2019 (354) decembar 2018 (163) novembar 2018 (74) oktobar 2018 (89) septembar 2018 (101) avgust 2018 (115) jul 2018 (127) jun 2018 (89) maj 2018 (111) april 2018 (117) mart 2018 (115) februar 2018 (102) januar 2018 (111) decembar 2017 (112) novembar 2017 (106) oktobar 2017 (106) septembar 2017 (151) avgust 2017 (173) jul 2017 (100) jun 2017 (110) maj 2017 (149) april 2017 (153) mart 2017 (186) februar 2017 (196) januar 2017 (103) decembar 2016 (92) novembar 2016 (40) oktobar 2016 (38) septembar 2016 (8) avgust 2016 (12) jul 2016 (8) jun 2016 (5) maj 2016 (14)


Nesnošljive vrućine: U Sarajevu nadmašen temperaturni rekord za juli - Povezane vesti - Naslovi.net\nNesnošljive vrućine: U Sarajevu nadmašen temperaturni rekord za juli\nNa Meteorološkoj stanici Sarajevo - Bjelave juče je nadmašen temperaturni apsolutni maksimim za jul. Maksimalna temperatura vazduha iznosila je 38,5 stepeni. Predhodni apsolutni maksimum je od pre dvadeset dana kada je 8. jula maksimalna temperature… »\nSarajevo -- U Sarajevu je nadmašen temperaturni apsolutni maksimim za jul, pošto je u sredu izmereno 38,5 stepeni. Prethodni apsolutni maksimum je od pre dvadeset dana, kada je 8. jula maksimalna temperatura iznosila 38,4 stepena. Kako su naveli iz… »\nU Sarajevu je nadmašen temperaturni apsolutni maksimim za jul, pošto je u sredu izmereno 38,5 stepeni. Prethodni apsolutni maksimum je od pri dvadeset dana, kada je 8. jula maksimalna temperatura iznosila 38,4 stepena. Kako su naveli iz Federalnog… »\nFoto Novosti Prethodni apsolutni maksimum je od pri dvadeset dana, kada je 8. jula maksimalna temperatura iznosila 38,4 stepena. Kako su naveli iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda, prethodna rekoprdna temperatura za jul izmerena je 2000. godina i… »


Datum kreiranja: nedelja, 04 oktobar 2020 12:25\nDatum poslednje izmene nedelja, 04 oktobar 2020 13:09\n1958. god.; pre 62 godine\nSuperliga Srbije, 15.\nFK Rad je crpski fudbalski klub iz Beograda. Trenutno se takmiči u Superligi Srbije.\nFudbalski klub Rad osnovan je 1958. godine od strane građevinske kompanije Rad, preuzimanjem malog lokalnog kluba Razvitak koji se takmičio u najnižem rangu. Dugo godina Rad je igrao u nižim ligama, sve do 70-ih godina prošlog veka kada počinje period uspona. Klub je 1973. godine ušao u Drugu saveznu ligu i postao stabilan član ovog ranga takmičenja. Već 80-ih godina Rad ulazi u Prvu saveznu ligu gde beleži neke od svojih najvećih rezultata. U najvišem rangu ostaje sve do sezone 2002/03. kada ponovo na kratko ispada u Drugu ligu. Od sezone 2008/09, Rad je sa manje ili više uspeha, stalni član elitnog ranga takmičenja.\nU sezoni 1988/89 klub osvaja 4. mesto u Prvoj saveznoj ligi čime je izborio svoje prvo učešće u evropskim kupovima. Malo sreće falilo je da se te 1989. godine izbaci iz Kupa UEFA čuveni grčki Olimpijakos. Utakmicu u Pireju je pobedio Olimpijakos rezultatom 2:0, a na Banjici su slavili Građevinari sa 2:1. Isti uspesi ponovljeni su i u sezoni 2010/11. kada klub ponovo osvaja 4. mesto u Superligi Srbije i plasman u kvalifikacije za UEFA Ligu Evrope, a klub ovog puta stiže do drugog kola kvalifikacija.\nGlavni članak: Stadion Kralj Petar Prvi\nSvoje domaće utakmice igra na stadionu Kralj Petar Prvi na Banjici u Beogradu. Kapacitet stadiona je oko 4.000 mesta. Prva zvanična utakmica na ovom stadionu je odigrana 13. avgusta 1977. između domaće ekipe Rada i makedonskog tima Bregalnica iz Štipa, a Rad je pobedio sa 2:0. Prvi strelac na ovom stadionu je bio Dragan Kokotović u 19-om minutu ovog meča.\n2006/07. 2 Prva liga Srbije 5. 38 18 8 12 52 34 +18 62 Šesnaestina finala\n2007/08. 2 Prva liga Srbije 4. 34 16 9 9 50 34 +16 57 Šesnaestina finala\n2008/09. 1 Superliga Srbije 8. 33 7 15 11 27 35 -8 36 Osmina finala\n2009/10. 1 Superliga Srbije 8. 30 10 7 13 38 39 -1 37 Šesnaestina finala\n2010/11. 1 Superliga Srbije 4. 30 14 10 6 38 21 +17 52 Osmina finala\n2011/12. 1 Superliga Srbije 10. 30 10 7 13 33 31 +2 37 Šesnaestina finala\n2012/13. 1 Superliga Srbije 7. 30 12 8 10 32 30 +2 44 Četvrtfinale\n2013/14. 1 Superliga Srbije 14. 30 8 5 17 19 37 -18 29 Šesnaestina finala\n2014/15. 1 Superliga Srbije 6. 30 13 4 13 33 38 -5 43 Četvrtfinale\n2015/16. 1 Superliga Srbije 12. 37 9 13 15 40 47 -7 27 (40) Šesnaestina finala\n2016/17. 1 Superliga Srbije 11. 37 11 9 17 29 45 -16 25 (42) Osmina finala\n2017/18. 1 Superliga Srbije 13. 37 10 6 21 40 64 -24 26 (36) Osmina finala\n2018/19. 1 Superliga Srbije 13. 37 7 12 18 22 44 -22 23 (33) Šesnaestina finala\n2019/20. 1 Superliga Srbije 15. 30 4 3 23 23 63 -40 15 Šesnaestina finala\nFK Rad u evropskim takmičenjima\n1989/90. UEFA kup 1. kolo Olimpijakos 2:1 0:2 2:3\n1991. Mitropa kup Grupa Piza — 0:6 3.\nGrupa Bohemijans Prag — 0:2[a]\n2011/12. Liga Evrope 1. kolo kv. Tre Pene 6:0 3:1 9:1\n2. kolo kv. Olimpijakos Volos 0:1 1:1 2:3\n2 O Marko Nikolić\n3 O Petar Stojanović\n4 O Marko Dobrijević\n5 O Miloš Tanović\n6 O Uroš Sekulić\n7 O Milan Perendija\n8 S Uroš Damnjanović\n9 N Filip Kasalica\n10 S Saša Jovanović\n11 N Matija Stojković\n12 O Đorđe Bašanović\n14 N Miloš Trifunović\n17 S Ostoja Stjepanović\n18 O Nemanja Petrović\n19 O Strahinja Tanasijević\n20 O Branislav Milošević\n21 N Ljubomir Kovačević\n22 S Aleksandar Busnić\n24 N Jovan Zogović\n25 O Milan Lazarević\n26 G Dušan Marković\n27 S Dušan Živković\n28 S Branko Riznić\n29 S Veljko Trifunović\n55 S Vanja Ilić\n74 N Marko Dedijer\n77 O Dejan Parađina\n87 O Aleksandar Trninić\n88 G Danijel Mićanović\n89 G Ilija Nešić\n99 N Andrija Kaluđerović\nIstorija skorijih trenera\nSpisak skorijih trenera prvog tima Rada:\nZoran Njeguš (septembar 2020 –)\nBranko Mirjačić (jun 2020 – septembar 2020)\nMarko Mićović (decembar 2019 – jun 2020)\nDragan Radojičić (avgust 2019 – decembar 2019)\nBogdan Korak (april 2019 – avgust 2019)\nZvezdan Milošević (februar 2019 – april 2019)\nDragan Stevanović (novembar 2018 – februar 2019)\nZoran Milinković (februar 2018 – novembar 2018)\nSlađan Nikolić (januar 2018 – februar 2018)\nGordan Petrić (jul 2017 – oktobar 2017)\nNebojša Petrović (avgust 2016 – jun 2017)\nAleksandar Janjić (jun 2016 – avgust 2016)\nMilan Milanović (jul 2014 – april 2016)\nStevan Mojsilović (mart 2014 – jun 2014)\nAleksandar Janković (decembar 2013 – mart 2014)\nNebojša Petrović (novembar 2013 – decembar 2013)\nMarko Nikolić (mart 2012 – jun 2013)\nNebojša Vignjević (oktobar 2011 – februar 2012)\nMilan Bosanac (septembar 2011 – oktobar 2011)\nSlavko Petrović (maj 2011 – septembar 2011)\nPredrag Rogan (maj 2011)\nMarko Nikolić (oktobar 2008 – maj 2011)\nAleksandar Janjić (jul 2008 – oktobar 2008)\nMihajlo Ivanović (januar 2008 – april 2008)\nAleksandar Janjić (oktobar 2006 – jun 2007)\nDragan Kecman (jul 2006 – oktobar 2006)\nBogdan Korak (septembar 2005 – jun 2006)\nČedomir Đoinčević (jun 2005 – septembar 2005)\nRadmilo Ivančević (jul 2004 – jun 2005)\nZdravko Zemunović (januar 2004 – jun 2004)\nMilan Milanović (maj 2003 – januar 2004)\nBoško Đurovski (novembar 2002 – maj 2003)\nZvonko Varga (januar 2002 – novembar 2002)\nMiloljub Ostojić (1999 – 2001)\nDušan Mitošević (1991 – 1994)\nIvica Brzić (1989 – 1990)\ndo 2014. (latinična varijanta\nutorak, 30 novembar 2021 Template designed by PINKPLUSRADIO.BIZ


POTVRĐENO: TUŽILAŠTVO BIH UPUTILO ZAHTJEV RUKOVODSTVU NSRS | Hayat.ba\nKako su ranije mediji pisali, iz Tužilaštva BiH stigao je zahtjev u kome se traži od rukovodstva NSRS da im dostave listing glasanja zastupnika za zakon o agenciji za lijekove RS.\nNavode da je Tužilaštvo BiH formiralo predmet “rušenje ustavnog poretka BiH”.\nIz Tužilaštva BiH nam je potvrđeno da je formiran predmet.\nU predmetu u kojem postupa, Tužiteljstvo BiH zatražilo je od Narodne skupštine RS, dostavljanje određenih informacija. Više informacija ili detalja, ne možemo davati, kazao je Boris Grubešić, glasnogovornik Tužilaštva BiH.\nPodsjećamo, spornim zakonom, koji je u NSRS donesen u hitnoj proceduri nakon “afere kiseonik”, je regulisano da se u roku od šest mjeseci formira agencija za lijekove RS.\nFormiranjem ove agencije, kako su predvidjeli u RS, ne bi djelovala Agencija za lijekove BiH, čije sjedište je u Banjoj Luci.\nZa sporni zakon glasali su zsatupnici skupštinske većine, predvođeni SNSD-om.\nZakon nije prošao u Vijeću naroda RS.


Beta 23. decembra 2021. 11:25\nKopredsedavajući Saveta Igmanske inicijative Aleksandar Popov izjavio je danas da Srbija i Hrvatska ne doprinose stabilizaciji prilika u Bosni i Hercegovini, kako bi postala funkcionalna država i servis svih svojih gradjana, i ocenio da prisustvujemo najvećoj krizi od okončanja ratova iz devedesetih godina 20. veka.\n„Umesto toga, manje ili više otvoreno podržavaju lidere dva konstitutivna naroda koji svojim postupcima dovode Bosnu i Hercegovinu na ivicu raspada. U tome je najekstremniji Milorad Dodik, ali se ni predstavnici ostala dva konstitutivna naroda ne mogu abolirati od odgovornosti za ovakvo stanje“, rekao je Popov u intervjuu agenciji Beta.\nOcenio je da se stiče utisak da smo „svedoci okončanja nezavršenog rata iz devedestih i Karadjordjeva 2 na delu“.\n„Tome umnogome doprinose i izjave pojedinih političara i analitičara sa strane da je jedino pravo rešenje da se kroz rasparčavanje ove zemlje dodje do stvaranja velike Srbije, velike Hrvatske, a posledično tome i do velike Albanije. Pri tome se ispušta iz vida da se ovakva teritorijalna prekrajanja, posebno na ovako trusnom području, ne mogu desiti bez većeg dar-mara u regionu koji bi se mogao proširiti i van njega“, kazao je Popov.\nGovoreći o čestoj pojavi murala kojima se slavi nekadašnji komandant Vojske Republike Srpske, general Ratko Mladić koji je osudjen za ratne zločine, Popov je rekao da je to „samo slika i prilika naprednjačke vlasti u Srbiji“.\nDodao je da je Igmanska inicijativa na svojoj 29. sesiji, koja je nedavno održana u Sarajevu, konstatovala da je veličanje osudjenih ratnih zločinaca iz ratova koji su u regionu vodjeni tokom devedesetih godina prošlog veka loša poruka susedima, što se sve češće dogadja u Srbiji, a u čemu učestvuju pojedini zvaničnici i institucije države.\nPopov je podsetio da se osobama koje su osudjene za ratne zločine često dozvoljava da u javnim institucijama promovišu svoje knjige, kao i da često gostuju na elektronskim medijima sa nacionalnom frekvencijom, gde promovišu stavove u kojima se iznosi nestina o ratnim zbivanjima devedesetih godina prošlog veka i šalju loše poruke susednim zemljama i narodima koji u njima žive.\n„U Srbiji se od parole ‘svi Srbi u jednoj državi’, lansirane tokom devedesetih godina 20. veka kao deo državne politike, a koja je doprinela krvavavom raspadu tadašnje Jugoslavije, u novije vreme došlo do koncepta srpskog sveta koji sve agresivnije, posebno u ovoj godini, promovišu pojedini državni zvaničnici. Sve učestalije promovisanje ovog koncepta, kao i aspiracije prijema Republici Srpskoj koje otvoreno pokazuju pojedini zvaničnici iz Srbiji, unose dodatnu nestabilnost u i inače nestabilni region“, ocenio je Popov.\nPrema njegovim rečima, region je ponovo došao u žižu pažnje kako Evropske unije, tako i Sjedinjenih Američkih Država, zbog nestabilnosti ali i zbog sve većeg uticaja koji na postjugoslovenskom prostoru „već uveliko“ ostvaruju Rusija, Kina i Turska.\n„Medjutim, ovo odlaganje prijema je opravdanje za neke od režima u regionu da mogu da kažu gradjanima – eto mi se trudimo da udjemo u EU, ali nas oni ne žele u svom članstvu. I onda time opravdavaju svoje simuliranje reformi umesto pravih reformi po evropskim standardima“, kazao je Popov.\nOn je ocenio da je u regionu „mnogo toga okrenuto naglavačke“ i kao primer naveo predsednika Hrvatske Zorana Milanovića, koji je bio i predsednik Socijaldemokratske partije u toj zemlji, partije levog centra.\n„Milanović se kao predsednik u praksi najčešće ponaša kao evidentni desničar. To se posebno odražava kroz njegove izjave i ponašanje u odnosu na BiH. Na veliku ljutnju je naišla njegova izjava kojom negira da se u Srebrenici dogodio genocid, kao i njegovo sve otvorenije paktiranje sa Miloradom Dodikom, koji mu svojim delovanjem daje alibi da se kroz zalaganje za promenu izbornog zakona zapravo zalaže za treći entitet u BiH. A obojica su – bar deklarativno – socijaldemokrate, dakle levičari“, naveo je Popov.\nMilorad Dodik je predsednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata.\n„Često se relativizuje, a gdekad i poriče zločinački karakter ustaštva, a prećutkuje značaj antifašističkog pokreta i borbe u Hrvatskoj. Iz novije istorije, slično kao i u Srbiji, političari često biraju delove za koje ocene da su im korisni za homogenizaciju biračkog tela u dnevnoj politici. Posebno loša poruka je često isticanje ustaškog pozdrava ‘Za dom sprijemni'“, rekao je Popov.\nOn je kazao da je administracija američkog predsednika Džozefa Bajdena na važne funkcije u regionu postavila ljude koji imaju veliko iskustvo sa Zapadnim Balkanom i izrazio nadu da se to sve neće završiti „samo sa pretnjama kao do sada“, nego da će se izaći sa konkretnim planom i merama za rešavanje krize koja je najteža od završetka ratova iz devedestih na ovim prostorima.\nSesija Igmanske inicijative, 29. po redu, na temu „Dejtonska četvorka na raskršću“ održana je 10. decembra 2021. godine u Sarajevu.\nU tom ekspertskom izveštaju skreće se pažnja na ponašanje zvaničnih organa i institucija u navedenim zemljama koje negativno utiču na atmosferu u regionu i odnose medju zemljama dejtonske četvorke.


Milo Đukanović za “Avaz”:Najbolja zaštita za balkanska društva su evropske i euroatlantske integracije – EUskola\nMilo Đukanović za “Avaz”:Najbolja zaštita za balkanska društva su evropske i euroatlantske integracije\nApril 13, 2018 Sajma Kapić balkan, bih, Crna, eu, Gora\nMilo Đukanović, predsjednik Demokratske partije socijalista (DPS) i kandidat za predsjednika Crne Gore, dao je ekskluzivan intervju najtiražnijem i najutjecajnijem dnevnom listu u Bosni i Hercegovini „Dnevnom avazu“.\nPredsjednički izbori održat će se u nedjelju, 15. aprila, i Đukanović slovi za apsolutnog favorita.\nPrimjer za ugled\nKakvim ocjenjujete odnose BiH i Crne Gore? Ima li otvorenih pitanja i kako ih riješiti?\nDobrosusjedska i regionalna saradnja predstavljaju jedan od prioriteta naše državne politike. U tom kontekstu, odnosi s Bosnom i Hercegovinom, utemeljeni na međusobnom uvažavanju i prijateljstvu, mogu služiti za primjer. Posljednjih godina obostrano se radi na unapređenju tih odnosa, prije svega u ekonomskoj sferi i boljem saobraćajnom povezivanju.\nVjerujem da zajedničke vrijednosti koje dijelimo, dobrosusjedski odnosi, kao i obostrana posvećenost evropskim i euroatlantskim integracijama, predstavljaju trajnu osnovu naših bilateralnih odnosa, ali i ključ jačanja stabilnosti i razvoja regiona u cjelini, što je u našem zajedničkom interesu.\nCrna Gora je članica NATO-a. Može li BiH očekivati, ako već to ne dobiva, lobiranje Crne Gore u Alijansi za aktiviranje MAP-a što prije?\nTokom procesa pristupanja Crne Gore NATO Alijansi isticao sam da je upravo integracija cijelog regiona preduvjet njegove stabilnosti, ekonomskog i demokratskog razvoja. To govorim i sada. Na svim međunarodnim adresama potenciram potrebu jačanja ne samo politike otvorenih vrata nego i politike snažnih podsticaja zemljama zapadnog Balkana da svoju budućnost definiraju kao evropsku (euroatlantsku). To je, naravno, najvažnije za naš region, ali, ne manje od toga, i za stabilnost evropskog kontinenta.\nNaravno, znam da je uspješnost u realizaciji reformi i dostizanja standarda, posebno u pogledu vladavine prava, kao i saradnje u regionu i rješavanje problema u susjedskim odnosima, najbolji put da region sam pomogne sebi. Ali, mislim da i naši sadašnji, a i budući partneri, posebno EU, mogu i trebaju više da urade, kako na planu potenciranja jasne i dogledne vizije ujedinjene Evrope tako i stručne i materijalne pomoći regionu zapadnog Balkana, prije svega u razvoju infrastrukturnih veza s EU da bi dinamizirali razvoj i tako stvorili uvjete za bržu integraciju.\nS takvim uvjerenjima i očekivanjima Crna Gora će nastaviti podržavati i pomagati Bosni i Hercegovini u procesima integracija.\nCrna Gora je najviše odmakla na putu ka EU. Kada očekujete ulazak u EU? Je li 2025. predaleko? Ili je to realističan rok za pristupanje?\nCrna Gora je pred vratima EU. Pripadnost evropskom sistemu vrijednosti i želja da u skorijoj i doglednijoj budućnosti dosegnemo evropski kvalitet života, naš je slobodan izbor za koji vjerujemo da će nam omogućiti ostvarivanje najvažnijih nacionalnih interesa, kao i očekivanja građana Crne Gore.\nNa tom putu imamo puno povjerenje Evropske unije, koja nam pomaže da obavimo društvene reforme, preobražaj i modernizaciju društva da bismo postali organski dio savremene evropske civilizacije.\nMislim da su kvalitetno urađene reforme i istinski preobražaj neuporedivo važniji od rokova, jer samo tako možemo računati na ravnopravnu, dakle, dostojanstvenu poziciju u Uniji. Ipak, vjerujem da ćemo biti prva sljedeća članica Evropske unije i mislim da ćemo to ostvariti u sljedećem petogodištu, jer predano radimo na svim preostalim obavezama iz pregovaračkog procesa.\nKada kažem da ćemo u tom vremenskom horizontu ostvariti svoj evropski cilj, prije svega, mislim da ćemo do tada biti interno spremni da ispunimo sve obaveze u kući koje se očekuju od zemlje aspiranta.\nAli kao što znamo, odluka o proširenju ne zavisi samo od naše spremnosti. To je i politička odluka Evropske unije i zavisi od okolnosti u samoj zajednici, kao i od globalnog konteksta. Sudeći po pozitivnim ocjenama i ohrabrenjima koja se čuju iz Unije povodom naših rezultata, optimista sam u pogledu vremena koje će proći prije nego što Crna Gora ravnopravno stane u red ovog saveza.\nNa putu ka EU jedan od ključnih kriterija jesu i dobrosusjedski odnosi. Čini se da je Crna Gora jedina u regionu koja nema nekih velikih otvorenih pitanja sa susjedima. Kako ste to postigli?\nTačno, Crna Gora već dugo nema otvorenih pitanja koja ugrožavaju naše odnose sa susjedima. Ponosni smo na odnose povjerenja i saradnje s državama regiona. Lično sam veoma zadovoljan jer sam bio u prilici da doprinesem izgradnji takvih relacija.\nTo je za nas oduvijek bilo veoma važno, i zbog nepokolebljivog opredjeljenja da Crnu Goru razvijamo kao multietničku demokratiju.\nMi, u Crnoj Gori, smo iskreno usredsređeni na ostvarivanje svojih nacionalnih interesa, i svjesni smo zavisnosti ostvarivanja tog cilja od regionalne stabilnosti, kao i potrebe da ti interesi uvijek budu u dosluhu s našim evropskim i euroatlantskim ambicijama.\nZato dobro razumijemo i poštujemo odluke drugih država.\nNaravno, dobri odnosi u regionu su uvjet stabilnosti i ekonomskog razvoja svake države. Nadam se da ćemo svi zajedno raditi na otklanjanju problema, otvorenih još iz vremena ratne krize na prostoru bivše Jugoslavije, koji su objektivno i dalje neuralgične tačke regionalne stabilnosti. I da će naredni period biti dominantno obilježen razgovorima o ekonomskoj i kulturnoj saradnji i zajedničkoj evropskoj budućnosti.\nOdnosi u regionu nisu nimalo idilični. I sama Crna Gora ima povremenih „trzavica“ sa susjedima. S Kosovom je jedva ratificiran dogovor o razgraničenju. Sa Srbijom svako malo imate nekih nesuglasica. Srbija je korištena kao platforma za pokušaj državnog udara prije dvije godine. Kako se nosite s tim izazovima i imate li neki „recept“ za rješavanje problema? Nije dobro kada je Balkan poligon za odmjeravanje snaga velikih sila, a zvanična Moskva upravo Balkan tako i tretira.\nTačno je, odnosi u regionu ni danas nisu lišeni problema. Ali, bilo bi veoma važno da svi zajedno ne dozvolimo da bilo koji od njih zamagli jasnu viziju evropske perspektive razvoja, koja nas je u postdejtonskom periodu veoma uputila na potrebe obnove povjerenja i međusobnu saradnju.\nU tom kontekstu rješavamo i sva sporna pitanja koja se pojave u odnosima sa susjedima. Ugovor o granici s Bosnom i Hercegovinom i Kosovom je ratificiran. Odnosi sa Srbijom su bolji nego što su bili ikada, od početka jugoslovenske krize 90-ih.\nNema tu posebnog recepta. Vodič nam je svježe iskustvo da makar i veoma respektabilna interna stabilnost na koju smo u Crnoj Gori posebno ponosni, ne znači mnogo, ukoliko živite u nestabilnom i ratom pogođenom regionu. Dobro se sjećamo, tih godina u Crnoj Gori nije bilo investicija ni trgovinskog ni turističkog prometa. Jedini promet preko naših granica bio je promet izbjeglica. S tom sviješću pristupamo uređivanju odnosa sa susjedima.\nVeć sam više puta kazao, involviranost velikih sila na Balkanu nije ništa novo. Najnoviji pokušaj upliva interesa Rusije samo je potvrda takvog iskustva. I ovog puta, to je refleksija poremećenih odnosa među velikima na globalnoj sceni. Nema bolje zaštite za balkanska društva od tih pritisaka do evropske i euroatlantske integracije.\nPoziv Bošnjacima iz dijaspore da se uključe u aktivnosti u Crnoj Gori\nIma li prostora za poboljšanje položaja Bošnjaka u Crnoj Gori? Koja su to pitanja koje Bošnjaci Crne Gore mogu očekivati da ćete riješiti u mandatu predsjednika Crne Gore?\nCrna Gora je prepoznatljiva po multietničkom skladu. U svakoj prilici podsjećam na ogroman doprinos koji su manjinski narodi dali svim dostignućima u novijoj političkoj historiji Crne Gore.\nS druge strane, Crna Gora je kroz historiju, a i danas, pokazivala riješenost da poštuje prava manjina i izgrađuje građansko društvo.\nVeoma smo otvoreni za svaku ideju unapređenja kvaliteta državne politike. Kao konstituenti vlasti, Bošnjaci u Crnoj Gori učestvuju u svim strateškim državnim odlukama. Uvijek, naravno, postoji prostor za još bolja rješenja svih pitanja pa i onih za koje su manjine posebno zainteresirane.\nS obzirom na to da je veliki broj naših građana Bošnjaka u dijaspori, mislim da je važno da u budućnosti više radimo na povezivanju s njima i da motiviramo njihovo aktivnije učešće u razvoju Crne Gore, posebno sjevernog regiona, odakle najčešće potječu, zaključio je Đukanović u razgovoru za “Avaz”.\n← Istraživanje / Želite smanjiti stres i nivo kortizola: Uzmite “pauzu” od Facebooka\nNe radite to obojenoj kosi →\nOctober 12, 2015 Publisher 0\nFebruary 22, 2018 Sajma Kapić Comments Off on Baković: Najveći problem bh. fudbala je infrastruktura stadiona


Trejsi Ševalije: Kad se istorija i književnost spoje\nMarko Kovačević | 19 April 2021\nPisci Pisci Pisci Pisci Pisci\nOna je autorka svetskog bestselera "Devojka sa bisernom minđušom". Čitaoci u Srbiji imali su priliku da je upoznaju, kada je bila gošća Beograda i tada smo mogli da spoznamo da je predusretljiva, u stanju da satima potpisuje svoje knjige i razgovara sa svojom publikom. Ona je Trejsi Ševalije.\nIstorijski roman je možda žanr koji se najviše čita na našem podneblju; ili se bar najviše prevodi i izdaje. U moru pisaca koji pišu istorijske romane, teško je izdvojiti se. Sam čin pisanja ovakvog romana je dosta zahtevan i komplikovan, jer, da bi istorijski roman bio dobar, mora precizno pratiti samu istoriju tog mesta ili tog događaja o kom je, i sitnica može da ga upropasti. Jedna od spisateljica koja se isprofilisala kao jedna od najboljih spisateljica istorijskih romana je Trejsi Ševalije, našem podneblju poznata od početka ovog milenijuma kada su prvi put njeni romani prevedeni na srpski. Ali Trejsi Ševalije nije samo dobar pripovedač, ona je spisateljica koja svoje istorijske romane koncipira na jedan skroz interesantan način. Nekima možda jeste predstavnik lakše literature, ali činjenica jeste da Trejsi Ševalije svojim romanima pristupa na jedan unikatan način.\nTrejsi je rođena u Vašingtonu u Americi 1962. godine. Odrasla je bez majke (koja je umrla kada je Trejsi imala samo 7 godina), a njen otac bio je fotograf koji je radio za Vašington Post više od 30 godina. Nakon završenog fakulteta u Ohaju, Trejsi se seli u Englesku gde kreće da radi u izdaštvu. 1993. godine kreće da uči kreativno pisanje, a jedan od njenih mentora bili su popularni pisci Malkolm Bredberi i Rouz Tremejn.\nOno što karakteriše romane Trejsi Ševalije jeste istorijski kontekst u koji ih ona smešta. Za razliku od većine pisaca istorijskih romana koji smisle svoju priču i smeste u istorijski period o kom znaju najviše, Trejsi se trudi da u svoje romane ubaci i istorijske likove koji su nama nepoznati, ali koji su zaista živeli. Dakle, Trejsi pre svakog svog romana maksimalno istraži ne samo period o kom piše, već i grad, i ulice, kao i ljude koji su u tom trenutku tu živeli, njihove porodice i tako sama sklapa istorijske puzle. Sve njene priče sadrže istorijske likove, neke manje, neke više poznate, i u tome leži njena čar. Ona ne piše o tome kako se neki događaj desio, već piše kako je taj događaj mogao da se desi, imajući u vidu okolnosti.\nAko vam nije jasno kako to ona gradi priču baziranu na istorijskim činjenicama, možete to lako shvatiti nakon čitanja njenog najpopularnijeg romana, “Devojka sa bisernom minđušom”. Ovaj roman bavi se istoimenom slikom poznatog holandskog slikara Vermera koji je živeo i radio u Delftu u Holadniji u toku 17. veka. Dajući glas njenoj protagonistkinji Grit, Trejsi je napisala priču oko toga kako je do stvaranja ove slike moglo doći - a ne kako je došlo - što je samo po sebi interesantno. Glavna junakinja romana je mlada Grit, devojka koja dobija posao pomoćnice u kući poznatog slikara Vermera, kako bi uspela da zaradi za sebe i tako pomogne svojoj siromašnoj porodici. Kako vreme bude odmicalo, Vermer i Grit će stvoriti poseban odnos koji će rezultirati time da ona bude model za ovu popularnu sliku.\nOno što je jako bitno napomenuti jeste da se događaji iz romana nisu zaista desili, već da je to samo vizija Trejsi Ševalije kako je do toga moglo da dođe. Sličan način pisanja istorijskih romana imale su i Margaret Atvud u romanu “Alijas Grejs”, ili Hana Kent u romanu “Pogrebni običaji”, a ovaj stil pisanja istorijskih romana se drugačije naziva historiografska metafikcija, koja obuhvata fikciju, istoriju i teoriju. Dakle, to su teorije pisaca kako je do određenog događaja moglo doći. U “Devojci sa bisernom minđušom”, Ševalije to istražuje na sjajan način, prvenstveno jer je u priču uključila i istorijske činjenice. Ona će opisati druge Vermerove slike koje zaista postoje, Gritinom ocu će dati posao izrade pločica (plavo-belih pločica po kojima je Delft, grad u koji je priča smeštena, poznat), pominje i Staru i Novu Crkvu koje su zapravo i bile dve glavne odrednice u gradu u tom periodu. Osim toga, neki od likova u romanu su takođe istorijski likovi - osim slikara Vermera, tu su i njegova supruga Katarina, njena majka Marija Tins koja je bila uticajna dama u tom periodu, naučnik Entoni van Lijuvenhok, i drugi.\nAli nije samo sjajna “Devojka sa bisernom minđušom” roman historiografske metafikcije - Trejsi Ševalije koristi ovu formulu za svaki njen roman. Njen treći roman, “Pali anđeli”, koji je takođe doživeo veliku popularnost, bavi se dvema devojkama čija je imena pronašla na spomenicima na Hajgejt groblju u Londonu, te je istražila istoriju njihove porodice i tako napisala priču o dve porodice iz više klase koje pokušavaju da se izbore sa svim onim što period nakon Prvog svetskog rata donosi. Njen sledeći roman, “Dama i jednorog”, u centru ima stvaranje istoimene tapiserije koju je Trejsi istražila, kao i to kako je do njenog stvaranja došlo.\nNeki likovi iz Trejsinih romana su zapravo istorijski likovi za koje mnogi ne znaju. “Plameni sjaj”, je, recimo, roman koji nam približava engleskog poznatog romantičara Vilijama Blejka, dok su “Izuzetna stvorenja” posebna jer nam Trejsi otkriva njenu verziju priče iza Meri Ening, jedne od najbitnijih žena u svetu potrage za fosilima. Dakle, likovi Trejsi Ševalije nisu samo poznate istorijske figure, niti su događaji o kojima ona piše opšte poznati istorijski događaji. Ona na jedan poseban način prepričava neku manje poznatu istoriju, bacajući svetlo na neke istorijske figure o kojima bismo možda želeli da znamo više, i koji ne zaslužuju da budu zaboravljeni.\nNjen pretposlednji roman, “Plodovi na vetru”, smešten je u period američke zlatne groznice, odnosno serije velikih potraga za zlatom koja je počela da se odigrava od sredine XIX veka u svim krajevima sveta. Osim ovog istorijskog motiva, ona nas u ovom romanu upoznaje sa Džonijem Eplsidom, američkim voćarem koji je živeo i radio u Americi od kraja XVIII do polovine XIX veka. Eplsid je odgovoran za širenje drveta jabuke u Pensilvaniji, Ontariju, Ohaju, Indijani i Ilinoisu. Iako je Džoni Eplsid mahom nepoznata osoba većini stanovništva ove planete (posebno van Sjedinjenih Američkih Država), on je vrlo poznat u svetu voćara gde se smatra i herojem jer je nesebično širio, delio, pa i samim tim i reklamirao sađenje drveta jabuke.\nMeđutim, Trejsi se ne bavi samo ovim, iako joj je ovo jača strana. U okviru edicije Hogart Šekspir, koja za cilj ima ponovno prepričavanje Šekspirovih tragedija i komedija ali kroz nove priče, Trejsi je napisala roman “Novi učenik”, odnosno njenu verziju Šekspirove tragedije “Otelo”. Trejsi Ševalije je uspešno prebacila ovu dramu u američku osnovnu školu za vreme ’70-ih godina prošlog veka, na dan kada se mali Osei, dečak crne boje kože, prvi put pridružuje novom razredu. “Novi učenik” je spoj klasičnog i modernog. Pored ovog romana, Trejsi je takođe i urednica zbirke priča “Dame biraju”, a svaka od tih priča napisana je od strane neke druge spisateluice i inspirisana rečenicom Čitaoče, udala sam se za njega iz romana “Džejn Ejr” poznate britanske spisateljice Šarlot Bronte.\nOno što je sigurno jeste da, koji god roman Trejsi Ševalije uzmete u ruke, imaćete šta da istražite u toku i nakon čitanja, u čemu i leži njena čar. Neki njeni romani su malo sporiji, dok se drugi, kao “Devojka sa bisernom minđušom” čita magija, ali svaki ima istorijsku podlogu koju vredi istražiti, posebno ako ste ludi za manje poznatim istorijskim činjenicama.


Kakvu pažnju traži KOP? - Top Novosti\nNaslovna Čuvari kulture Kakvu pažnju traži KOP?\nKakvu pažnju traži KOP?\nSinoć je u Narodnoj biblioteci “Rade Drainac” sa početkom u 18:30h održano književno veče “Pozor ište KOP“.\nKnjiževno veče zanimljivog naziva organizovao je Dom kulture Prokuplje, Književno društvo „Rade Drainac“ i Književna omladina Prokuplja.\nPosetioci su imali prilike da vide kakvu to pažnju ište omladina našeg grada. Pesnici su tumačili junake svojih omiljenih knjiga i podsetili na neke od najvećih klasika srpske i svetske književnosti. Iznoseći lične doživljaje i svoja tumačenja ovih dela, najmlađi prokupački pesnici su pokušali i sa uspehom kazivali svoju poeziju i prozu iz perspektive jedne Ane Karenjine, Ane Frank ili Ketrin Ernšo.\nDeo ovog zanimljivog projekta bile su pesnikinje Anastasija Cvijanović, Marina Ilić, Tamara Kostić, Ivana Lekić, Aleksandra Stojiljković, Ljubica Nasković, Mirjana Stojanović i Srbijanka Stanković. Tamara Kostić je imala i solo izvođenje na gitari. Osim svojom poezijom predstavila se i pesmom „Kao ptica na mom dlanu“. Muzička pratnja književne večeri bio je Vojislav Milenković (gitara).\nOvo nije prvi put da Književna omladina iznenadi publiku konceptom svojih književnih večeri, a zamenik predsednika KOP-a Ivana Lekić najavila je i u budućnosti originalne projekte ove pesničke družine.


NATO: Operacija policije na sjeveru Kosova akcija sprovođenja zakona – Radio Gora\nNATO: Operacija policije na sjeveru Kosova akcija sprovođenja zakona\nSjevernoatlantska alijansa, NATO, operaciju Kosovske policije protiv krijumčarenja robe 13. oktobra smatra “akcijom sprovođenja zakona” i kaže da je misija KFOR-a na Kosovu u komunikaciji sa nadležnim vlastima.\nZvaničnik NATO-a rekao je da “Kosovska policija sprovodi operaciju sprovođenja zakona na cijelom Kosovu” i da je misija KFOR-a pod vođstvom NATO-a u stalnoj komunikaciji sa svim relevantnim institucijama na Kosovu i sa predstavnicima međunarodne zajednice”.\nU odgovoru zvaničnika NATO-a za Radio Slobodna Evropa se ponavlja da misija Sjevernoatlantske alijanse na Kosovu “ostaje u potpunosti usredsređena na svakodnevno sprovođenje mandata UN, prema Rezoluciji 1244 iz 1999. godine i nastavlja da pruža mirno okruženje, bezbjedno i slobodno kretanje za sve zajednice koje žive na Kosovu”.\nU reakciji ovog zvaničnika NATO-a navodi se i da “KFOR nastavlja da pomaže u primjeni najnovijeg sporazuma o deeskalaciji tenzija koji su postigli Beograd i Priština u okviru dijaloga koji je omogućila EU”, pozivajući se na sporazum postignut 30. septembara.\nPolicijska akcija 13. oktobra odvijala se u regionu Prištine, Peći, Južne Mitrovice i Sjeverne Mitrovice.\nKosovska policija saopštila je da je u ovoj akciji zaplenjena roba “prokrijumčarena u iznosu od stotina hiljada evra, koja služi kao materijalni dokaz, a koja se nalazila na različitim lokacijama, poslovnim prostorima, skladištima…”.\nKosovska policija dodala je da je osam osoba uhapšeno i zadržano.\nDirektor kosovske policije Sabedin Mehmeti rekao je na konferenciji za novinare da je tokom akcije povređeno 10 policajaca.\nMinistar unutrašnjih poslova na Kosovu Dželjalj Švečlja rekao je u srijedu da je akcija Kosovske policije i carine protiv krijumčarenja robe dio borbe kosovskih vlasti protiv šverca i utaje poreza.\n„Ova operacija nije usmerena protiv bilo koje nacionalnosti. Ova operacija je usmerena protiv kriminalaca koji su ilegalno švercovali robu na Kosovu. Tužilac slučaja je Srbin, sudija za prethodni postupak je Srbin, pripadnici jedinice za brzo reagovanje u Sjevernoj Mitrovici su uglavnom Srbi, većina uhapšenih su Albanci, većina traženih su Albanci”, rekao je Svečlja.


Dragoljub i Bogdan: struja | Želimir Žilnik\nDragoljub i Bogdan: struja\n85 min, 16 mm, kolor\nOgromna hidrocentrala gradi se na reci Drini, gde se stotinama godina održala tradicija splavarenja: drvena građa se nizvodno transportuje do Beograda. To je veoma opasna profesija, u kojoj opstaju samo kvalifikovani i iskusni radnici. Rad na izgradnji povezuje dva junaka ove priče: Bogdana, jednog od poslednjih splavara na Drini, i Dragoljuba, jednog od najstarijih minera, koji je po celom svetu gradio brane. Filmska priča o njihovim dugim životima, sretnim danima i razočarenjima, o prijateljstvu koje se rađa u senci ogromne brane.\nMontaža: Milica Poličević\nZvuk: Ratko Kušić\nGlume: Bogdan Baštovanović, Dragoljub Nikolić\nProdukcija: TV Beograd


Otvoren Shoppi Retail Park u Borči (VIDEO) - www.lobi-info.rs\nBojan K. 13. oktobra 2016., 15:59 4.2k Views 2 Komentara\nDanas je naša leva obala Dunava dobila prvi tržni centar jer je otvoren Shoppi Retail Park u Borči, a Beograd je postao bogatiji za još jedan.\nSvečanom otvaranju su prisustvovali direktor MPC Properties-a, Thomas H. Villadsen, i gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nShoppi Retail Park u Borči sa svojih više od 13.000 kvadratnih metara teži da bude omiljena destinacija za kupovinu za sve potrošače leve obale Dunava.\n– Izgradnja, odnosno otvaranje prvog modernog trgovačkog centra u Borči – Shoppi Retail Parka vidljivi je znak da cela leva obala Dunava napreduje, te da se reafirmiše i kao centar trgovine. Ostvarena je izuzetno dobra i kvalitetna saradnja između različitih nadležnih službi u okviru gradske vlasti i investitora, MPC Properties-a. Za Borču je izuzetno važno što je u retail parku posao našlo više od 500 naših sugrađana – rekao je gradonačelnik Siniša Mali.\nUkupna vrednost investicije u novi tržni centar iznosi oko 15 miliona evra.\n– Shoppi Retail Park u Borči je izgrađen u rekordnom roku. Za sedam meseci, od postavljanja kamena temeljca došli smo do svečanog otvaranja. Posebno nam je drago što se danas možemo pohvaliti informacijom da je Shoppi Retail Park u Borči 100 odsto izdat, da ga karakteriše odlična ponuda brendova, što samo potvrđuje njegov značaj i poslovni potencijal za ovaj deo grada. On predstavlja investiciju vrednu svake pažnje, kako na finansijskom planu, tako i na planu razvoja lokalne zajednice. Zahvaljujem se gradonačelniku Beograda, kao i svim institucijama gradske uprave na izuzetnoj saradnji i podršci u procesu dobijanja svih potrebnih dozvola – izjavio je direktor MPC Properties-a Thomas H. Villadsen.\nSve prodavnice imaju direktan ulaz sa centralnog parkinga koji ima kapacitet za više od 350 vozila.\nPrethodna objava Dan kada je Borča oslobođena u Drugom svetskom ratu (FOTO)\nSledeća objava Koncerti u Shoppi-u blokirali Borču (FOTO)\n13. oktobra 2016. at 16:19 Copy Link of a Comment\nPostovani,da nemate mozda info ko je zaduzen za ciscenje Krnjace,obzirom da smeće niko ne kupi mjesecima?\n13. oktobra 2016. at 16:31 Copy Link of a Comment\nLepo je,leva obala je stvarno dobila jedno kvalitetno mesto za shoping i okupljanje ali ima i odredjenih nedostataka,,npr.3 radnje kozmetickih preparata Lil,Jasmin,DM…pa isto toliko prodavnica sportske opreme itd,a recimo ja danas nisam imao gde da razmenim evre da bi nesto pazario..u svakom slucaju lepo a zakupci lokala ce se menjati uskoro…\nKoncerti u Shoppi-u blokirali Borču (FOTO)


SNS U VRANJU PRVA PREDALA LISTU ZA LOKALNE IZBORE Gradonačelnik Milenković: Pokazali smo da znamo da upravljamo gradom\nBIĆU JOŠ BAHATIJI! USKORO NOVA MAŠINA: Oglasio se mladić (22) kom je policija 153\t237\nĆALETOV SIN OPET SE BAHATI: Oduzeta su mu čak 2 poršea, a on poručio NE 117\t271\nPLJAČKA POD PLAŠTOM DEMOKRATIJE I BORBE ZA SLOBODU MEDIJA: Šolak je najbogatiji 80\t203\nKRIZNI ŠTAB SUTRA U 8, PELEMIŠ POSLAO OTREŽNJUJUĆU PORUKU: Neka ljudi budu 218\t423\n06.03.2020. 13:43h 06.03.2020. 13:43h\nVranjski naprednjaci predali su Gradskoj izbornoj komisiji listu kandidata za odbornike Skupštine grada sa 65 imena u petak u 11 časova. Listu je, kao ovlašćeni predlagač koalicije "Aleksandar Vučić - za našu decu" predao Slaviša Bulatović, predsednik Gradskog odbora SNS-a.\nGradska izborna komisija bi trebalo da u, zakonski propisanom roku, proglasi listu. Prvi na listi, aktuelni gradonačelnik Vranja Slobodan Milenković, listu je nazvao "pobedničkom". On je u u izjavi za medije istakao da je lista sastavljena od uglednih, cenjenih i poštovanih ličnosti, lekara, profesora, poljoprivrednika i nestranačkih ličnosti, i čini je skoro 50 odsto novih ljudi u odnosu na listu iz 2016. godine.\n"Ova lista treba da nastavi ono što smo započeli 2016. godine, a to je da vodimo Vranje u napredak, progres i noveperspektive. Pokazali smo u protekle četiri godine da znamo da upravljamo gradom, zatekli smo mnogo problema i počeli smo sistematski i sistematično da ih rešavamo ", rekao je Milenković.\nOn je istakao da je grad finansijski konsolidovan i da su rešeni mnogi kapitalni projekti, a da će se nastaviti sa ulaganjima. Gradonačelnik Vranja najavio je skoro otvaranje bioskopa i uručivanje ključeva od stanova za pripadnike službi bezbednosti.\n"Glas za SNS i koaliciju „Aleksandar Vučić - za našu decu" je siguran glas za bolju budućnost Srbije, bolju budućnost Vranja i naše dece", poručio je Milenković.\nRIK PROGLASIO PRVU IZBORNU LISTU: "Aleksandar Vučić - Za našu decu" može na izbore 26. aprila\nSNS PRVI PREDAO IZBORNU LISTU U LOZNICI: Spoj mladosti i iskustva\nPREDSEDNIK GO SUBOTICA BOGDAN LABAN: Ponosni smo što na listi imamo veliki broj mladih i 40 odsto žena\nSTARI GRAD PODRŽAO Srpsku naprednu stranku: Redovi za prikupljanje potpisa u Opštinskom odboru stranke\nSNSizbori 2020izboriVranjeizborna listapredata izborna lista\nBIĆU JOŠ BAHATIJI! USKORO NOVA MAŠINA: Oglasio se mladić (22) kom je policija ODUZELA 2 PORŠEA, a evo šta mu rade roditelji! 153\t237\nĆALETOV SIN OPET SE BAHATI: Oduzeta su mu čak 2 poršea, a on poručio NE MOŽETE VI DA ODUZMETE KOLIKO JA MOGU DA IH KUPIM 117\t271


Cinema City - LJUBAV I DRUGI ZLOČINI PREMIJERNO U SRBIJI NA FESTIVALU CINEMA CITY\nLJUBAV I DRUGI ZLOČINI PREMIJERNO U SRBIJI NA FESTIVALU CINEMA CITY\nFilm Stefana Arsenijevića, „Ljubav i drugi zločini“ biće premijerno prikazan u Srbiji na festivalu Cinema City koji se održava od 14. do 21. juna u Novom Sadu. Nakon Berlinske „Panorame“ i učešća i nagrada na brojnim svetskim festivalima, domaća publika će imati prilike da pogleda prvi celovečernji film našeg reditelja nominovanog za Oskara i pozdravi ekipu filma na svečanoj premijeri u Srpskom narodnom pozorištu.\n„Scenario sam pisao sa Srđanom Koljevićem i Bojanom Vuletićem, a bazira se na istinitoj priči koju sam pročitao u novinama. Jedna žena, na pragu četrdesete, ukrala je veliku količinu novca i zauvek nestala iz zemlje. Pitao sam se šta je moglo da je natera da napravi tako radikalan rez, jer posle takve odluke nema povratka“, kaže reditelj Stefan Arsenijević.\nSimon Tanšek, direktor fotografije koji je slikao većinu filmova slovenačkog novog talasa, montažer Endrju Bird i scenograf Folker Šefer koji je radio na filmu „Čudesna sudbina Amelije Pulen” otkrivaju potpuno drugačiju sliku Novog Beograda gde se radnja filma odvija.\n„Film se bavi i pitanjem emigracije kao i time koliko je teško i kompleksno napustiti sve što je činilo vaš život i otpočeti novi negde drugde. Tu je i pitanje o životu danas, i ovde, koji je između dva sveta, u vakuumu zvanom tranzicija. Sve ovo sam pokušao da odslikam kroz ljubavnu priču čiji su osnovni tonovi nostalgija i melanholija. Iznad svega, ovo je priča o ljudima“, podvlači reditelj i koscenarista filma „Ljubav i drugi zločini“.\nArsenijević je za kratke filmove dobio više od 30 nacionalnih i internacionalnih priznanja, uključujući dve „Zlatne plakete“ Beograd, „Zlatnog medveda“ u Berlinu, nagradu Evropske filmske akademije, kao i nominaciju za Oskara.


Tri O – Tehnika, građevinski materijali i alati za Vaš domTORBA ZA OBAVEZNU AUTO OPREMU - Tri O\nOpisPlatnena torba za obaveznu opremu . Napravljena od izdržljivog materijala i nju možete smestiti set obavezne opreme po vlastitom izboru .\nPlatnena torba za obaveznu opremu .\nNapravljena od izdržljivog materijala i nju možete smestiti set obavezne opreme po vlastitom izboru .


U KC "Čukarica" veče nemačke kulture - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » U KC „Čukarica“ veče nemačke kulture\nNeko drugi 25. maj 2012. BG svaštara Postavite komentar\nPovodom obeležavanja 70 godina postojanja Trinaeste beogradske gimnazije, u Kulturnom centru „Čukarica“ (Turgenjevljeva 5) u ponedeljak, 28. maja od 20.00, učenici škole će muzičko-scenskim nastupom održati veče nemačke kulture.\nPosle predstavljanja umetnosti i stvaralaštva zemalja čiji se jezici uče u ovoj obrazovnoj ustanovi (engleski, francuski, ruski), ovo veče će obeležiti kultura Nemačke. Učenike vodi profesorka nemačkog jezika Nevenka Jevtić.\nProgram je besplatan za posetioce. (Beoinfo)\nTagovibg svaštara dub kc čukarica tinejdžeri\nPrethodni Balkan Streets festival 2012\nSledeći Etno selo Babina reka


SEEbiz.eu / RS / U Budvi oko 60.000 gostiju\nBudva crnogorski turizam Turistička organizacija Budve KAO I 2011.\nDatum objave: 11.08.2012. - 17:16:51


I Kongres zdravlja u BiH: Stručnjaci o značaju praćenja dječijeg razvoja - Glas Srpske\nI Kongres zdravlja u BiH: Stručnjaci o značaju praćenja dječijeg razvoja\nGS 17.06.2021 15:57\nBANjALUKA - USZ Centar za specijalističke socijalne usluge „Za majku i dijete” i Udruženje građana Centar za edukaciju „Tvoja riječ” Banjaluka organizuju I Kongres zdravlja u BiH pod nazivom „Prevencija, prenatalna dijagnostika i praćenje dječijeg razvoja nakon rođenja”.\nKongres će biti održan 25. juna u 18 časova uz podršku tehnološkog partnera - kompanije TeleGrupu koja će omogućiti realizaciju kongresa onlajn putem Cisco Webex platforme, odnosno putem linka.\nNajaktuelnije teme iz oblasti medicine, ginekologije, logopedije i defektologije izlagaće: Doc.d r Mila Bunijevac, dr Ives Šindrak, specijalista ginekologije i akušerstva, dipl. defektolog, logoped, reedukator psihomotorike Emanuela Božić, dipl. profesor specijalne edukacije i rehabilitacije Ana Lukić, dipl. logoped Ivana Dupljanin i drugi.\n-Vjerujemo da će stručnjaci iz domena humanističkih nauka razriješiti dileme koje se odnose na rast i razvoj mališana – kažu organizatori.


Drevni kineski ratnici otkrivaju svoju “poslednju tajnu” – Sandžaklija\nDrevni kineski ratnici otkrivaju svoju “poslednju tajnu”\nJoš od kada je, kopajući bunar, grupa kineskih seljaka iz pokrajine Šansi 29. marta 1974, prvi put slučajno otkrila Ratnike senki ili Glinene ratnike – ogromna vojska od terakote budi pažnju javnosti zbog svog izgleda, veličine i brojnosti.\nNaučnici se od onda pitaju da li je moguće da su svi ratnici rađeni na osnovu stvarnih ljudi ili je jednostavno bila reč o “šablonu” pa su detalji kao što su frizura, oblik nosa ili ušiju urađeni nasumice kako bi se razlikovali, piše “Dejli mejl”.\nOvu, “poslednju tajnu” drevnih kineskih ratnika izgleda da je rešila savremena nauka.\n“Na osnovu početnog uzorka, armija od terakote izgleda kao serija portreta stvarnih ratnika”, izjavio je arheolog Markus Martinon-Tores koji sa svojom ekipom radi na lokalitetu nedaleko od grada Sjen, u provinciji Šansi u Kini, prenosi Istorijski zabavnik.


Koje kampanje konkurišu za nagrade #kaktus2019? | Poslovni Grad Kragujevac | Poslovni klub KUM - Klub uspesnih menadzera | Korporativna odgovornost i PR | Marketing Kragujevac.biz\nKoje kampanje konkurišu za nagrade #kaktus2019?\nadmin 9. jula 2019. Koje kampanje konkurišu za nagrade #kaktus2019?2019-07-09T08:13:58+00:00 Info\nKAKTUS je nagrada kojom strukovni portal Marketing mreža želi da promoviše profesionalne uzore, ali i da svoj doprinos unapređenju i razvoju struke u Srbiji. Nagrade će biti dodeljene u okviru jubilarnog, petog po redu Festivala integrisanih komunikacija – KAKTUS 2019, koji se održava 29. i 30. oktobra u Madlenianum Opera & Theatre.\nFestival će i ove godine slaviti samo one kampanje i projekte koje izlaze iz granica očiglednog i uprkos teškim uslovima inspirišu i proizvode najefikasniju komunikaciju sa ciljnim grupama. Pogledajte više na zvaničnom sajtu festivala kaktus.rs\nKaktus, Marketing Mreza, Srbija\n« JEDNODNEVNI IZLET U ARAD I TEMIŠVAR\nDomovi zdravlja MUG u saradnji sa TESLA MEDIC poliklinikom u Kragujevcu »


Specificnosti Razvoja Proizvodnih Snaga Nisa - ISTORIJA NIŠA\nSpecificnosti Razvoja Proizvodnih Snaga Nisa\nSevdelin ANDREJEVIĆ / Specifičnosti razvoja proizvodnih snaga Niša Niški zbornik 1, Ka istorijskoj sintezi… 197…\nSPECIFIČNOST PROIZVODNIH SNAGA NIŠA\nMada proizvodne snage predstavljaju osnovu za čitavu društvenu nadgradnju u svakom gradu, Niš dosad nije učinio skoro ništa za izučavanje proizvodnih faktora koji su omogućili njegov razvoj kroz istoriju. Privredna istorija Niša nije ništa manje bogatiJa od njegove političke istorije, ali je uvek zapostavljana. Otuda je Niš, i kad je organizovao izučavanje svoje istorije - mada se time ne može mnogo pohvaliti - prioritet davao političkoj istoriji. Iz te oblasti on i ima nešto publicističkih radova, dok je ekonomska istorija tek poslednjih godina počela da stiče „pravo graćanstva". Njeno izučavanje predstavlja zbog toga posao bezmalo od početka.\nEkonomska istorija Niša zaslužuje pažnju iz više razloga. Najpre, od značaja je saznanje kakvi su bili temelji sadašnjih proizvodnih snaga, od čega su se sastojali i kada su nastali. S obzirom na to da je na tim temeljima izrastao veliki industrijski centar, može se pretpostaviti da su bili zdravi. Dalje, tzv. „naš čovek", Nišlija, njegove mane i vrline, mentalitet, sposobnost da koristi pogodnosti koje mu pruža priroda i da kreira poslovnu politiku, u daleko većoj meri dolazi do izražaja u ekonomskom nego u političkom smislu. Ovo zbog toga što politički dogaćaji, naročito krupni, dolaze i sami po sebi, u zavisnosti od zbivanja u svetu, a glavni junaci - sem izuzetaka - obično nisu „naši ljudi", već vojskovoće i diplomati. Ekonomska istorija, prema tome, predstavlja priliku za upoznavanje „našeg čoveka" izbliza ne samo u političkim dogaćajima i onome što im prethodi, već i u svakodnevnom životu u normalnim uslovima. Najzad, izučavanje razvoja proizvodnih snaga Niša važno je i zbog toga što je Niš oduvek predstavljao veliku raskrsnicu: za putnike sa Zapada od njega počinje zaostalost, otomanski način života, a za putnike sa Istoka - savremeni svet. Kako se sve to prelamalo u Nišu? Odgovor bi svakako bio od značaja ne samo za istoriju Niša, već i za nauku uopšte. Ovo posebno zbog toga što razvoj proizvodnih snaga Niša obiluje specifičnostima, koje mogu da dopune ili koriguju naučna saznanja.\nNiš je za vreme Turaka bio prvo zanatski, a zatim i trgovački centar. S tim u vezi, bilo bi značajno saznanje koji su zanati bili najrazvijeniji i kojima su se bavili Turci, a kojima Srbi. Šta je bilo kriterijum za tu podelu: verska pripadnost, društveni ugled ili nešto drugo? Da li je ta deoba došla vremenom sama po sebi ili je rezultat ekonomske politike? Od značaja je i način organizovanja zanatlija - Turaka i zanatlija - Srba, odnos izmeću njih, način prodaje proizvoda - u radnji, na pijaci, na vašarima, itd. Kad se radi o trgovini, zna se da je u prvo vreme ona bila u rukama Cincara i Grka. Razlog za to leži u činjenici što su oni imali više kapitala. Zanimljivo bi, mećutim, bilo potražiti odgovor na pitanje: otkud toliko interesovanje stranaca za Niš i doseljavanje u njega? Stranci su, očigledno, vrlo brzo uvideli da on predstavlja veoma pogodnu raskrsnicu za ispoljavanje poslovne samoinicijative. Da li su oni to uvideli pre Srba, samih Nišlija? Nisu li, možda, Nišlije bile konzervativne i neposlovne ili im materijalne mogućnosti - zbog velike eksploatacije - nisu dozvoljavale da ispolje svoje stvaralačke sposobnosti?\nIz turskog perioda zaslužuju pažnju još dve stvari. U Nišu je bila razvijena proizvodnja cigala i ćeramida Ko su bili vlaonici tih radionica, po koliko su radnika one zapošljavale i pod kojim uslovima? To je značajno ne samo radi potpunijeg poznavanja proizvodnih snaga toga vremena, već i radi potpunijeg poznavanja proizvodnih odnosa. Osim toga, u prvo vreme, sva sela u okolini Niša pripadala su spahijama, ali su kasnije neka, naročito bogatija, počela da se otkupljuju. Kada je počeo i kada je završen taj proces? Pod kojim uslovima su spahije oslobaćale sela? Kako su ona, s obzirom na visoke obaveze prema spahijama i čitluksahibijama, s obzirom zatim na nerazvijeno tržište i pretežno naturalni karakter privrede, dolazila do novca ida li su otkupljivana isključivo novcem?\nVreme od nastajanja kneževine Srbije pa do osloboćenja Niša od Turaka, posebno je značajno zbog toga što je Niš bio u pravom smislu granično mesto. Granični plot na Kameničkom visu delio je dva društveno-ekonomska sistema: kapitalistički od feudalnog. Ekonomski odnosi izmeću ta dva „sveta" bili su legalni i nelegalni. Legalni prelasci granice radi trgovanja i ubiranja letine sa imanja koja su ostala u Turskoj, odnosno Srbiji, zatim organizovanje karantina, formiranje cena, upotreba novca, naplata dugova - sve to zaslužuje pažnju. Ništa manje nisu značajni ni nelegalni prelasci graničnog plota radi kraća, švercovanja robe i vraćanje odbegle stoke. Kakav je bio uticaj ljudi s jedne strane plota na one s druge njegove strane, koju su robu jedni dobavljali iz Turske, a drugi iz Srbije?\nU ovom periodu javlja se više trgovaca Nišlija, čiji su se poslovni kontakti odvijali u dva pravca: prema Srbiji, odnosno Evropi i prema Turskoj, odnosno Bugarskoj Oni su značajni jer se iz njih može saznati o uticaju trgovaca u Nišu posle povratka iz Beča, Pešte i Beograda i drugih gradova kagštalističkog sveta odnosno izmeću trgovaca Srba i trgovaca Bugara. Da li se, pod zajedničkim neprijateljem, znalo za granicu i razlike u nacionalnom smislu ili su nacionalna obeležja bila potisnuta pod uticajem viševekovnog robovanja?\nOslobođenje Niša od Turaka označava početak izgradnje kapitalističkog društveno-ekonomskog sistema i u njemu. Taj početak karakteriše razvlašćivanje ranijih vlasnika sredstava za proizvodnju. Njihove livade, ciglane, ćeramidžinice i vodenice prelaze u ruke imućnijih Srba. U uslovima kada je trebalo da se sele u Tursku, raniji vlasnici padali su u nemilost imućnijih ljudi, koji su im uzimali imovinu u bescenje, čak i prevarama. To je, u stvari, vid prvobitne akumulacije kapitala, koji je specifičan za novoosloboćene krajeve i ne spominje se u drugim krajevima. Na osnovu tapija, koje se još mogu naći u pojedinim domaćinstvima, moguće je detaljno analizirati te odnose, utvrditi cene, nenormalne razlike u njima i druge pojave. Taj vid prvobitne akumulacije kapitala predstavlja svakako novinu za nauku.\nRazvoj proizvodnih snaga Niša karakteriše još jedna specifičnost: proizvodne snage, po svemu sudeći, iisu prošle kroz fazu manufakture. Iz perioda posle osloboćenja od Turaka skoro da nema primera takvog organizovanja proizvodnje. Da li su zanatske radionice i ćeramidžinice iz perioda vladavine Turaka mogle da budu organizovane kao manufakture? Odgovor bi dao više svetla na to da li je ova faza društvenog razvoja uopšte u Nišu došla do izražaja ili je, sticajem okolnosti, bila „preskočena".\nIz kojih redova su regrutovani budućp niški industrijalci? Da li su to imućniji trgovci, zanatlije, zemljoradnici ili manje-više svi? Da li je kapital, nastao u toku prvobitne akumulacije, prelivan samo u industriju ili i u druge privredne oblasti i grane? Pažnju zaslužuje i pitanje o držanju Nišlija: da li su one na vreme uočile da je razvoj industrije progresivna stvar ili su se - poput većine zanatlija - sporo prilagoćavale, sve dok im oči nisu „otvorili" stranci ili doseljenici iz drugih krajeva zemlje? Drugim rečima, da li su progresivno jezgro u gradu, koji je iaglo počeo da se razvija, predstavljali starosedeoci ili došljaci?\nU vreme industrijske revolucije, za izgradnju industrijskih preduzeća u Nišu, bili su zainteresovani i mnogi stranci iz zapadnoevropskih zemalja. Neki su dobili čak i koncesije za ulaganje kapitala. Te koncesije, mećutim - sem izuzetaka - nisu iskorišćene. Stranci su se vrlo brzo „hladili" od takvih inicijativa. Zašto nisu sledili primer Grka i Cincara iz turskog perioda? U kojoj meri je na to uticalo siromaštvo nasleđenih proizvodnih faktora, a u kojoj blizina dve granice - turske, prema Makedoniji, koja je nosila strah od povratka ropstva, i bugarske, koja je nosila pretenzije bugarskih nacionalista na ove krajeve? Možda time može da se objasni i činjenica što strani kapital ni kasnije nije ulagan u nišku privredu.\nTo su samo neki aspekti razvoja proizvodnih snaga Niša. Oni imaju cilj da ukažu u kojoj meri ekonomska istorija grada i ovog dela Srbije obiluje specifičnostima, kojih je bilo i kasnije a koje istraživači najčešće ne zapažaju. Novooslobođenim krajevima oni skoro nikada ne pridaju značaj, iako ovi to zaslužuju ako ništa više zbog specifičnosti formi razvoja privrede, značajnih ne samo za ekonomsku istoriju, već i za političku ekonomiju, sociologiju i druge naučne discipline. Upravo zbog toga ekonomska istorija Niša i zaslužuje da bude izvučena iz anonimnosti.\npage revision: 0, last edited: 18 Jun 2010 13:10


EKIPNI KUP ŠAHOVSKOG SAVEZA CRNE ZA 2017 – ŠK CRNOGORAC OSVOJIO KUP | Šahovski savez Crne Gore\nHome » AKTUELNOSTI » EKIPNI KUP ŠAHOVSKOG SAVEZA CRNE ZA 2017 – ŠK CRNOGORAC OSVOJIO KUP\nEKIPNI KUP ŠAHOVSKOG SAVEZA CRNE ZA 2017 – ŠK CRNOGORAC OSVOJIO KUP\nPosted on 19.04.2017 in AKTUELNOSTI, DRŽAVNA TAKMIČENJA, KUP CRNE GORE, slider\nRASPIS || SASTAVI EKIPA || PRAVILNIK\nI PAROVI REZULTATI\nII PAROVI REZULTATI\nIII PAROVI REZULTATI\nPOLUFINALE PAROVI REZULTATI\nŠK CRNOGORAC OSVOJIO KUP\n1. BUDUĆNOST Podgorica CRNOGORAC Cetinje 2,5-1,5\n1.1. ĐUKIĆ Nikola MILADINOVIĆ Igor remi\n1.2. KALEZIĆ Blažo KOSIĆ Dragan 0-1\n1.3. PAJKOVIĆ Vladimir IVANOVIĆ Božidar 1-0\n1.4. NIKAČ Predrag PODLESNIK Bogdan 0-1\n2. ELEKTROPRIVREDA Nikšić MLADOST Nikšić 1,5-2,5\n2.1 KRIVOKAPIĆ Marko BENDERAĆ Srđan remi\n2.2. MILJANIĆ Boro DRAGANIĆ Veljko remi\n2.3. KONTIĆ Đorđije TOMIĆ Aleksandar remi\n2.4. MILOVIĆ Aleksandra KISIĆ Božidar 0-1\nPobjedom nad braniocem pehara i aktuelnim šampionom države, ekipom Budućnosti, ŠK Crnogorac je po prvi put osvojio Kup Crne Gore. Cetinjani su najviše željeli pehar i jedina su ekipa koja je angažovala stranog igrača za finalne borbe. Izuzetno kvalitetna ekipa sa bivšim omladinskim svjetskim prvakom Igorom Miladinovićem, jednim od naših najboljih šahista Draganom Kosićem, legendom crnogorskog šaha Božidarom Ivanovićem i odličnim internacionalnim majstorem Bogdanom Podlesnikom zasluženo je pobjedila. Odlučujuće poene u finalnom meču donijeli su Kosić i Podlesnik. U partiji sa puno obrta Pajković je uspio samo da smanji pobjedu Cetinjana. Uz izuzetno kvalitetnu školu šaha koja je već iznjedrila više pionirskih i omladinskih šampiona ŠK Crnogorac postaje kolektiv za primjer\nU borbi za treće mjesto Mladost je bila za nijansu bolja i savladala Elektroprivredu minimalnim rezultatom. Jedinu pobjedu zabilježio je Božidar Kisić.\nBUDUĆNOST I CRNOGORAC U FINALU\nUbjedljivim pobjedama Budućnost i Crnogorac su se plasirali u finale i sjutra će se boriti za pehar a nikšićke ekipe za treće mjesto.\nMečevi su bili mnogo neizvjesniji nego što rezultati pokazuju. U svim partijama vođene su žestoke borbe. Cetinjanima su pobjedu donijeli Kosić i Ivanović a branioci pehara su katastrofalno savladali oslabljenu Elektroprivredu mada tok meča nije nagovještavao ovakav rezultat. Više >>>\nPAROVI ČETVRTOG KOLA (POLUFINALE) 22. APRIL 2017.\n1. CRNOGORAC Cetinje MLADOST Nikšić\n2. BUDUĆNOST Podgorica ELEKTROPRIVREDA Nikšić\nU prostorijama Šahovskog saveza Crne Gore izvučeni su parovi četvrtog kola (polufinalne borbe) Kupa Crne Gore u šahu za 2017. godinu. Više »»»\nU trećem kolu Kupa Crne Gore u šahu svi favoriti po rejtingu su savladali svoje rivale. Najuzbudljivije je bilo u Nikšiću gdje je doskorašnji prvotimac Mimoze Veljko Draganić donio odlučujući poen svojoj novoj ekipi.\nPolufinale će se održati 22. aprila a finalni meč dan kasnije.\nPrema raspisu takmičenja žrebanje za polufinale je predviđeno za 20 april u 12,00 časova. Zbog velikog interesovanja klubova da se ono održi ranije predlažemo da se žrebanje izvrši u srijedu, 12.aprila 2017. u 12,00 časova u prostorijama ŠSCG. Molimo sve klubove da se do utorka, 11.aprila 2017. do 12,00 časova saglase sa ovom promjenom jer će se u suprotnom održati prema predviđenom rasporedu.\nMjesto igranja polufinala i finala Kupa Crne Gore u šahu odrediće ŠSCG a svi klubovi učesnici polufinala imaju pravo da do 12.aprila 2017 do 12,00 časova dostave predloge da budu tehnički organizatori-domaćini takmičenja. Više »»»\nU prostorijama Šahovskog saveza Crne Gore izvučeni su parovi trećeg kola Kupa Crne Gore u šahu za 2017. godinu. Prema raspisu takmičenja klubovi su prema rejtingu podijeljeni u dvije grupe, u dva šešira (1-4 i 5-8) pa su se naizmjeničnim izvlačenjem iz ovih šešira dobili navedeni parovi. Domaćin je određen izvlačenjem posebnih ceduljica.\nTreće kolo se igra u nedjelju, 9.aprila 2017. godine sa početkom u 13, 00 časova.\nSledeće kolo na kome će učestvovati 8 ekipa igra se u nedjelju, 09. aprila 2017.\nParovi za ovo kolo biće izvučeni u utorak, 04.aprila 2017. u 11,00 časova u prostorijama ŠSCG.\nEKIPNI KUP 2017\nKUP CRNE GORE U ŠAHU ZA 2017 REZULTATI TREĆEG KOLA 9. APRIL 2017.\nPrvo kolo Kupa Crne Gore, 26.03.2017.\nDRUGO KOLO KUPA CRNE GORE – 02.april 2017\nPAROVI DRUGOG KOLA 02. APRIL 2017.\nKUP CRNE GORE U ŠAHU ZA 2017 – PAROVI ČETVRTOG KOLA (POLUFINALE) 22. APRIL 2017.


Sveštenik pedofil ostaje na Kosovu | Mondo Portal\nKosovo odbilo da izruci britanskog svestenika pedofila\nSveštenik pedofil ostaje na Kosovu 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.08.2016. / 18:19 18:21\nSveštenik pedofil ostaje na Kosovu\nIzvor Beta 08.08.2016. / 18:19 18:21\nKosovski sud odbio je danas po drugi put da izruči britanskog sveštenika optuženog u njegovoj zemlji za seksualno zlostavljanje dece.\n"Izručenje britanskog državljanina Endrjua Čarlsa Kingstona Sopera nije dozvoljeno jer postoji mogućnost da su optužbe na njegov račun zastarele", naveo je sud u Peći.\nNa Kosovu uhapšen britanski sveštenik pedofil!?\nSveštenik je priveden u maju u Peći gde se krio od evropskog naloga za njegovo hapšenje koji je izdala Velika Britanija a koji odbija da ispuni sudska vlast tzv. nezavisnog Kosova.\nKosovo pedofili izručenje velika britanija pedofilija\n13.08.2016. / 08:23\nOtisao kod SVOJIH.\n11.08.2016. / 04:53\nОд Бога нико побегао није!\n08.08.2016. / 18:46\nTajči, jesi li bio nevaljao dečak? :)


Sousouras | Moj Svet\nNa jedinstvenoj lokaciji, na samoj plaži i na nekoliko metara od centra mondenskog mesta Hanioti na prvom prstu Halkidikija, ovaj mali hotel bungalovskog tipa nudi sve pogodnosti za aktivan odmor. Sastoji se iz glavne zgrade i nekoliko velikih bungalova gde su raspoređene smeštajne jedinice.\nLokacija: Hanioti, smešten na samoj na plaži.\nSadržaj hotela: bar, bar kraj bazena, kafe, dečiji bazen, bašta, parking, bar na plaži, recepcija, restoran, snek bar, otvoreni bazen, TV soba, teren za košarku, bilijar, mini klub za decu, dečije igralište, video igrice, organizacija grčkih večeri, sportovi na vodi…\nSve sobe imaju klima uređaj, SAT TV, telefonsku liniju, fen za kosu, balkon ili terasu, sef (uz doplatu)\nStandardne sobe: oko 19-22m2, namenjene su za 2-4 osobe, mogu gledati na baštu ili na more (dva standardna i pomoćni ležaj).\nPorodične sobe – hotel: nešto prostranije, sastoje se iz dve prostorije – dnevne sa sofama i spavaće sobe sa dva standardna ležaja, idealne za porodice sa decom.\nPorodične sobe – bungalovi: sastoje se iz dve prostorije sa po dva standardna ležaja, idealne za porodice sa većom decom.\nUsluga u hotelu: Polupansion (samoposluživanje, na bazi švedskog stola).