Srbi, ne nasedajte na Trampove poruke, evo kakvu SUDBINU su vam odredili! - alo.rs\nSNAŽNA PORUKA RUSKOG POSLANIKA Srbi, ne nasedajte na Trampove poruke, evo kakvu SUDBINU su vam odredili!\nAUTOR: Alo.rs/Sputnik/J.Š. DATUM I VREME: 20.12.2018. 08:12\nPoruka zlata vredna!\nKosovska Mitrovica, Foto: Tanjug/Filip Krainčanić\nPredsednik Donald Tramp grubo ucenjuje Srbiju i predsednika Aleksandra Vučića, izjavio je član komiteta Državne dume o međunarodnim poslovima Sergej Železnjak.\nEKSKLUZIVNA ISPOVEST ALBANCA IZ OKOLINE DEČANA ZA "ALO!" Da nije bilo Beograda, moj sin bi već deset godina bio u grobu! Beograd, bog, pa doktor!\nKONGRESMENI PO I STAJVERS Želimo da pomognemo u pronalaženju rešenja, koja će biti u interesu SRPSKOG NARODA, VLADE I CRKVE!\nTrampovo pismo POSLEDNJA PONUDA AMERIKE za Srbe i Albance: PODELA KOSOVA i stvaranje VELIKE SRBIJE\nOTKRIVAMO! Prepiska zbog koje je Janković odlučio da napusti politiku - Saša: Skini mač iznad nas! Đilas: Saša, dvojka si!\nGEST KOJI SE PAMTI Vučić je na svetog Nikolu usred Brisela uradio stvar kojom se ponosi cela Srbija! (FOTO)\nOd predsednika dobio neobične poklone, Vulin mu zahvalio na važnoj stvari koju je učinio za Srbiju\n„Pozivamo srpsko rukovodstvo da ne naseda na američke provokacije, da ne ide ni na kakve posebne sporazume, već da se bori za zakonite interese Srbije, polazeći od Rezolucije 1244, Ustava Srbije i stava država u kojima živi veći broj stanovništva, uz vodeću ulogu SB UN u kosovskom rešavanju“, izjavio je Železnjak, komentarišući obraćanje Donalda Trampa Hašimu Tačiju.\nDonald Tramp, Foto: AP/Win Mcnamee\nMoćna evropska država rekla Prištini da nam uvede takse (FOTO)\nPrema rečima poslanika, „sa jedne strane se pod neposrednim američkom kontrolom stvara oružana grupa — ’vojska Kosova‘“, koja preti Srbiji i regionu, uvode se carine koje lišavaju Srbe koji žive na okupiranoj teritoriji najpotrebnijih stvari, uključujući lekove. Sa druge strane, šef Bele kuće je pozvao gospodina Vučića i gospodina Tačija da proslave to što će po njegovom mišljenju biti „istorijski sporazum“.\n"Hvala građanima Srbije na poverenju"\nTaj „sporazum“ na kojem insistira predsednik Tramp, u slučaju njegove realizacije, predstavljaće nacionalnu katastrofu za Srbiju. Rasparčanu državu će pretvoriti u proamerički protektorat, a same Srbe, uključujući one koji žive u Republici Srpskoj, tada očekuje ponižavajući položaj, možda budu još bespravniji nego Srbi u Crnoj Gori.\nNjen najbolji drug mu brutalno uzvratio: Tako bih mogao da ga sahranim da bi mu bilo malo 5 grama da dođe sebi (FOTO)\n„Očigledno je da se čak ni šef Bele kuće više ne uzda u posredničku misiju EU, već želi samostalno i uz pomoć NATO-a da vrši misiju balkanskog i evropskog policajca“, naglasio je političar.\nŠojgu doneo poseban poklon Vučiću, a on narodu otkrio i šta mu je ruski ministar darivao\nMonstrum radio za Mišu Ognjanovića!\nPrepiska zbog koje je Janković odlučio da napusti politiku - Saša: Skini mač iznad nas! Đilas: Saša, dvojka si!\nDa nije bilo Beograda, moj sin bi već deset godina bio u grobu! Beograd, bog, pa doktor!\nTužna ispovest Srpkinje koja se zbog papira udala i OTIŠLA U ŠVAJCARSKU: "Kajaćete se ako postupite kao ja"\nEvo kako je veliki čudotvorac porodicu SPASAO OD NEVIĐENOG ZLA\nŽelimo da pomognemo u pronalaženju rešenja, koja će biti u interesu SRPSKOG NARODA, VLADE I CRKVE!\nSvi komentari (51)\n21/12/2018 - 00:01\nTači i Haradinaj su produžena Trampova ruka. Američko zlo ne miruje.\n19 + 15 -\n20/12/2018 - 23:00\nTreba bit oprezan sa Trampom. Treba voditi mudru politiku koju vodi nasa vlast\n23 + 14 -\n20/12/2018 - 19:37\nSvi se zalazu maksimalno a narocito Rusi u podrsci mirnom resavanju problema i daju podrsku nasem predsedniku .\n17 + 14 -\nPodrska nam nikad nije izostajala.Treba poslusati Ruse i mudro i legitimno braniti drzavu.\n22 + 12 -\n20/12/2018 - 19:33\nDok je nama bratske Rusije nema brige.\n18 + 19 -\nOsnovac iz Srbije dobio milione na kladionici. Njegov otac doneo neverovatnu odluku, svi se čude onome što je uradio\nOD PRVOG DO ČETVRTOG RAZREDA Uvodi se velika novina u osnovnim školama\nHAG OSUDIO RUSIJU Moskva mora da plati 50 milijardi dolara!\nSTIGLA JAKA PORUKA OD MAKRONA Spreman paket za Srbiju od više milijardi evra!\nSVI KOJI IMAJU RAČUNE U OVOJ BANCI SU U STRAHU Radnici podobijali otkaze, prognoze su loše\n74 ZA, 2 PROTIV Parlament Republike Srpske doneo prelomnu odluku!\n"RASISTI M*RŠ" Saru Reljić napali zbog Roma, pevačica im žestoko odbrusila! (FOTO)\nMODRU, GOLU ONESVEŠĆENU I KRVAVU JE IZBACILI NA ULICU?! Zadrugarku prevarena supruga odvalila od batina?! "Doživim orgazam kad prevari ženu sa mnom!"\nOVO NIKO NIJE OČEKIVAO! Popularni pevač večeras ulazi u "Zadrugu"!\nSKANDALOZNO! Poznatog pevača gađali u glavu flašama punim urina na bini!\nSTARAC NAVALIO NA KOBASICU Milojko Božić imao vlažne snove, pa se bacio na akciju kako bi osvojio cimerku!\n"IMA DA IH UDARIM GDE IH NAJVIŠE BOLI" Dalila i Dejan Dragojević saznali da im David i Ana rade o glavi?! "ProkletnicI..."\nDŽENKINS ISKREN DO SRŽI, NE SVALJUJE NA SUDIJE "Sami smo krivi za poraz od Partizana!"\nKAKO IH NIJE SRAMOTA?! Australijan open se obrukao zbog Đokovića, pa se postideli! Vimbldon i dalje diskredituje Srbina\nSTART ZA ZATVOR, ALI NE I ZA CRVENI Štoper Mančestera se oglasio nakon horor udarca - "Bilo je prirodno"\nHAOS USRED BEOGRADA! Jelena i Novak izašli na binu i zapevali, Đokovićeva supruga posle priznala: "Nemam opravdanje" (VIDEO)\nNASELA NA NAJSTARIJI TRIK Ženi uzeli 1.300 evra, prevarant podigao narukvicu sa ulice, a ona napravila veliku grešku!\nŽENA KOJA JE TITU REKLA "NE" Maršal je ostavio trudnu do zuba, pa je molio da mu se vrati... Njen odgovor bile su dve brutalne rečenice\nSEĆATE SE NOLETA SEKSOMANA? Vodio je emisiju Fantastik erotik na TV Košava, pa nestao. Našli smo ga i iznenadili se kako sada izgleda (FOTO)\nNAJČUVANIJA TAJNA KREMLJA Otkriveno ko leži u Staljinovom grobu!\nVIC DANA Pita muž ženu: Ženo, reci mi, šta da čitam pre spavanja? Žena: Čitaj "Oče naš". Muž: A što?...\nVELIKE STIPENDIJE I FINANSIJE Bogataš daje milijarde, novac mogu svi da dobiju\nBRIGA ŠTETI BUBREZIMA Kako zanemarujemo jedan od ključnih organa u telu\nPERITE RUKE, SPREČITE ZARAZU! U kojim situacijama je obavezno pranje ruku, kako biste ste se zaštitili od virusa\nHOMEMADE Kako da sami napravite kremu protiv bora kod kuće?\nNASMEJALA SRBIJU Majka ostavila uputsvo suprugu kako da rukuje decom, na kraju poruke otkrila jedan detalj! (FOTO)\nZA MLADOLIK IZGLED Gde naći prirodni izvor kolagena, eliksira mladosti? Ove namirnice pospešuju njegovu proizvodnju u našem organizmu\nFEJSBUK, INSTAGRAM I OSTALA SREDSTVA UPOZNAVANJA Javio vam se na društvenoj mreži, opčinio vas potpuno: Ovako ćete saznati da li se dopisuje samo s vama\nALBANSKI TEROR SE DIŽE Jovici jutros zabranili da priđe kući, a onda su dovezli bagere i počeli da ruše!\nPOLITIČKI ZEMLJOTRES U SKUPŠTINI SRBIJE "Potrebna istraga protiv Obradovića! N1 emituje propagandno smeće sa sumnjivom registracijom, dozvolom i finansijama!"\nNOVAK IZAŠAO NA BEOGRADSKU ULICU I ZAIGRAO SE SA KLINCIMA Svetska zvezda u njihovom dvorištu, a komšije nisu mogle da poveruju u jedan detalj (VIDEO)\nISTORIJA NE PAMTI OVAKAV BEOGRAD Meteorolog Slobodan Sovilj otkriva šta nas očekuje do aprila!\nTEŠKA NESREĆA KOD ADE CIGANLIJE Automobil u punoj brzini leteo po ulici, pokosio roditelje sa decom na pešačkom prelazu\nIZJASNIO SE NA OPTUŽBE Đus saslušan u policijskoj stanici! Reperova sestra dostavila dokaze o prebijanju!


Erdevik - Visual diary: 01/06/12 - 01/07/12\nPosted by Beba Mclarnon at 11:58 1 comment:\nLAKTAŠKO SELO BOŠKOVIĆI NUDI RECEPT ZA ZDRAV ŽIVOT\nŽabe, morke i rovci zamenili pesticide\nNa imanju porodice Kosić u laktaškom selu Boškovići počeo je prvi međunarodni seminar iz permakulture za 15 polaznika iz Srpske, Srbije, Hrvatske i Švajcarske, na kojem će za 10 sedmica naučiti kako da opstanu na malom komadu zemlje proizvodeći hranu za život, a ne za profit.\nSamo prirodno... Miroslav Kiš\nZagrepčanin Miroslav Kiš, dizajner i predavač permakulture, kaže da se radi o svesnom oblikovanju i održavanju poljoprivredno-produktivnih ekosistema koje odlikuju bioraznolikost, stabilnost i žilavost.\n-To je harmonična integracija ljudi i krajolika, koja osigurava hranu, energiju, sklonište i sve druge potrebe. Tako permakultura više od 30 godina ujedinjuje više nauka i usmerava ih na brigu o zemlji i ljudima, jer ako se ne vratimo prirodi, doživećemo katastrofu.\nJednako uzimanje i davanje\nZato smo tu da od nje učimo. Zašto kupovati povrće iz Kine, kada možemo imati svoje - kaže Kiš.\nOn ističe da postoje mnoge definicije samoodrživosti, ali samo permakultura govori o uzimanju i jednakom davanju prirodi.\nPRILAGOĐAVANJE PRIRODI... Učesnici seminara\n- Sve ostalo je eksploatacija radi novca. Zato Bil Molison, jedan od osnivača ove nauke, tvrdi da ljudima treba samo 30 odsto sadašnjih poljoprivrednih površina da bi kroz permakulturu zadovoljili potrebe. U tom smislu svakome su za početak dovoljna dva kvadrata zemlje. Permakultura je rad na duže staze i uzgoj više poljoprivrednih kultura, u kome se sprovodi reciklaža. Na primer, traži se optimum biljke u skladu s prirodom, a ne maksimum uz upotrebu hemikalija, genetskog modifikovanja, pesticida... Jednostavno, u permakulturi se prilagođavamo krajoliku, a ne prilagođavamo krajolik sebi - objašnjava Kiš.\nKarmela, njegova supruga i predavač, ističe da je ovo svet moći i novca, gde se hrana uzgaja radi profita, a ne za jelo, zbog čega nastaju mnoge bolesti.\nSlično tvrdi i Damjan Knežević (30), agronom i profesor poljoprivredne škole u Futogu, koji želi da proširi znanje o permakulturi, jer je shvatio da klasična i organska poljoprivreda sebično iskorišćava zemlju.\n- Sve više je velikih zemljoposednika, što dovodi do slabljenja imuniteta biljaka na bolesti, korov i štetočine, čime slabi i imunitet čoveka koji ih jede. S druge strane, priroda savršeno funkcioniše, mi je u permakulturi samo imitiramo i kultivišemo bez mehanizacije i hemikalija. Ne treba zaboraviti ni da se traže harmonija, kooperacija i zajedništvo ljudi, kao i iskorišćavanje obnovljivih izvora energije jer su besplatni - kaže Damjan.\nŽabe, patke i čili papričica\nPredavači i učesnici seminara kažu da je žaba krastača lek za napasnike u bašti.\n- Patke će jesti puževe, a morke krompirovu zlaticu. Ako dobro organizujete baštu, biljne bolesti vam neće praviti veliku štetu. Mešajte biljke s plitkim i dubljim korenom i čuvajte seme. Kružne gredice daju bolji prinos i više prostora. Prirodni pesticid za lisne vaši je tečnost od čili papričice. Kada je dugo obrađujete traktorom, zemlja se sabija, gubi rovce, gliste i mikroorganizme, pa postajete zavisni od pesticida i veštačkog đubriva. Orite samo prvi put, a na površini držite malč od sena, slame i piljevine, koji đubri, čuva vlagu i suzbija korov. Obilno zalivanje stvara gljivice. Kupite gumeno crevo, probušite ga i imaćete zalivanje kap po kap -savetuju stručnjaci.\nLjiljana, učesnica iz Knežice, ističe da se ovdašnji narod „otprirodio" i udaljio od tradicionalnog seoskog života, pa sve više koristi hemiju u bašti, dok Vladimir iz Banjaluke želi da bolje upozna prirodu i zemlju, jer je odrastao u zgradi i na betonu. Njihov kolega Kristijan Džaković iz Slavonskog Broda kaže da je permakulturu prepoznao u srcu.\n- Ljudi, pogotovo mladi, ne znaju ništa o permakulturi, iako bi, na primer, tako mogli rešiti svoje stambeno pitanje, jer se ova nauka bavi i izgradnjom kuća od prirodnog materijala - kaže Džaković.\nOdvojili smo se od prirode\nŽeljka i Aleksandar (19), majka i sin, koji su na kurs došli iz Prijedora, pokazuju da permakultura privlači različite generacije.- Ceo život sam provela u gradu, a prirodi su me vratili pčelarstvo i povrće koje uzgajam bez savremenih pomagala. Uz to, želim da napravim kuću od drveta i slame - nada se Željka.\nI Srđan i Helena Kosić, domaćini skupa u Boškovićima, žele da na svom imanju žive po pravilima permakulture.\n- Sejemo svoju hranu i imamo više od 70 raznih životinja, vodu, toplotu... Dosta smo uradili za ove četiri godine, ali sada hoćemo da to usavršimo jer je sve u prirodi iskoristivo. Tako smo jeli bukov list, bokvicu, sirovu koprivu, vrške paprati, nanu, list kupine - pričaju domaćini.\nPosted by Beba Mclarnon at 11:52 No comments:\nPosted by Beba Mclarnon at 11:50 No comments:\nPosted by Beba Mclarnon at 11:47 No comments:\nNas prvi WWOOFER je stigao.. Judith je provela sa nama par dana .. radeci sve i svasta na farmi i nedostajeace nam mnogo ali nadamo se da ce opet da nam dodje ...\nJudith Hamburg u basti\nBoro Plemic i Judith ciste grasak\nmoj krompir, izuzetne boje i ukusa, odlican ...\nGrasak i ja\ngrasak... previse jeftin.. koliko ima posla oko njega\nWWOOF je skraćenica od World Wide Opportunities On Organic Farms, što bi u slobodnom prevodu na srpski značilo: Prilike za volontiranje na organskim farmama širom sveta.\nWWOOF Srbija spaja volontere/WWOOFere iz celog sveta sa organskim uzgajivačima/domaćinima u Srbiji, koji im pružaju hranu i smeštaj u zamenu za pomoć u radu. Volonteri/WWOOFeri kroz rad i boravak na imanju, imaju mogućnost da steknu znanja i veštine iz organske poljoprivrede i iskuse način života u direktnoj vezi sa prirodom.\nPokretačka snaga WWOOF-a je nužna potreba za obnovom veze između ljudi i zemlje, biljaka i životinja, kao i za povezivanjem ljudi naklonjenih prirodnoj (organskoj) hrani, širom naše prelepe planete Zemlje. Ove veze su uvek bile, jesu i biće osnovni izvor zdravog, srećnog i ispunjenog života, na čemu WWOOF Srbija insistira. U tom smislu, oživljavanje veze između Kulture i Prirode je od esencijalne važnosti u našoj veštačkoj stvarnosti koja je svakim danom sve udaljenija od nas. Način života moderne tehno-industrijske civilizacije pati od nenadoknadivog gubitka Prirode i istinski ljudske Zajednice, a njene kompenzacije ne mogu da popune te fundamentalne nedostatke. Priroda se tretira kao "faktor proizvodnje" i "ogromni rezervoar uskladištene energije", komunikacija se svodi na razmenjivanje apstraktnih znakova preko ekrana, a ljudska zajednica iščezava. Sve više i više ljudi doboko oseća i shvata da je dobar život nemoguć bez neposrednog kontakta ljudi i zemlje, biljaka i životinja. Pre tačno četiri decenije, nekoliko ljudi iz Londona odlučilo je da uzme stvar u svoje ruke. Tako je počeo WWOOF, 1971. godine!\nPrema rečima osnivačice WWOOF-a, Sue Coppard, njegovi "glavni ciljevi" su:\nsteći neposredno iskustvo u organskoj poljoprivredi\notići tamo gde se hrana uzgaja: u organska polja i vrtove\npomoći organskom pokretu, koji je radno intenzivan jer ne koristi veštačka đubriva za plodnost zemlje, niti trajne otrove za kontrolu štetočina\nuspostaviti kontakt sa ostalim ljudima iz organskog pokreta.\nDodali bismo da je osnovna težnja WWOOF-a dobar život, koji je, po našem skromnom mišljenju, nezamisliv i neostvariv bez direktnog kontakta sa prirodom i ljudima koji žive u njoj, a organski (tj. prirodni) uzgoj hrane je prvi i najvažniji korak u tom pravcu.\nVolonter/WWOOFer pomaže domaćinu-farmeru oko svih poslova koji su vezani za organsku poljoprivredu (sadnja, berba, plevljenje, okopavanje itd.). Volonteri rade do 6 sati dnevno, pet dana u nedelji. Podrazumeva se da na farmi ili blizu farme neko živi: jedan čovek, par ljudi, grupa ljudi, cela porodica. Domaćini i WWOOFeri žive kao jedna porodica: Ako domaćin primi WWOOFere on sa njima deli život na farmi, što znači da im pokazuje šta i kako da rade, ponekad jede i druži se sa njima. WWOOFeri se razlikuju kao i domaćini. Neki imaju iskustva u organskoj poljoprivredi, a neki su apsolutni početnici. Osnovni uslov je da farma mora da bude ORGANSKA, a to znači da se u uzgoju biljaka i životinja ne koriste veštačka đubriva, pesticidi i herbicidi. Takođe, WWOOFeri ne smeju da koriste neka mehanizovana oruđa, iz razumljivih razloga (kosilice, traktore, motorne testere itd.), ali domaćini mogu. Sve ovo je precizirano u ugovorima za domaćine i volontere WWOOF Srbije.\nŽelimo da naglasimo da:\n- Volonteri/WWOOFeri ne plaćaju svoj boravak na farmi\n- Domaćini ne plaćaju volonterima rad na farmi\n- WWOOF Srbija naplaćuje članarinu (5 eura u promotivnom periodu) volonterima/WWOOFerima, koja služi za održavanje i razvoj WWOOF mreže u Srbiji.\nmoj krompir ...17 juni 2012\nBerba visanja i tresanja\nmalo pletenja pre branja visanja\nsal za zimu ...\nIzjava jedne žene koja je volontirala deset godina na WWOOF farmama širom sveta, možda je najbolja ilustracija stvarnog smisla i značenja WWOOF-a:\n"Mogu da gradim zidove od kamena, sposobna sam da pronađem hranu u prirodi, mogu da čuvam i muzem životinje koje daju mleko, naučila sam kako da odgajim povrće i kako da napravim svoj hleb. Osećam se čvršće i zdravije nego što sam se ranije osećala, što je posledica fizičke aktivnosti i vremena koje sam provela na otvorenom."\nPosted by Beba Mclarnon at 11:38 No comments:


Zlatni odbojkaši Srbije u jednoj emisiji otkrili su da se njihove drage ne razumeju naročito u sport.\n- Moja supruga se bukvalno plaši lopte – izjavio je kapiten reprezentacije Nemanja Petrić.\nNjegov kolega Nemanja Peković je kroz osmeh ispričao simpatičnu scenu u kojoj je glavni akter bila njegova verenica.\n- Kada me je moja verenica prvi put gledala na utakmici, posle drugog seta je otišla kući, jer nje mislila da je kraj - kroz šalu je ispričao naš libero, Nikola Peković, koji je najniži u timu među gorostasima.\nŠalu na svoj račun prima sa osmehom, a često se i sam šali.\n- Odbojku sam počeo da treniram sa osam godina. Jedan dan sam igrao fudbal i onda smo uvideli da ću biti mnogo visok pa onda reko bolje da se bavim odbojkom – ispričao je srpskias.


Nekretnine-Rijeka.com | Podgorica, Apartmani Najam, 50 m2 - Podgorica renta stan, apartman, stan na dan, stan na noc, privatni smjestaj\nPodgorica renta stan, apartman, stan na dan, stan na noc, privatni smjestaj\nOglašivač: wishmont (Pregled svih oglasa ovog oglašivača)\nID OGLASA: 46798\nCijena: 30 € ~ 225 Kn\nOpis nekretnine: Dnevni najam ili iznajmljivanje apartmana na dan je ujedno i najjeftinija varijanta za smeštaj u Podgorici. Dnevni apartmanski smeštaj je najbolja opcija za kratkoročni boravak.Apartmani se mogu iznajmiti na jedan ili više dana. Što se tiče strukture apartmana, najčešći i najpopularniji su studio apartmani i jednosobni koji mogu da prime od jedne do četiri osobe. Naši apartmani se nalaze na najboljoj lokaciji uz rijeku Moraču u Momišićima i Preko Morače u novim najluksuznijim zgradama u Podgorici kao što su Vezir i Carine. U ovim zgradama imamo više apartmana i stanova koje iznajmljujemo na kraći i na duži period. Apartmani su luksuzni i atraktivni i svi su opremljeni i namješteni tako da vaš boravak učine što ugodnijim i opuštenijim.\nOglašivač: wishmont (Agencija za nekretnine)\nKontakt e-mail: office@wishmontenegro.com\nWeb stranica: http://www.wishmontenegro.com\nInformacije o oglašivaču: Iznajmljivanje stanova i apartmana u centru Podgorice i Preko Morace. Renta stan, izdavanje apartmana i stanova u Podgorici. Iznajmljivanje apartmana i stanova na dan, smjestaj u Podgorici. Povoljan smjestaj, prenociste u centru, jeftino dnevno iznajmljivanje, stan na dan. Svi nasi apartmani i stanovi posjeduju besplatan Wi-Fi internet, kablovsku TV, klimu, parking...\nWhether you are looking to rent, sell, buy or let a flat, apartment house or commercial property our agency is the premier sales, letting and management agent in Podgorica, offering a flexible, professional real estate service to meet your needs. The agency was formed to support buyers, sellers, landlords and tenants in Podgorica and the experienced Wish Montenegro team offers a personal approach which caters for the discerning property seller, buyer or renter in Podgorica.\nOvaj oglas je pregledan 3324 puta.


Najavljen električni BMW i4 - BIGportal.ba\nPodsećanja radi, BMW je početkom prošle godine prikazao Concept i4 kojim je najavio budući serijski električni model i4.\nNemci su zatim u septembru najavili da su uprkos problemima koje je izazvao koronavirus spremni za njegovu proizvodnju, a koja će se odvijati u fabrici u Minhenu. Iz BMW–a su još ranije potvrdili da su završili opsežno restrukturiranje i adaptaciju fabrike bez komplikacija, što ih je koštalo oko 200 miliona evra.\nU međuvremenu, pred nama je nova zatamnjena teaser slika kao najava njegove skore premijere koja će po nekim izvorima biti održana sutra, 17. marta.\nNa kraju, i4 će dobiti i najnoviju verziju BMW iDrive infotainment sistema koji je prikazan ranije ove nedelje.


PRIPREME ZA UPIS I U JUNU\nIzvor: Blic,Lokalne novine | Obrenovac, 25.05.2018.\nEvo gde još možete na časove, a ko organizuje PROBU PRIJEMNOG ISPITA\nDo prvog ispitnog roka na državnim fakultetima ostalo je oko mesec dana, a maturanti koji još nisu pohađali pripremnu nastavu a želeli bi, na pojedinim fakultetima to i dalje mogu.\nSrednjoškolci kreću na pripremnu nastavu i do osam meseci pre upisa. Tako su mnogi od budućih brucoša tehničkih fakulteta krajem oktobra počeli sa časovima matematike ili fizike na Elektrotehničkom fakultetu, a pripremna nastava se održava uglavnom subotom, sve do 15. juna 2018. godine.\nUbrzo nakon toga, časovi su počeli i na Fakultetu organizacionih nauka, Mašinskom, Matematičkom, Farmaceutskom...\nZa one koji su se kasnije opredelili za budući poziv, ili još nisu, pripremni časovi organizuju se i po završetku školske godine – tako Ekonomski fakultet, koji ima tri ciklusa pripreme, naredni organizuje u junu. Slično je i na Fakultetu političkih nauka, gde se junski ciklus održava od 2. do 8. juna, po ceni od 12.000 dinara.\nNeretko učenici pohađaju pripremu na jednom, iako žele da upišu drugi fakultet, najćešće zbog cene, kvaliteta nastave, termina...\nNa šarolike cene utiču uglavnom broj časova i rata. Od prestoničkih fakulteta, najpovoljnija je nastava na Mašinskom, gde 65 časova iznosi 20.000 dinara, a najskuplja na FON-u, gde 40 časova, plaćenih iz dva puta, košta 28.000. Ipak, još više izdvajaju oni čija deca uzimaju časove kod privatnih profesora – čak 500-600 evra po predmetu.\nIpak, ima i fakulteta koji izlaze u susret zainteresovanima, pa im pripreme obezbeđuju besplatno – tako je na Fakultetu inženjerskih nauka u Kragujevcu i Mašinskom fakultetu u Nišu, koji nude časove matematike.\nNa radost maturanata u Novom Sadu, novčanu naknadu ne zahtevaju Poljoprivredni, Tehnološki, Prirodno-matematički fakultet, Akademija umetnosti, Građevinski, Tehnički fakultet “Mihajlo Pupin”, pa čak i Pedagoški fakultet i Učiteljski na mađarskom nastavnom jeziku, od kojih većina organizuje ove časove i u junu.\nProba prijamenih ispita\nNeki fakulteti organizuju i probne prijemne ispite nekoliko dana pre zvaničnog, po ceni od oko 2.500 dinara. Na Matematičkom fakultetu u Beogradu, on se po ceni od 2.000 dinara održava u subotu 16. juna, a zainteresovani se mogu prijaviti i elektronski, do 9. juna.\nUdaru na kućni budžet jedinu pomoć mogu pružiti studentske stipendije i krediti, koje država dodeljuje akademcima koji ispune određene uslove. Dok su stipendije rezervisane za starije studente, brucoši mogu konkurisati za kredit.\nZa njegovo dobijanje presudan je uspeh u prethodnom školovanju i socijalno-ekonomski status porodice, a da bi se oslobodio njegovog vraćanja, on mora ostvariti prosečnu ocenu veću od 8,5.


9 ODLIKA MENTALNO JAKIH LJUDI - Užice Oglasna Tabla\nновембар 20, 2016 0204\n…Na narednim stranama proverite da li one spadaju u vaše odlike ili, ukoliko to nije slučaj, otkrijte ih i pokušajte da mentalno ojačate.\n„Možete imati najbolji plan na svetu, ali ako ne vidite situaciju onakvu kakva jeste – plan neće biti ispunjen“, piše Holidej u svojoj knjizi.\n„Ideja da sve što činimo bude deo težnje da pronađemo sreću deluje kao prilično opasna ideja“, smatra australijski sociolog Hju Makej.\n„To je čak dovelo do privremenog oboljenja u društvu – do straha od tuge.“\n„Nazovite to kako god želite, osnovna ideja je da ste koncentrisani na jednu jedinu stvar: onu koja je pred vama i da ne vučete dodatni teret“, objasnio je Holidej u svojoj knjizi.\nIzvor: lovesensa.rs / foto: shutterstock


Odluka VSTV-a: Božo Mihajlović privremeno udaljen sa mjesta državnog tužioca - Klix.ba\nBiH Odluka VSTV-a: Božo Mihajlović privremeno udaljen sa mjesta državnog tužioca\nOdluka VSTV-a: Božo Mihajlović privremeno udaljen sa mjesta državnog tužioca\n10.3.2017. u 15:13\nTužilaštvo BiH Božidar Mihajlović\nPrvostepena disciplinska komisija Visokog sudskog i tužilačkog vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) prihvatila je zahtjev Ureda disciplinskog tužioca VSTV-a BiH čime je tužilac Tužilaštva Bosne i Hercegovine Božo Mihajlović privremeno udaljen od vršenja dužnosti zamjenika glavnog tužioca i tužioca Tužilaštva BiH do okončanja istrage koja se vodi protiv njega.\nOdluka Prvostepene disciplinske komisije VSTV-a BiH nije konačna odluka i na nju postoji mogućnost žalbe.\nPodsjećamo da je Ured disciplinskog tužioca 2. marta 2017. godine Prvostepenoj disciplinskoj komisiji podnio zahtjev za privremeno udaljenje Bože Mihajlovića od vršenja dužnosti tužioca Tužilaštva Bosne i Hercegovine.\nZahtjev je podnesen na osnovu člana 77. tačka a) Zakona o VSTV-u BiH, jer je protiv njega pokrenuta istraga u krivičnom postupku, naredbom o provođenju istrage Tužilaštva Bosne i Hercegovine, o čemu je Ured obaviješten od strane vršioca dužnosti glavne tužiteljice Tužilaštva Bosne i Hercegovine 2.3.2017. godine.\n26.02.2020. u 10:19\n5h 14min 112\n5h 42min 61\n6h 5min 101\n6h 32min 3


Austrija nominirala Hana za treći mandat evropskog komesara\nODLUKE Nada se dobroj saradnji s Ursulom fon der Lejen\nAustrijski parlament i vlada u četvrtak su nominirali aktuelnog evropskog komesara za proširenje Johanesa Hana (Johannes Hahn) da nastavi obavljati tu dužnost još jedan petogodišnji mandat.\nAustrijska kancelarka Brižit Birlin (Brigitte Bierlein) izjavila je kako vjeruje da je Han, aktuelni evropski komesar za politiku susjedstva i proširenja, "izuzetno prikladan kandidat" za tu ulogu i zahvalila svim strankama za podršku novom Hanovom mandatu na poziciji evropskog komesara.\nKomentirajući špekulacije da bi novoizabrana predsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen (Ursula von der Leyen) mogla odbaciti obnovu Hanovog mandata jer nastoji stvoriti komisiju u kojoj bi bilo 50 posto žena, Birlin je izjavila da je to "malo vjerovatno", javila je austrijska novinska agencija APA.\nBirlin je kazala da je veća zastupljenost žena bitna i pohvalila je izbor Fon der Lejen kao prve žene na čelu Evropske komisije, ali je istaknula da je Han zadobio veliku podršku u austrijskom parlamentu.\nAustrijski predsjednik Aleksander van der Belen (Alexander Van der Bellen) također je čestitao Hanu i poželio mu sve najbolje, rekavši kako se nada da on može sarađivati s Fon der Lejen na "unapređenju našeg evropskog projekta".\nHan je izrazio zahvalnost i kazao je kako bi volio da ostane u domenu vanjske politike u komisiji.\nTakođer je kazao da je stvorio važan lanac veza tokom mandata na komesarskoj poziciji do sada i naglasio značaj "kontinuiteta" u vanjskoj politici.\nJohannes Hahn Evropska komisija Evropska unija\nHan predstavio Paket proširenja: Pozitivno mišljenje za BiH\nHan u Sarajevu 28. marta, dan kasnije u Beogradu\nJunker na sastanku sa Đukanovićem: Prirodno mjesto zapadnog Balkana je u Evropskoj uniji


MMF: MAKROEKONOMSKE PRILIKE U BIH POVOLJNE, RAST NEDOVOLJAN | Hayat.ba\nMMF: MAKROEKONOMSKE PRILIKE U BIH POVOLJNE, RAST NEDOVOLJAN\n13 feb | 23:00\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je nakon zaključenja konsultacija prema članu IV sa Bosnom i Hercegovinom za 2017. godinu objavio izvještaj o prvom pregledu po osnovu proširenog aranžmana. U izvještaju se navodi da su makroekonomske prilike u Bosni i Hercegovini (BiH) stabilne, ali je rast nedovoljan da bi došlo do smanjenja nezaposlenosti i postizanja konvergencije prihoda sa EU. Posljednjih godina, došlo je do smanjenja unutrašnjih i vanjskih neravnoteža.\nPrivredna aktivnost počela je da se oporavlja sa preokretom situacije u Evropi, a očekuje se da će srednjoročno i dalje rasti, vođena investicijama u javnu infrastrukturu i realizacijom strukturalnih reformi, prenosi Fena.\n16 jan | 16:18


Studijsko putovanje – Politika zapošljavanja: borba protiv nezaposlenosti mladih – ICR\nU sklopu programa Local Administration Facility (LAF) otvoren je poziv za iskaz interesovanja za učestvovanje predstavnika i predstavnica lokalnih samouprava u studijskom putovanju pod nazivom „Borba borba protiv nezaposlenosti mladih“ koje će se održati od 23. do 25. aprila 2014. godine u Briselu.\nCilj studijskog putovanja je upoznavanje sa EU politikama u oblasti zapošljavanja. Predstavnici lokalnih samouprava će takođe imati prilike da se upoznaju sa kolegama iz zemalja Evropske unije.\nZainteresovane molimo da najkasnije do četvrtka 20. marta 2014. godine u 15:00 pošalju, na engleskom jeziku\n• motivaciono pismo (slobodnog formata, sa predlogom vezano za to kako planirate da prenesete dalje stečena znanja drugim organizacijama. Prilažemo primer motivacionog pisma, ali slobodno možete koristiti drugačiji format ukoliko želite)\n• prijavni obrazac za učesnike


2017. godina - - U letnjoj sezoni još bogatija ponuda :: Aerodrom Nikola Tesla Beograd\nU letnjoj sezoni još bogatija ponuda\nObjavljeno: Petak, 24.03.2017.\nLetnji red letenja na Aerodromu Nikola Tesla stupa na snagu u nedelju, 26. marta i primenjivaće se do subote, 28. oktobra 2017. godine.\nU redovnom putničkom saobraćaju planirano je da 30 avio-kompanija saobraća prema 70 aerodroma u 36 država u Evropi, Sjedinjenim Američkim Državama, Severnoj Africi i na Bliskom Istoku.\nNovina u redu letenja nacionalne avio-kompanije Air Serbia je uvođenje letova za Veneciju koji će se od 1. juna obavljati četiri puta nedeljno. Avio-kompanija Transavia Airlines započeće od 4. aprila direktne letove za Amsterdam, koje će obavljati 3 puta nedeljno, dok će avio-kompanija AtlasGlobal Airlines nastaviti svakodnevne letove za Istanbul, koje je započela tokom zimske sezone. U drugoj polovini maja avio-kompanija Wizz Air uspostaviće letove ka četiri nove destinacije: Fridrihshafen, Nirnberg, Hanover i Maltu, ka kojima će saobraćati dva puta nedeljno. Avio-kompanija Ellinair će početkom juna obnoviti letove za Iraklion, a sredinom juna će započeti i sa letovima za Solun.\nAvio-kompanije Arkia Airlines i Israir, koje prošlog leta nisu saobraćale, će tokom ove letnje sezone uvećati broj letova u odnosu na zimsku sezonu, tako što će avio-kompanija Israir saobraćati 5 puta nedeljno, a Arkia 3 puta nedeljno, s tim da će na dva nedeljna leta koristiti interkontinentalni avion tipa Boeing 757.


05934 je pozivni broj telefonskog okruga za Haren-Rütenbrock. Za fiktivni broj telefona 1974229 i pozivni broj grada 05934, broj za pozivanje je 05934 1974229. A Haren-Rütenbrock se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1974229, pozivni broj grada 05934 (Haren-Rütenbrock) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 5934 1974229. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 05934, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Haren-Rütenbrock, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Haren-Rütenbrock, morate da dodate +49 5934 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1974229, pozivni broj grada 05934 (Haren-Rütenbrock) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 5934 1974229.


KOŠARKA Na začelju Prve i Druge ABA lige\nNe vidim kako izaći iz ove krize, kaže Lerić\nE. J. - D. J.\nS meča Slobode i Igokee: Loš učinak na regionalnoj sceni\nIgra li se u Bosni i Hercegovini najgora košarka u regionu, barem kada je u pitanju klupska konkurencija? Teško se oteti dojmu da je odgovor, nažalost, potvrdan.\nVeć sam pogled na tabele Prve i Druge ABA lige pokazuju da “nešto nije u redu”. Naši se predstavnici, izuzev aktuelnog prvaka BiH Širokog, nalaze na začelju u oba regionalna takmičenja.\nIgokea je u ABA 1 nanizala šest poraza u prvih sedam kola (gori je samo Zadar sa 0-7), dok su u rangu niže Sloboda (2-5) i Spars (0-7), zakovani za samo dno.\nA to su, uz već spomenuti Široki, koji jedini uspijeva parirati rivalima u ABA 2 ligi (5-2), perjanice naše košarke.\nGdje je greška, trpimo li samo posljedice loših procjena unutar klubova ili je problem “dublje u sistemu”, pitali smo renomirane ličnosti bh. košarke koje su u ovom sportu prošle praktično sve...\n- Naša državna liga još nema kvalitet niti kvalitetnog igrača kako bi se nosili na parketu s ekipama iz regiona. Uzet ću za primjer ekipu Sparsa, kojoj sam dao najviše igrača iz Kengura.\nOni se maksimalno trude da nešto naprave, a dobivaju minimalnu podršku Grada i Kantona. Klubovi u Evropi na dresu imaju ime sponzora, a kod nas nijedna firma ne želi uložiti u sport - kaže poznati zenički stručnjak Enver Jahić.\nSpecijalista u radu s mladim igračima dodaje da je problem i u nedostatku kvalitetnog trenerskog kadra koji bi educirao talente.\n- Od vremena Aleksandra Nikolića, Bogdana Tanjevića, Ranka Žeravice i njihovih učenika, nemamo više stručnjaka. Niko ne želi biti trener jer su pod pritiskom, a nisu zaštićeni - ističe Jahić.\nSamir Lerić bio je kao igrač prvak BiH s Bosnom, kao reprezentativac je također prošao neke od naših najvećih pobjeda.\nStameni Mostarac već duže je i u trenerskim vodama (trenutno je angažiran u mostarskom Studentu) i naglašava da je stanje u našoj klupskoj košarci sve gore i gore...\n- Na naplatu dolaze propusti iz prošlosti. Suština je da naši klubovi ne mogu preživjeti bez oslonca na svoju djecu, na vlastiti pogon, ali se umjesto toga uporno bacaju pare na sumnjiva pojačanja iz inozemstva.\nPo sezoni se promijeni po 15-20 igrača i nekoliko trenera. Naravno, većini se ostane dužno, to se pročuje i dobijemo ono što imamo danas - ističe Lerić.\nDodaje Samir da je problem i to što naša elitna liga nema sponzora, kao i to što su propisi i odluke nadležnih tijela veoma “rastegljivi”, ne poštuju se dosljedno, što demorališe i klubove i pojedince.\n- Ne vidim izlaz iz ove situacije, čak se divim ljudima koji uopće više žele i da se bave i da ulažu u sport. Nastupi ženske reprezentacije jedina su lijepa vijest u posljednje vrijeme iz naše košarke - rekao je Lerić.\nJahić naglašava da je sve manje kvalitetnih seminara za trenere.\n- Ostala nam je improvizacija, a njom ne možemo ništa postići. Potreban je timski rad. Opasan je i porast dolazaka igrača iz Evrope, zbog čega se više ne radi na stvaranju mladih igrača - rekao je Jahić.\nLerić kao svijetle primjere iz naše lige izdvaja samo Široki Brijeg i Mladost iz Mrkonjić-Grada.\n- Široki se u vrijeme krize odlučio na forsiranje vlastite djece i zato je danas prvak BiH i u vrhu ABA 2 lige. Drugi klub koji bih pohvalio je Mladost, jer je uvijek među najboljim bh. ekipama, a ne prate je nikakvi potresi.\nSpars je bio ugodno iznenađenje prošle sezone, ali rezultati ove sezone nisu više tako dobri - kaže Lerić.\nSamir Lerić ABA liga


Potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić i šef delegacije Evropske unije (EU) u našoj zemlji ambasador Vensan Dežer potpisali su danas u Novom Sadu sporazum o finansijskoj pomoći Brisela Srbiji u vrednosti od 70 miliona evra.\nĐelić je rekao da će se ovim sredstvima finansirati projekti koji će obezbediti da građani Srbije imaju evropsku budućnost, a najvažniji od projekata je izgradnja drumsko-železničkog mosta, na mestu nekadašnjeg Žeželjevog mosta koji je srušen tokom NATO bombardovanja 1999.\nĐelić: Sa novim mostom gradimo svoju budućnost\n„Mi time gradimo budućnost Novog Sada, Vojvodine i Srbije jer gradimo ključni železnički koridor, koji će uskoro postati i glavni evropski koridor pošto Turska završi izgradnju podzemnog tunela na Bosforu“, rekao je Đelić.\nPotpisivanje sporazuma je bilo povod za gostovanje potpredsednika Đelića u centralnoj informativnoj emisiji Radio Novog Sada, “Novostima“.\n#djelic #eu #novi most novi sad #novi sad


Osetio je da mu je vlasnik umro, na sahrani je uradio nešto neverovatno – VIDEO - UniversumX\nKonj i njegov vlasnik su bili nerazdvojni sve dok ih nesrećni slučaj nije zauvek razdvojio.\nKada je vozilo sa kovčegom prolazilo pored povorke, činilo se kao da Sereno zna da njegovog prijatelja više nema.\nSereno je počeo da šeta oko kovčeka i da ga njuši, a onda je zanjištao. Mnogima su u tom trenutku potekle suze na lice.\n“Ne znam koliko zapravo znamo o osećanjima životinja i da li je Sereno znao da je moj brat umro, ali ono što smo videli je sigurno tuga. Sve nas je rasplakao, bili su najbolji prijatelji”, rekao je brat poginulog vlasnika.


Rusija o borbi protiv IS: Potrebna međunarodna koalicija kao u Drugom svjetskom ratu\nSvijet Svi protiv terorizma\nPiše B.V. , 11. prosinca. 2015. @ 21:24  komentari min.\nNaravno, Sirijci trebaju razmisliti o "političkim reformama, novom ustavu i prijevremenim izborima" i sami odlučiti o Asadovu odlasku.\nSvijet mora stvoriti međunarodnu koaliciju protiv terorizma kao što je to učinio u Drugom svjetskom ratu, ocijenio je u petak u Rimu ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov.\nVezani članci RUSI UNIŠTILI POLOŽAJE ISIS-a OKO PALMIRE U posljednja 2 dana bombardirano 237 ciljeva Ova Sirijka ima drugu priču - I ne želi otići iz svoje zemlje\n"Ako je naša glavna zadaća pobijediti terorizam, onda moramo zanemariti sve što je sporedno, kao što smo učinili u Drugom svjetskom ratu", rekao je Lavrov na konferenciji Med-2015. o Mediteranu u Rimu.\nRuski ministar je pozvao međunarodnu zajednicu da u vezi s time bude "više realna a manje ideološka".\nOdlazak sirijskog predsjednika Bašara al-Asada koje su neke zemlje postavile kao uvjet, pogrješan je u tom smislu, istaknuo je. "Zbog Assada oni puštaju da IS (džihadistička organizacija Islamska država) ojača", rekao je.\nNaravno, Sirijci trebaju razmisliti o "političkim reformama, novom ustavu i prijevremenim izborima" i sami odlučiti o Asadovu odlasku, opetovao je ruski ministar. "Mislim da je pogrješno reći kako se potpora svih članova koalicije može dobiti samo ako Asad ode", istaknuo je.\nSpomenuvši Irak i Libiju, Lavrov je istaknuo da je stanje u tim zemljama danas gore nego za vladavine Saddama Husseina i Mummara Gaddafija, dvojice čelnika čiji je odlazak bio posljedica vojne intervencije dijela međunarodne zajednice.\nRuski ministar treba u nedjelju u Rimu sudjelovati na međunarodnoj konferenciji o Libiji. U petak je obećao da će pomoći kako bi se postigao pomak u dogovaranju libijskih strana o formiranju vlade nacionalnog jedinstva.\nNo "to je pitanje nemoguće riješiti izvana", upozorio je dok UN ima teškoća s prihvaćanjem tog dogovora zaključenog u listopadu nakon šest mjeseci mučnih pregovora pod njegovim pokroviteljstvom. (Hina)


U Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine priređen je koncert povodom kineske Nove godine. Simfonijskim orkestrom RTS-a prvi put je dirigovao hrvatski maestro Miran Vaupotić, koji je u svojoj karijeri rukovodio uglednim orkestrima i operskim ansamblima širom Amerike, Azije, Bliskog istoka i Evrope. Kao solisti predstavili su se umetnici iz Kine – Džang Pei na zengu, Tu Šansjang na pipi i Bai Ju na erhu. Na repertoaru su bile čuvene kompozicije Šostakoviča, Čajkovskog, Hačaturjana, ali i dela kineskih kompozitora. Tradicionalna novogodišnja atmosfera oživljena je izvođenjem delova iz baleta „Krcko Oraščić” Čajkovskog. Koncert za koji se tražila karta više priređen je u saradnji sa Kancelarijom za kulturu kineske provincije Hebei.\n23.01.2019 u 23:09\nPrvi Festival jevrejskog filma\nPrvi Festival jevrejskog filma otvoren je u Muzeju Jugoslovenske kinoteke. Na ovoj smotri koja će trajati do 27. januara biće prikazano deset filmova iz arhiva Jugoslovenske kinoteke. Festival je otvorio zamenik gradonačelnika Goran Vesić koji je rekao da je Jugoslovenska kinoteka jedna od naših najznačajnijih kulturnih institucija. – Jevrejska zajednica Beograda mi je posebno draga i srećan sam što je u vreme kada sam u prilici da učestvujem u rukovođenju Beogradom došlo do ponovnog uzdizanja jevrejske zajednice i njenog ponovnog učešća u životu grada. S ponosom možemo da kažemo da jevrejska zajednica posle puno decenija ćutanja, od velike nesreće koja se desila tokom Drugog svetskog rata, ponovo zauzima svoje mesto ne samo kao zajednica, već i u kulturnom i društvenom životu prestonice –\n21.01.2019 u 23:33\nKako izmeniti budućnost\nKad dobije priliku da se vrati u prošlost, čovek pokušava da izmeni budućnost. On to čini suočavajući se sa greškama koje je napravio u situacijama kada je reprezentacija „naših zemalja” igrala ključne utakmice na svetskim prvenstvima u fudbalu. Ova komična priča smeštena je u predstavu „Ukalupljivanje” i izvedena u Ustanovi kulture „Vuk Stefanović Karadžić”. Tekst je napisao Strahinja Madžarević i to je bio njegov završni rad na predmetu pozorišna i radio-dramaturgija na Fakultetu dramskih umetnosti kod profesorke Biljane Srbljanović. Režiju je uradio Maksim Milošević. On je istakao da mu je Strahinjin komad poslužio kao temelj za preispitivanje patriotizma. Reditelj kaže i da je pokušao da odgovori na pitanje šta je zapravo ljubav prema sopstvenoj zemlji. U predstavi se proverava i\n21.01.2019 u 23:44\nHrana grčkih bogova\nČula gurmana radovala su se hrani grčkih bogova. Čekalo se u redu za dodatak, a tražili su se i recepti za jednostavna, a ukusna jela. Gastronomski mag Aristomenis Dimu, učitelj u kulinarskoj školi na Halkidikiju i zaljubljenik u istoriju, bio je za šporetom na „Delikatesnom ponedeljku” u Kulturnom centru „Grad”. Njegova „desna ruka” bila je Zorana Arizanović. Ona je podsetila da je grčka hrana lagana, lako i sa puno uživanja se sprema. Na meniju su bili cvekla sa piletinom i orasima, mešano povrće i svinjetina kuvana u crvenom vinu sa suvim šljivama, smokvama i grožđem. Dimu ističe da posebnu aromu ovim jelima daju grčki začini i maslinovo ulje. On i Zorana na poziv ljubitelja grčke hrane dolaze u domove Beograđana i spremaju im specijalitete dajući ujedno i kulinarske savete.\n21.01.2019 u 23:13\nGodišnji koncert Srpsko-jevrejskog pevačkog društva „Braća Baruh”\nSrpsko-jevrejsko pevačko društvo „Braća Baruh” priredilo je godišnji koncert u Jevrejskom kulturnom centru na Dorćolu. Nastupili su stari i novi članovi hora kojim je dirigovao Stefan Zekić. Na bogatom repertoaru bile su, između ostalih, sefardska pesma „Durme, durme”, pa afrička „Babetandaza”, arija Silve iz mjuzikla „Čardaš” u izvođenju soprana Aleksandre Petrović, a predstavio se i pijanista Danilo Tomić. Hor „Braća Baruh” osnovan je 1879. godine kao Srpsko-jevrejsko pevačko društvo”. U sadašnji naziv ime je promenio 1952. godine u spomen na trojicu braće iz poznate jevrejske porodice Baruh, stradale u pogromima na početku Drugog svetskog rata. Neki istraživači tvrde da je reč o najstarijem jevrejskom horu na svetu. Tokom svog dugogodišnjeg rada, hor je priredio veliki\n17.01.2019 u 23:13\nVerdijeva „Dama s kamelijama”, balet u dva čina i šest slika, izvedena je na Velikoj sceni Narodnog pozorišta. Margareta Gotje bila je Ana Pavlović, Arman Dival je Jovan Veselinović, a njegovog oca tumačio je Milan Rus. U ulozi gospodina Ka našao se Miloš Marijan, a u glavnoj podeli bili su i Miloš Živanović, Dušanka Đorđević, Jovana Nestorovska, Olga Olćan i Milja Đurić. Koreografiju, libreto prema istoimenom romanu Aleksandra Dime Sina i režiju uradila je Lidija Pilipenko. Kostime je osmislila Božana Jovanović, a dekor Boris Maksimović. Za muzičku adaptaciju i orkestraciju bio je zadužen Angel Šurev. Orkestrom nacionalnog teatra dirigovala je Vesna Šouc.\n17.01.2019 u 23:44\nŠest decenija dizajna Gojka Varde\n„Dizajn je oblikovanje i stvaranje u duhu ljudskih potreba”, maksima je koje se drži Gojko Varda. Izložba kojom ovaj veliki umetnik obeležava 60 godina posvećenih dizajnu predstavljena je u Muzeju nauke i tehnike. Postavku o Gojku Vardi, jednom od najznačajnijih jugoslovenskih i srpskih industrijskih dizajnera, uradila je Milena Vrzić Bešić, kustoskinja muzeja, dok je dizajn izložbe osmislila Nevena Prodanović. Na postavci je prvi put prikazan ekskluzivni materijal – od projekata za enterijere do projekata za mnoge proizvode koji su se serijski proizvodili u fabrikama. Posetioci su prilici da vide Vardine ručno rađene modele, kao i izvedena rešenja koja su prihvaćena za široku proizvodnju, kao što su INSA satovi, računar „galaksija”, čije je kućište dizajnirao za „Elektroniku\n17.01.2019 u 23:55\nRadovi novih članova ULUS-a\nRadovi novih članova ULUS-a predstavljeni su u Umetničkom paviljonu „Cvijeta Zuzorić”. Postavku čine dela velikih formata, rađenih različitim tehnikama. Prema oceni Olivere Vukotić, kustoskinje i istoričarke umetnosti, kao i ranijih godina uglavnom su zastupljene slike, a ima i video, vajarskih i grafičkih radova i kolaža. Vukotićeva je naglasila da je selekcija bila oštra. Umetnički savet birao je najbolje, a od 60 prijavljenih u ovoj godini u ULUS je primljeno 39 umetnika. – Težnja svakog autora po završetku akademije je da tokom svog umetničkog sazrevanja postane član ULUS-a – dodala je kustoskinja. Prema njenim rečima, prijem u članstvo ULUS-a, najstarijeg strukovnog udruženja na našim prostorima, najčešće je prva stepenica u profesionalnom životu mladih vizuelnih umetnika\n17.01.2019 u 23:03\n„Struktura sećanja” na Banovom brdu\nIzložba pod nazivom „Struktura sećanja” autorke Suzane Vulović otvorena je u „Galeriji 73” na Banovom brdu. Postavku čini 13 slika rađenih kombinovanom tehnikom i 33 kolaža. Suzana Vulović rođena je u Ivanjici 1991. godine. Srednju umetničku školu završila je u Kraljevu, a osnovne i master sudije na Akademiji umjetnosti u Trebinju, na Katedri slikarstva, u klasi profesora Save Pekovića. O njenom radu i umetničkom senzibilitetu govorila je Ana Arp, istoričarka umetnosti i književnica. Izložba će trajati do 29. januara.\nPredstava „Kako ja ovo sinu da objasnim?” reditelja Vojislava Arsića odigrana je u Velikoj sali Doma omladine. Komad se bavi temom ekstremizma u našem i drugim društvima i problematizuje taj fenomen iz ugla mladih. Na sceni su prikazane lične priče, ali i teorijska objašnjenja o ekstremizmu. Autorski tim predstave radio je na radionicama sa mladim ljudima iz raznih sredina i to iskustvo preneo u ovaj komad sa ciljem da mladima pokaže sve probleme ekstremizma. Reditelj je poručio da nikada nije bio u mogućnosti da se oseća kao sin, zbog toga kaže: – Pitam se hoću li ikada biti u situaciji da svom sinu objašnjavam svet u kom sam živeo i koji ostavljam da živi i razvija se. Kao razvoj zavoja, kao razvoj organa, kao razvoj civilizacije, napred – nazad. Ja ne bih znao da mu


RTM Forum - Tokovi novca\nRTM Forum - Tokovi novca (original)\nnacional - 19-5-2008 u 10:12\nKako prodati ni�ta, zaraditi trilione dolare i kupiti �itav svet\nMnogi bankarski i ekonomski eksperti, a posebno politicari barataju danas pojmovima kao �to su: inflacija, hiper inflacija, devalvacija, kamatna stopa, zatezna kamata, prezadu�enost, du�nicko ropstvo, anuiteti, reprogram duga, MMF, Pariski i Londonski Klub, Svetska banka, IDA programi, donacije, investicije, klizni kurs, devizne rezerve itd. Da li znate �ta sve to znaci? Ne, ne trudute se da razmi�ljate. Svi pojmovi slu�e upravo zato da bi ste manje znali i manje shvatali kako ste surovo i perfidno PREVARENI, OPLJACKANI I ZA CITAV �IVOT PTRETVORENI U ROBA. Ne razumete? Naravno. To vam niko nije rekao, nije bilo o tome diskusije u parlamentu, na televiziji, u novinama� Logicno, jer onda pljacka ne bi bila uspe�na. Ali po�to je prevara savr�eno dobro izvedena i vi sada ni�ta ne mo�ete promeniti, mo�ete da saznate �ta je NAJVECA PREVARA NA SVETU.To je novac. Kako?\n�TA JE ZAPRAVO NOVAC?\nSvi smo ucili da je prvi vid trgovine bila robna trampa. Ljudi su direktno razmenjivali robu: ovcu za kravu, kravu za kukuruz, kukuruz za paradajz, ugalj za drvo, drvo za cigle itd. Kada je roba u razmeni postala veca, bilo je nezgodno nositi veliku kolicinu robe sa sobom pa su se umesto toga ljudi slo�ili da nadju neku sporazumnu vrednost koja bi posredovala u trampi. Moglo se prihvatiti bilo �ta: parce ko�e, kosti ili metala. Sve je bilo stvar dogovora i op�te saglasnosti u jednom dru�tvu. Najce�ce su kao jemstvo u trgovini kori�cene kovanice od nekog postojanog metala: zlata, srebra, nikla, bakra� Vrednost odredjene kovanice bila je op�te prihvacena konvencija. Za to je jamcio vladar dr�ave ili poseda.Naravno, uslov za ovakav vid trgovine podrazumevao je poverenje svih u vladara i spremnost svih da ovakvu konvenciju prihvate.\nTako je nastao sistem robne razmene gde se vrednost svake robe predstavljala odredjenom kolicinom kovanica, a kovanice su predstavljale zamenu za vrednost robe koja bi se mogla razmeniti. Dakle, same po sebi kovanice nisu imale vrednost osim one koju im je davala roba za koju su se mogle zameniti. Kori�cenje ovih kovanica stvorilo je tra�nju za metalom od kojih su se kovale, pa je tako i odredjeni metal imao vecu ili manju vrednost, �to je zavisilo od njegove tra�nje. Najtra�enije je postalo zlato.\nKako se vremenom kolicina robe u razmeni �irila, bilo je potrebno sve vi�e kovanica, pa je i njihovo no�enje postalo nezgodno. Trgovac na veliko bi morao na pijacu da nosi citav sanduk ili te�ke kese zlatnika i srebrenjaka, �to je bilo i opasno. Tada su na scenu stupili zlatari nudeci svoje usluge. Oni su imali dobro obezbedjene i iskovane sanduke u kojima su cuvali zlato. Zato su ljudi svoje zlatne kovanice sve ce�ce ostavljali na cuvanje u sanducima kod njih. Ovi su im uslugu neznatno naplacivali, a za kolicinu deponovavog zlata ili drugih kovanica izdavali papirnatu potvrdu (priznanicu) na kojoj je pisalo koliko kojih kovanica ima vlasnik na raspolaganju.\nVremenom je ovakva priznanica sve ce�ce bila u opticaju kao sredstvo u razmeni robe. Umesto da svaki cas dolazi i podi�e svoje zlato, vlasnik zlata bi davao priznanicu trecem licu u zamenu za robu, a ovaj je sa tom priznanicom opet mogao u svakom trenutku da podigne kovanice kod istog zlatara. Priznanica se tako pokazala prakticnijom i postala je veoma popularna, pa su kovanice sve vi�e bile na cuvanju kod zlatara, a sve manje u kesama i sanducima samog vlasnika. A kako je to izgledalo kod zlatara? Na primer, izvesni Petar bi deponovao 20 funti zlata i za to uzeo priznanicu na 20 funti. Ali pro�lo bi i godinu dana kako se ne bi pojavio da podigne svoje zlato. Jednostavno trgovao je samo sa priznanicom. Za to vreme njegovo zlato je stajalo. Kod zlatara se u medjuvremenu pojavio Toma i pitao da li mo�e da pozajmi 20 funti zlata na 6 meseci i tu pozajmicu plati sa kamatom. Kao garanciju da ce platiti ponudio je svoju kucu.Zlatar je tada procenio da bi to mogao da uradi, jer se Petar vec godinu dana ne pojavljuje da podigne svoje zlato, pa se mo�da nece pojaviti ni narednih �est meseci. Tako je odlucio da rizikuje i pozajmi Petrovo zlato Tomi. Ali, nije mu ga dao fizicki, vec je samo izdao potvrdu da Toma kod njega ima zalo�eno 20 funti zlata. Realno stanje je sada bilo takvo da su u opticaju bile dve potvrde kao garancija za postojanje 40 funti zlata, iako je zlata bilo samo 20 funti. To je bila cista prevara, jer je zlatar znao da jednu priznanicu izdaje na nepostojece zlato. I ne samo to. Toma je verovao da od tog trenutka zaista ima kod zlatara 20 funti zlata, a ne samo priznanicu. Ali, glavni deo prevare tek sledi. Izdavanjem druge priznanice, Tomi na 20 funti, kreirana je nova vrednost, zapravo stavljena je u opticaj potvrda o postojanju vrednosti koje realno NEMA. Ta vrednost se vodila kao DUG, koji je stavljen Tomi na teret, a koji ce postati stvarna vrednost onda kada on taj dug otplati, stvarnim radom i stvarnom robom koju bude morao da proda da bi dug vratio.\nKada je Toma vratio zlataru dug i doneo pravo zlato u iznosu od 20 funti plus 10% kamate, on je zlataru dao pravu vrednost od 22 funte stvarnog zlata koje je kupio prodajom svog stvarnog rada i stvarne robe. Zlatar je, medjutim, do�ao u posed 22 funte zlata bez ikakvog stvarnog rada bez prodate robe. Jer, napisati nekom priznanicu nije nikakav rad. Samo rizik da se prevara ne otkrije.\nNakon �to je zlatar video kako je uspe�no i lako zaradio 22 funte zlata, odlucio je da na istu sumu, od deponovanih Petrovih 20 funti izda u zajam jo� tri priznanice.\nTako su se u opticaju za istih 20 funti zlata na�le cetiri papirnate priznanice koje garantuju donosiocu po 20 funti zlata, �to je ukupno 80 funti zlata. Tako je zlatar kreirao iz NICEGA jo� 60 funti zlata plus kamata po 10 % , �to znaci 66 funti. Na ovaj nacin ce zlatar kada se ovaj dug izmiri imati 88 funti zlata stvorenih bez rada i iz NICEGA! Ukoliko mu du�nici ne isplate dug sa kamatom , preuzece i njihovu zalo�enu imovinu- zemlju ili kucu. A to je stvarna vrednost. Tako je parce papira, obicna priznanica, donosilo zlataru stvarne materijalne vrednosti, bez ikakvog rada.Bio je to pocetak bankarstva, a sistem kreditiranja kakav danas poznajemo pociva upravo na tome - na kreiranju novca iz NICEGA. Taj novac se zove DUG. �ta se dogadja kada vi u banci danas uzimate kredit na 100 000 evra na 25 godina? Jednostavno: banka vam upi�e na va� racun 100 000 evra. Plus 15% kamate - pa jo� klizajuce- na kraju mo�e da ispadne ukupno 200 000 evra. Sve to proglasi se va�im dugom banci. Dug otplacujete svojim radom koji zaista stvara neku vrednost. Ali, ako ne uspete da otplatite nakon 25 godina kredit, va�a rad i va�a kuca koju ste kupili pripada bankarima.\nMi verujemo da papir na kome pi�e 500 dolara ili evra i koji dr�imo u ruci ima vrednost kojom mo�emo dobiti robu ili uslugu koja se na tr�i�tu vrednuje toliko. Ali, problem je kada zaboravimo da novac sam po sebi nema vrednost, vec je on samo oznaka, merilo, neke stvarne vrednosti. Kao kada bi ste rekli da ne mo�ete zavr�iti radove na auto putu jer vam nedostaju kilometri? Ali kakvu vrdnost ima novac kreiran iz NICEG? Takav novac se naziva spekulativnim kapitalom. Njemu vrednost upravo daju bankari. Taj novac, zapravo papir, ONI prodaju kao robu koju sami prave i procenjuju.\nlibi - 19-5-2008 u 17:00\nIh bre Naci...pa nismo mi bas toliko glupi da ne znamo kako je nastao novac...ucili smo iz istorije, ekonomije...i eto ja sad ne mogu da se setim koji predmet bese, a isti tekst, iste recenice...ma...novac je zlo, idi begaj!\nnacional - 19-5-2008 u 21:10\nZnam da znate ali ovo je samo uvod u ono �to sledi a verujem da puno ima koji ne znaju. Nadam se da si pro�itala ovo do sad postovano pa mogu da nastavim dalje a veruj da je nastavak i te kako zanimljiv. Pro�itaj pa se i sama uveri a posle mo�emo diskutovati dalje , OK?\nBANKARI POSTAJU GOSPODARI DR�AVA\nPojam "banka" je izveden iz reci "banco", �to je italijanska rec za tezgu kakve su Jevreji iz Lombardije dr�ali na pijacama u srednjem veku, za razmenu kovanog novca i izdavanje novcanih priznanica. Kada bi se u svojim transakcijama "prevarili", o�tecena mu�terija pomognuta prisutnima na pijaci, razlupala bi im tezgu. Od ovoga je kasnije razvijen termin "bankrot". Jevreji, koji su se ovim poslom najvi�e i najuspe�nije bavili, bili su ZATO na lo�em glasu i kolektivno proterivani iz skoro svih evropskih zemalja. Ali, ovakav nacin stvaranja vrednosti iz la�no izdatih priznanica ucinio je prve bankare jo� u srednjem veku, veoma bogatim ljudima. Tako se oni vi�e nisu zadovoljavali zaradama na sitnim depozitima gradjana, vec su tra�ili vi�e. U sedamnaestom veku do�lo je do sukoba engleskih bankara sa dinastijom Stjuarta koji nisu hteli da im omoguce formiranje privatne centralne banke. Bogati bankari Evrope, na celu sa holandskim, udru�ili su se i finansirali Vilijama od Oran�a, koji se takodje bavio ovim bankarskim poslom. On je invazijom na Englesku svrgao Stjuarte i postao Kralj Vilijam III. Pred kraj �esnaestog veka Engleska je bila finansijska ruina, zalihe zlata i srebra potro�ene su, a gradjanski rat je zamenjen ratom sa Francuskom i Holandijom narednih 50 godina. Zemlja je bila u bednom stanju i Vilijam III nije mogao da plati vojsku. Hitno mu je bilo potrebno 20 miliona funti. Ali, umesto da sam na�tampa novac u tom iznosu, �to je komotno mogao kao kralj, jer novac je samo usvojena konvencija za trgovinu, zar ne, prihvatio je "pomoc" prijatelja bankara uz "malu" protivuslugu. Tra�ili su mu da otvore svoju privatnu banku koja bi dobila status centralne banke. Za uzvrat oni bi uneli u nju svoj zlatni depozit na osnovu koga bi izdavali hartije od vrednosti, �tampali novac i davali kredite dr�avi. Pretpostavljete vec kako bi to radili. Tako je 1694. nastala "Bank of England", prva privatna banka u svetu koja je dobila legalno pravo da �tampa novac. U osnivackoj povelji stoji i besmrtna odrednica: "Ovoj banci pripada sva dobit od kamate na novac koji ona kreira iz NICEGA (out of nothing)". Tako umesto da vrednost koju predstavlja novac bude zasnovana na radu i proizvodnji i razvijanju sopstvene ekonomije u skladu sa tim, Engleska je kao dr�ava pocela da uzima kredite (znate vec kakve) i zadu�uje sa ogromnim kamatama. To je u banci registrovano kao nacionalni dug. Ove kamate i dugove su zapravo otplacivali gradjani putem poreza, a kada bi otplata dr�avnog kredita kasnila sledile su i zatezne kamate, pa je dr�ava morala da povecava takse i jo� vi�e globi narod. Naziv "Bank of England" uzet je upravo da bi se gradjanima ulilo poverenje asocijacijom na nacionalno, iako je to bila privatna banka.\nImena njenih najvecih deonicara nikada nisu otkrivena, ali se zna da su preuzeli obavezu da uplate 1,2 miliona funti u zlatu i tako kupe svoj udeo. Uplatili su samo tri cetvrtine od miliona. Ipak, bez obzira na tu "malu tehnicku manjkavost" banka je 1704. pocela da prodaje deonice kako bi uvecala pocetni kapital. Naravno, odmah je pocela i da daje novcane pozajmice(znate vec kako). U istoriji ove banke dugo je skrivano da je "Bank of England" imala poslovnu startegiju da kontroli�e vladu. Kri�om bi podsticali pobune u engleskim kolonijama. Nakon gradjanskog sukoba i vojne intervencije u koloniji bi se osnovala centralna banka istog tipa.\nIsto je ucinjno i u SAD, to je dovelo do gradjanskog rata. Tako su u Americi osnovali 1791. Bank of US. Mnogi analiticari misle da su SAD i danas finansijska kolonija Engleza. General D�ekson je, medjutim, odbio da im obnovi osnivacku povelju, nakon cega je 1836 naprasno umro "neprirodnom smrcu". Ali, bankari su strpljivo cekali priliku i konacno pomogli Vudro Vilsonu da postane predsednik SAD, finansirajuci njegovu izbornu kampanju. Zauzvrat, on je 1913. u Kongresu proturio zakon po kome ista banka, ali pod imenom "Feredalne rezerve", mo�e da �tampa novac bez zlatne podloge odnosno kreira ga iz NICEGA. Od tada sve do danas, americka vlada mora da pozajmljuje dolare od ove mocne grupe finansijskih mahera i stvara nacionalni dug. Tako, privatna centralna banka FED kreira npr. milijardu dolara koje sa kamatom od cetiri posto daje vladi SAD, i stvara nacionalni dug. Ovaj novac vlada distribuira komercijalnim bankama sa kamatom od 5%, koje ga prodaju gradjanima i preduzecima sa kamatom 7 posto ili vi�e. Dakle, svako je u lancu napravio dug sa istom svotom novca (jednom milijardom) kreiranom iz NICEGA. To je sistem, po ekonomistima, kao neispravan kalkulator koji ima gre�ku i stalno odr�ava broj sedam, na primer. I bilo koji broj da se ukuca on se mno�i sa sedam. Tako kalkulator uvek daje pogre�an rezultat. Dva puta dva postaje 28, tri plus cetiri postaje 49, i tako dalje. Ako operator koristi ovakav kalkulatotr za izradu svojih racuna ili za racunanje kamate ubrzo ce se naci u zahuktaloj finansijskoj vrte�ci koja se obrce sve br�e.\nSPEKULATIVAN NOVAC PLJACKA SVET\nPre 50 godina u svetskim finansijkim tokovima bilo oko 5% ovog spekulativnog novca, danas je 97 % kapitala koji cirkuli�e spekulativno. Nacionalni dug je 1996. u Velikoj Britaniji iznosio 380 milijardi funti, od cega je 30 milijardi funti samo kamata. Sa dugovima komercijalnih banaka on danas iznosi preko jedan trilion funti(u Britaniji je to broj sa 18 nula). SAD, namocnija i "najbogatija" zemlja, danas ima ukupan dug, 22 triliona dolara (americki trilion ima 12 nula). Japan je druga u svetu najbogatija ekonomija ima nacionalni dug 3 triliona dolara. Dugove imaju i sve ostale dr�ave u svetu. I to je najveca legalna prevara u istoriji covecnstva. To je beskonacna igra brojki, zadu�ivanja i stvaranja i prodavanja vrednosti koje NEMA. Tako je jedna grupa lihvara u periodu od tri stotine godina postala ugledna svetska bankarska elita, a danas su prakticno gospodari sveta. Citav svet danas se okrece na ovo strahovitoj bankarskoj vrte�ci, gde se spekulativni kapital mora po svaku cenu negde investirati. Posledica takvih investicija je da la�ni novac isisava prave vrednosti - tudju robu, rad i sirovine. Bukvalno, nema dr�ave, nema coveka na planeti, nema kompanije koja njima ne duguje novac. Taj dug je toliki da NIKADA ne mo�e biti otplacen! Jer ako bi neka dr�ava i htela da dug otplati, morala bi da povuce iz novcanih tokova sav novac i sve hartije od vrednosti. To bi svaku dr�avu dovelo do potpunog sloma.\nPretvaranje novca u robu koja se tr�i�no vrednuje i prodaje ne samo da je bankare stvorila bogatim ljudima, vec je najveci deo covecanstva pretvoren u robove. Jer, sa spekulativnim (fal�) novcem bankari su stotinama godina kupovali realna bogatstva: zemlju, naftu, rudnike, ljudski rad. Investirali su u gradnju inftastruktura u brojnim dr�avama sveta, dok su istovremeno �irili svoju bankarsku imperiju. Citav svet danas je vec podeljen na one koji rade i stvaraju istinske vrednosti i one koji te stvorene vrednosti bez rada prisvajaju. Ovo mo�da nekome lici na davno ukinuti robovlasnicki sistem. Ne, ne samo da lici, vec dana�nje dru�tvo to i jeste. Citav svet se danas i formalno ustrojava upravo ka takvom sistemu gde ce najveci deo covecanstva raditi i stvarati za malu i odabranu elitu bankara i njihovih izvr�nih upravitelja, koji se modernim recnikom zovu menad�eri. Primetili ste koliko bankari otvaraju �kola za internacionalne menad�ere i takozvane finansijske eksperte? Ocito, ako je svaki gradjanin na planeti zadu�en, ako je svako preduzece zadu�eno, svaka dr�ava, gde su onda ovi bankari na�li taj novac kojim nas kreditiraju? Nisu ga na�li nigde. Oni su ga izmislili, oni su ga kreirali . "Dajte mi da kontroli�em novcane tokove u nekoj dr�avi, i nije me briga ko pravi zakone" shvatio je odavno Am�el Mejer Rot�ild, osnivac dinastije koja vec tri veka dr�i pod kontrolom ekonomiju Velike Britanije i njenih kolonija. Jo� 1913. kongresmen Carls Lindberg prorocki je upozorio predsednika Vudro Vilsona i Kongres �ta ce doneti njihova odluka o davanju prava privatnoj banci da kreira novac: "Kada predsedik potpi�e tu odluku, legalozovace nevidjivu vladu koju cini monetarni mocnici". Uzalud. I Tomas D�eferson je shvatio kakva se opasnost sprema Americi: "Verujem da su banke opasnije za na�u slobodu nego najjace armije. One su vec podigle novcanu aristokratiju koja poni�tava moc vlade. Ova moc bankarima mora biti oduzeta i vracena narodu". Uzalud."Ko god kontroli�e kolicinu novca u bilo kojoj zemlji, aposlutni je gospodar industrije i privrede. Kada shvatimo da je citav sistem veoma lako kontrolisan, na ovaj ili onaj nacin, od nekolicine mocnih ljudi na vrhu, necete biti upozoreni kako periodi inflacije i depresije nastaju", reci su americkog predsednika D�ejmsa Garfilda. Samo nekoliko nedelja nakon ove izjave, na njega je izvr�en atentat, 12. jula, 1818. Predsednici Abraham Linkoln i D�on Kenedi poku�ali su da izvr�e moneterne reforme kojima bi povratili �tampanje novca u okvire dr�avnih institucija. U ovome su obojica spreceni na isti nacin - atentatom. Njihovi naslednici odmah su najavljene reforme obustavili. I genijalni izumitelj Tomas Edison pimetio je zavisnost dr�ave od bankara i to izrazio cistom logikom: "Ako na�a dr�ava mo�e da izda dolarsku obveznicu, mo�e da izda i dolarsku menicu. Elementi koji obveznicu cine dobrom, cine dobrom i menicu". " � Apsurdno je da na�a zemlja mo�e izdati 30.miliona u obveznicama, a ne mo�e 30 miliona u novcu. I jedno i drugo obavezuju na placanje, ali jedna popunjava zelena�a, a druga poma�e ljudima". Uzalud.\nCILJ BANKARA JE SVETSKA VLADA I KONTROLA MEDJUNARODNIH ORGANIZACIJA\nMogu li vlade dr�ava, koje su gradjani na demokratskim izborima birali, da sprece bankare da gospodare na�im �ivotima? To se od vlade i ocekuje, zar ne? Mogle bi vlade, naravno, kada bi pojedinci koji imaju moc da o necemu odlucuju bili van kontrole bankara. A videli smo kako su zavr�ili oni koji nisu bili pod kontrolom, a kako su radili oni pod kontrolom. Ali, da bi svaki takav cin nacionalnih vlada predupredili, bankari su shvatili da je va�no uni�titi sve nacionalne centralne banke, osloboditi dr�ave granica, kako bi fiktivni kapital mogao slobodno da cirkuli�e, obesmisliti i ukinuti nacionalne vlade i umesto dr�ava stvoriti medjunarodne organizacije i multinacionalne korporacije. Kljucne odluke bi tako donosili politicari u medjunarodnim organizacijama (kao �to su EU, UN,SB, NATO, OEBS, MMF...) koje bi bankari mnogo la�e kontrolisali. Dakle, globalizacija , odnosno smanjivanje broja mesta na kojima se donose politicke i ekonomske odluke, cilj je Novog Svetskog Poretka. Sto�er okupljanja nije SAD kao takozvana "najmocnija sila", vec bankarska elita. Odakle tolika moc bankarima? Da li su sve to uspeli samo �tamapanjem novca? Naravno, da nisu. Specifican smisao za kreianje novca iz nicega dopunjen je i specificnim shvatanjem biznisa (citaj prevara). Taj specifican smisao za "posao" (prevaru) ogledao se u shvtanju da se odredjeni dogadjaji koji mogu uticati na tr�i�na kretanja mogu preduprediti, ili jo� bolje ve�tacki i pod kontrolom izazvati. A najbolji posao za bankare je rat i svaka druga krizna situacija, gde se ekonomske vrednosti preko noci menjaju. Zato su se bankari izve�tili u cetiri najunosnija posla: finansiranje ratova, igra na berzi, kontrola informacija (i medija) i trgovina strate�kim sirovinama. Ove ve�tine i poslove bankari su negovali i razvijali vekovima.\nROT�ILDI SU PRVI NAPRAVILI OBAVE�TAJNU MRE�U\nSaznanje o tome koja bi dinastija u Evropskim dr�avicama i grofovijama mogla imati najjaci uticaj, ko bi koga mogao svrgnuti sa vlasti i doci na presto, gde se sprema rat, kome eventualno pomoci novcanom pozajmcicom, gde investirati, sve je to bilo od neprocenjive vrednosti i bankarska porodica Rot�ild je marljiva prikupljala takve podatke. Tako su Rot�ildi, pre dve stotine godina, imali svoje trgovacke agente locirane u svim glavnim evropskim centrima trgovine i prestonicama. Bila je to prava obave�tajna mre�a koja je prikupljala podatke o mogucima previranjima na dvorovoma i odnosima medju dr�avama. Poruke su izmenjivali preko mre�e kurira , a po�tanska slu�ba ciji su oni bili vlasnici pretvarala se u pravu �pijunsku mre�u. Njihovi po�tanski fijakeri putovali su drumovima, brodovi su i�li preko Laman�a. Njihova nju�kala u liku sitnih trgovaca i po�tara bili su na ulicama, na pijacama. Nosili su ke� novac, obveznice, pisma i vesti. Obratite pa�nju na poslednje-vesti. Vesti koje su njihovi glasnici donosili pokretale su berzu. Od tih infomacija zavisila je cena mnogih artikala. U vreme bitke kod Vaterloa, nije bilo dragocenije vesti nego kakav ce ishod biti. Od toga je zavisila buducnost citavog evropskog kontinenta. Ako bi Napoleon pobedio bio bi neosporiv gospodar na citavom evropskom tlu. Ako bi izgubio, engleska bi odr�avalala balans uticaja u Evropi i mogla bi ga vremenom i pro�iriti. Od ishoda bitke zavislo je ko ce �ta dobiti, a ko izgubiti. U igri je bila velika imovina.\nBerza u Londonu se groznicavo punila toga dana, dok su trgovci i bankari cekali vesti o ishodu bitke. Ako bi Engleska izgubila njen novac, konzul, postaao bi prilicno bezvredan, dok bi mu, u slucaju pobede, vrednost vrtoglavo porasla. Natan Rot�ild je imao poverenike koji su radili sa obe strane linije fronta kako bi sakupili �to vi�e informacija o tome kako bitka napreduje.\nSU�TINA JE UVEK U PREVARI\nKasnog popodneva, 15. juna 1815. Rot�ildov glasono�a je po�urio preko Kanala u Englesku. Imao je kod sebe vrhunsku tajnu. Sutradan, u zoru, sreo se sa samim Rot�ildom. Natan je kratko analizirao dobijene informacije odmah se uputio na Londonsku berzu. Atmosfera na berzi je bila fanaticna. Rot�ild, koga savremenici opisuju kao hladnokrvnog, pronicljivog i izopacenog coveka, bez trunke emocija, ledenog pogleda, bez du�e, stigao je na berzu i stao kraj svog stuba. Bez ikakve vidljive emocije dao je veoma diskretan znak rukom svojim berzanskim agentima, koji su samo oni mogli da rastumace. Istog trenutka oni su poceli da prodaju engleske konzule. Stotine hiljada dolara vredni konsuli na�li su se na berzi i njihova vrednost pocela je vrtoglavo da pada. Natan se lagano naginnajo na stub gledajuci reakcije prisutnih. Prodavao je, prodavao i prodavao. Vrednost konsula je potpuno opala, a medju prisutnima je polako zavladala uskome�anost. Na berzi se sve ce�ce culo: "Rot�ild zna", "Englezi su izgubili kod Vaterloa", "Rot�ild to sigurno zna". U trenutku je nastala panika i ljudi su jurnuli da se oslobode sada skoro potpuno bezvrednih konzula, koje su malocas kupili, i da papirni novac zamene za zlato ili srebro, kako bi povratili makar deo njihove vrednosti. Nakon nekoliko sati groznicave trgovine jedan konzul se prodavao po ceni od pet centi za dolar. Rot�ild je i dalje hladnokrvno stajao pored svog stuba. Sasvim diskretno dao je ponovo znak svojim agentima, ovaj put drugaciji. Istog casa desetine njegovih berzanskih agenata krenule su ka pultu za kupovinu i kupile svaki obezvredjeni konsul budza�to. Samo nekoliko trenutaka kasnije stigle su po�tanske kocije i donele zvanicne vesti sa boji�ta. Engleska je bila pobednik i novi gospodar Evrope. U sekundi je engleski konsul dobio astronomsku cenu, daleko vecu nego �to je imao ikada ranije. Rot�ildovo bogatsvo preko noci je uvecano dvadeset puta i on je tada postao glavni kontrolor nad britanskom ekonomijom. Ostao je to, veruje se, i danas.\nPLATNE KARTICE KAO ORU�IJE ZA POROBLJAVANJE\nIako je "Bank of England", 1946. formalno nacionalizovana, to nije znacajno promenilo uticaj bankara na britansku ekonomiju jer se guverner i vlada pitaju samo o tome koliko ce novcanica i kovanog novca biti pu�teno u opticaj svake godine. Medjutim, ke� novac se odavno koristi samo neznatno u ukupnim finansijskim transakcijama. Tako je nacionalizaija centralne banke u Britaniji dala gradjanima samo utisak da je dr�avna ekonmija u rukama dr�ave. Vecina finansijskih transakcija danas se obavlja samo preko ekrana na komputeru, sa apstraktnim racunima i brojkama i, naravno, sa spekulativnim kapitalom. To nema veze sa stvarnom ekonomskom moci dru�tva i pojedinaca. �tavi�e, to ne umanjuje kamatu koju vlada treba da plati na ime starih dugova Banci. Pre samo nekoliko godina objavljeno je da je isplacen dug iz vremena Napoleonovih ratova. Eto, gde ide novac od poreskih obveznika u Britaniji i za�to se veruje da je moc Rot�ildovih nesmanjena. Cilj dana�njih bankara je zato da se ke� potpuno elimini�e iz upotrebe, a koriste platne kartice - plastcni novac. Ali ne samo to. U planu je da sve zemlje clanice EU uvedu nove licne karte (biometrijske) koje ce pored svih podataka sme�tenih u cipu registrovati i podatke o svim racunima vlasnika, a bez licne karte i bez platne kartice nece biti moguca ni jedan finansijska transakcija. Zadu�eni ljudi nece moci ni�ta da placaju, dok ne izmire dug banci. Tako, stanovnik EU, ako slucajno izgubi ID karticu ili platnu karticu, nece moci da pazari ni hranu. Bukvalno, �ivot svakog coveka zavisice od kartica, a karticama ce raspolagati bankari. Pogledajte �ta pi�e na va�oj platnoj ili kreditoj kartici- ona je vlasni�tvo banke. Bankari ce tako raspolagati na�om ekonomskom moci po sopstvenoj volji. Najte�e ce biti politickim protivnicima bankara, kada jednog dana odu u samoposlugu i otkriju da im je banka stornirala racun. Ovo mocno oru�ije bankara, kartice, vec su odavno i kod nas postale neophodan i sastavni deo �ivota. Sad shvatate za�to. A mislili ste da uvedeno u va�em interesu? A da bi se sve ovo sprovodilo u dr�avama, neophodna je politicka kontrola nacionalnih elita. Dr�ava je mnogo, pa je zato neophdono njihovo ujedinjavanje u sistem koji ce imati manje cinovnika- taman oniliko koliko bankari mogu kontrolisati. Zato su izmi�ljene takozvane "medjunarodne institucije".\nSAD - FINANSIJSKA KOLINIJA BRITANIJE???\nPogledajmo kako je pronicljivo i ve�to upravo Rot�ild preko svojih ljudi planirao da vr�i kontrolu nad finansijama SAD, koja je bila britanska kolonija skoro 100 godina, a mo�da i ostala (!). U jednom svom izve�taju, ovo otkriva pukovnik (samo po nadimku) Edvard Mendel Haus, Rot�ildov covek za uticaj na predsednika SAD-a. Izve�taj je datiran 10.juna 1919. i tek nedavno je otkriven. Da li se danas ne�to su�tinski promenilo i kuda ide svetska politika, citaoci ce sami lako zakljuciti.Izve�taj je podnet tada�njem britanskom premijeru Dejvidu Lojdu D�ord�u, koji je inace pre stupanja na tu funkciju bio advokat Svetske Cionisticke Organizuacije. Izve�taj iznosi podatke o tome kako napreduju pripreme za mirno vracanje Amerike kao kolonije u dominion tajne organizacije koja se zove "KRUNA". Sedi�te "Krune" je u Londonu, a zamisao "zaverenika" je da preko formiranja Lige Naroda, nakon Prvog svetskog rata, ostvare britansku hegemoniju u citavom svetu. Haus tako pi�e britanskom pemijeru: "Spakovali smo ovaj plan u Mirovni ugovor tako da ga svet mora prihvatiti radije nego nastavak rata. Liga je u biti Imperija sa Amerikom kao kolonijom prihvacenom na isti nacin kao i ostale na�e kolonije". Haus dalje analizira mentalitet Amerikanaca, za koje ka�e da su "neizlecivo naklonjeni herojstvu i velikim podvizima, te se njima veoma lako mo�e manipulisati". Svi mediji su i tada, kao i danas bili pod kontrolom bankara. Glavni igrac bankarima, njihov covek, je Vudro Vilson, koga savetuju ljudi "Krune".\nU Izve�taju se otkriva i da je "Kruna" preuzela kontrolu nad Amerikom jo� za vreme mandata Teodora Ruzevelta /1901-1909/, kada je bankarska ekipa Rot�ild - Morgan vec kontrolisala 25 % americkog biznisa. "Mi sada dr�imo sve americke novine i izolujemo Amerikance od svakog neamerickog uticaja, kao da su na drugoj planeti. Ovo realizujemo uz pomoc "Asosijeted presa" u drugih na�ih informativnih agencija". Prosto receno: kontrolu javnog mnjenja u Americi potpuno su jo� tada preuzeli bankari. I dana�nji globalni mediji su u njihovom vlasni�tvu (CNN, SKY; FOX; TIME, NEWSWEEK, WASHINGTON POST�) Haus dalje navodi kako SAD "igraju spolja kao da su nezavisna dr�ava, ali potvrda da rade za nas i da su samo kolonija je �to je predsednik Vilson otkazao realizaciju velikog plana o izgradnji americke mornarice, i vodjstvo na okeanu prepustio Britaniji". "Nije li na�a anglo-americka alijansa postala dominantna u finasijskom svetu", hvalisavo primecuje svoj uspeh Haus.\nHaus dalje navodi kako su bankari "Krune" finansirali izgradnju japanske ratne flote, one iste koja ce ne�to kasnije ratovati sa SAD, a u izgradnji flote kori�cen je celik iz Engleske. "Ne pokazuje li to koliko je SAD i dalje zavisna od nas?" "...Novcem koji smo pozajmljivali US vladi za ratne ciljeve, iskoristili smo da kupimo naftna polja u Kaliforniji, Meksiku i Ju�noj Americi". "...Rat nas je ucinio gospodarima najveceg dela svetskih sirovina ". Dakle, osnivanje Lige naroda je bio plan da se suverenost ove mocne kolonije transferi�e pod okrilje "Krune". Zahvaljujuci �estokoj opoziji koju su cinili republikanci, SAD je tada odbila ovaj "mirovni plan" i osnivanje Lige naroda je propalo. Ipak, zavera bankara je samo privremeno prekinuta. Judeo-bankari su, sada se to pouzdano zna, izazvali veliku ekonomsku depresiju izmedju dva svetska rata. O ljudskim �rtvama i navodnom jevrejskom holokaustu ne treba govoriti, jer je to za judeo- bankare samo kolateralna �tata. Isti bankari uveli su svojim lobiranjem SAD u Drugi svetski rat iako SAD nisu imale nikakav interes kao dr�ava da ratuju u Evropi. Prvobitno zami�ljena Liga naroda je ipak za�ivela kao oganzacija Ujedinjenih nacija 1945. Bankari svoju borbu nastavljaju upravo kroz nameru da UN danas reorganizuju tako da bude pod kontrolom, a stalni teroristicki napadi i sejanje straha od terorizma njihova je namera da jo� jednom pokrenu ratnu ma�ineriju u svetskim razmerama, odnosno Treci svetski rat.Ali, ova igra judeo-bankara je danas shvacena, i svet se polako ujedinjuje u drugi front - antiglobalisticki. Nacije, religije i stvarni ekonomski status dr�ava u ovoj borbi ljude ne razlikuju. Jer, svi gradjani sveta moraju se danas boriti protiv du�nickog ropstva, ili jednostavno -protiv ropstva.\nKad sve ovo pro�itate, oni koje zanima , mo�emo diskutovati.\nAli stvarno , radi ozbiljnosti diskusije i jedne civilizovane komunikacije , ZAMOLIO BIH sve one koje ovo ne interesuje , ne razumeju napisano, ili imaju potrebu provokacije i dokazivanja NE UZMU u�e��e u diskusiji kako ne bi do�lo do ne�eljenog toka same diskusije i civilizovane komunikacije.\nradep001 - 20-5-2008 u 13:06\nSvaka neozbiljnost na ovu temu je pogubna.\nMnogi misle da im je sve jasno kakav je mehanizam KAPITAL.\nDanas su naj bogatije institucije sveta one koje upravljaju tokovima novca (sticanjem kapitala) zadu�uju siroma�ne.\nOni su institucije (FINANSIJSKI LOBIJI- Rod�ild,svetaka banka,MMF,razne fondacije.........,upravljaju i pri izboru odgovaraju�e politi�ke garniture u pojedinim dr�avama,shodno nihovim interesima,a njihov osnovno interes je sticanje �to ve�eg kapitala),koje upravljaju drelom svetskog kapitela,za sada.\nIz toga proizilazi prezadu�enost tih dr�ava,kao i njihovih gra�ana,�to za kona�ni rezultat ima du�ni�ko robsrvo. O bestijalnosti ovih odnosa, naj bolje govore zakoni podzemlja.pri tom ne zaboravite da tamo vladaju zakoni sli�ni naj uspe�nijih institusija kapitala,u samo u ne�to manjoj toleranciji prema du�niku.\nUostalom �ta vam govori da u svetu koji nas okru�uje je sve vi�e siroma�nih (du�nika), sa tendencijom daljeg osiroma�enja,a na drugoj strani imamo sve bogatije pojedunce (poverioce) , sa tendencijom da naj bogatiji bude samo jedan,taj jedan �e predstavljati globalnu svetsku vlast.Vlada�e svima nama prema svojoj volji.Pitenje je:�ta �emo mi (du�nici) predstavljati u ovakvoj vlasti jednog �oveka jedinaoga na ovom svetu.\nKrajnji cilj je inauguracija takvog pojedinca za boga jedinoga.\nPri ovakvom razvoju ovakvog dru�tvenog ure�enja, koji zapadna demokratija na silu natura ostatku sveta je katasztrofa.ja za ovaka sistem vrednosti nisam,a vama ostalima, kako je volja.\nnacional - 20-5-2008 u 15:01\nPa zna� ljudi jo� veruju u bajke , evropsku zajednicu i da oni o ne�em odlu�uju a nisu svesni da su deo misije. Samo retki samosvesni i nacionalno opredeljeni ali ne samo na re�ima ve� i mentalno , mogu da se odupru ovom mehanizmu koji preti da postigne davno postavljen cilj o kome retko ko zna a mnogi ne �ele da su�aju a i kad �uju ne �ele da veruju.\n�ao mi je nekih...\nNa sre�u postoje i oni koji shvataju i imaju potencijal da razumu �ta nam se de�ava, na�alost retki.... svaka �ast Rade.\nFagot - 21-5-2008 u 12:57\nidi bre Nacional,svi znamo da su pare zlo i to ne treba da se ni postavlja kao pitanje.\nValjda sam toliko pismen da znam ko drzi MONOPOL u Srbiji pocev od srafa pa do lokomotive.Slazem se stobom i sa tvojim izlaganjem.\nradep001 - 22-5-2008 u 12:10\nMnogi znaju,nije sporno,ali kada im se uka�u pare,makar kao krajnje sumnjivo obe�anje,zanemare znanje,izgube iz vida da je to samo obe�anje (mamac).\nJa ne verujem da zapad roni suze �to mi recimo, ne�emo milijarde evra,dolara koje nam navodno nude onako,za D�. To nudi vlasnik kapitala sa vrha piramide,koji ula�e kapital samo pod uslovom da mu je ninimalni kojeficijent 5x.To je jednostavno ne mogu�e.\nTaj sa vrha piramide zna na�e reakcije kada su u pitanju pare,prou�ava na� mentalitet,kulturu,spremnost za odbrani nacionaljnih interesa,......,priprema strategiju za ostvarenje svoga cilja pomo�u adekvatnih sredstava: Nala�enje doma�ih stru�njaka koji su spremni da za taj cilj lobiraju kod politi�ara na vlasti ciljane dr�ave.To traje dok se plan ostvaruje na miran na�in,preko monetarnih instucija pod kontrolom onoga sa vha piranide(vlasnika kapitala) Rold�ild,svetska banka,MMF i njima sli�ni. Ako to ne bude mogu�e iz bilo kog razloga,nastupa slede�a faza,ucenjivanje,pritsci,uvo�enje raznih restrikcija sa ciljem da se kod gra�ana ciljane dr�ave izazove nezadovoljstvo i sukob uzme�u aktuelne vlasti i naroda koji tamo �ive,a sve sa ciljem da vlast u toj dr�avi destabilizuju �to je vi�e mogu�e.Predstavnike aktuelne vlasti, pedstavljaju gra�anima te dr�ave kao krivce za sve lo�e �to se de�ava.Zatim kroz lobi sistem postavlja pro vladu (vladu kakva mu je potrebna.Ako na ovaj na�in ne uspe sprovo�enje zadate strategije,prelazi se na slede�u fazu, primenu dirktne sile,bez ikakvog povoda,ra�unaju�i na strah od rata.Rat mo�e vrlo kratko trajati jer upla�eni gra�ani postaju poslu�nici,ne bi li nekako za sebe ostvarili makar i naj manju privilegiju,otati �iv. On,taj na vrhu piramide,to koristi, ima svoje specijalne timove za sprovo�enje strategije od ideje do ostvarenja cilja,a to je mnogostruko uve�ani kapital.Taj sa vrha piramide je obezbedio blokadu pravnog sistema Ujedinjenih Nacija. UN I onako nema instrumenata za zauzdavanje protiv pravnih i nasilnih poduhvata globalnih siled�ija.Uostalom on sa vrha piramide,jednostavno preduzima njemu odgovaraju�e akcije,obzirom da mu je omogu�eno zaobila�enje saveta bezbednosti UN,kao najvi�e pravne I politi�ke svetske institucije.\nTo zna�i da doti�ni sa vrha mo�e sprovoditi svkovrsno nasilje po svojoj volji,bez straha od bilokakvih sankcija.\nEvo slike lika sa vrha,kao i posledice njegovog cilja,zgrtanja KAPITALA.\nMoje je mi�ljenje, da svemu ovome mora do�i kraj.\nradep001 - 13-9-2008 u 11:41\nIZAZOV VENECUELE I BOLIVIJE VA�INGTONU\n12.9.2008 14:27 KARAKAS (Tanjug) - Venecuela i Bolivija, latinoameri�ke zemlje koje predvode predsednici sa spektra autenti�ne levice - Ugo �aves i Evo Morales, ozbiljno su ove sedmice zao�trile odnose sa SAD, jedinom supersilom sveta, zemljom koja je Latinsku Ameriku oduvek smatrala zonom svojih za�ti�enih interesa.\n�aves i Morales, koji odavno nisu po ukusu Va�ingtona, ove sedmice su proterali ambasadore SAD iz Karakasa i La Paza, �to su neki komentatori shvatili kao smeo, a drugi kao ''ludo hrabar'' potez s obzirom na tradicionalnu, tesnu vezanost latinoameri�ke ekonomije za severnoameri�ku.\nradep001 - 20-9-2008 u 18:42\nAMERI�KA FINANSIJSKA KRIZA UTICA�E NA CEO SVET\n20.9.2008 16:16 BEOGRAD (Tanjug) - Konsultant za energetiku u finansijskoj firmi ''Dilojt servisiz'' (Deloit Services) Branko Terzi� ocenio je da �e ameri�ka finansijska kriza uticati na sve druge zemlje, po�to ceo svet ima poslovne veze sa SAD i svi su povezani na me�uzavisnom globalnom tr�i�tu.\nOn je istakao da bi nepovoljna situacija mogla da uti�e na kupovnu mo� ameri�kih firmi i nanese �tetu trgovinskim partnerima.\nPinhead - 20-9-2008 u 22:55\nAmericka finansijska kriza traje jos pre rusenja bliznakinja. Ovo je samo jedan od jacih udara za americku ekonomiju. Kad budu propali jos vise, vise ce morati da ratuju. To je najlaksi nacin za povracaj para.\nradep001 - 22-9-2008 u 15:42\nMislio sam,kao po obi�aju,da ne�to dodam,ali tu je sve �to treba.\nMogu i detalji,ali ovo je kratko i jasno.\nradep001 - 30-9-2008 u 15:19\nБенелукс национализовао део Фортис банке.\nradep001 - 2-11-2008 u 22:38\n�Са једне стране, држава повећа пензије и зараде, а онда одобри поскупљења која од грађана извуку више пара него што су их на тај начин добили.�\nBa� lepo.Krenulo se sa istinom, najzad.\nsailor - 3-11-2008 u 22:51\nU drzavi Sao Tome i Principe pronadjena lazna novcanica od 20 dolara.\nSneza - 4-11-2008 u 03:24\nFinansijska kriza u Americi odrazava se na ceo svet, ali nece ni to doveka trajati. Svacija sveca dogori.\nEh sto bih volela da i Ameri osete restrikciju struje, prazne rafove u prodavnicama, kilometarske redove za brasno...\nNisam zlobna i zao mi je neduznog naroda, koji je samo marioneta u rukama politicara, ali, brate, ta Amerika svuda zabada svoj nos. Prljavim i nepostenim radnjama se bave, cak se predpostavlja da su atak na Njujork sami organizovali, kako bi imali povod da napadnu Irak, da bi se docepali crnog blaga.\nSta su Kubanci toj Americi zgresili, da moraju godinama da zive pod sankcijama?\nSta im je trebalo da ubijaju srpski narod i da ruse mostove i zgrade!?\nKako im se i gde prohte oni tako prosipaju bombe!\nIma neko ko odgore vidi sve!\nNeka im je kriza, nek` i oni malo osete prpu!\nradep001 - 11-11-2008 u 22:45\nSa�em se sa tobom.\nDodao bih samo, da ovu krizu koju su nam priredili,sada moramo svi podnositi,hteli to, ili ne.\nOni tro�e,a svi pla�aju.


Kozmeticki salon Olja Beograd - masaza, pedikir, manikir, piling koze, sminka, ciscenje lica\nKozmetički salon Olja\nLuja Adamiča 26g\tNovi Beograd , Beograd 011/319 40 31\nPočetna > Nega lica i tela > Masaža > Kozmetički salon Olja\nZadovoljni klijenti, tržišni rezultati glavni su cilj svih nas u kozmetičkom salonu „Olja“. Postižemo ih kvalitetnim radom, profesionalnim preparatima, stručnim savetima i motivacijom klijenata za ponovnu posetu salonu.\nKlijentima nudimo prijatne užitke masaže, sa prirodnim uljima, zavodljivog mirisa čokolade, vina, eteričnih ulja. Tretmani lica uključuju PRIRODNOST i efikasnost, tako da zajedno daju precizna i vidljiva rešenja za sve tipove kože. Odabrane alge, esencijalna ulja, organski proizvedeni biljni sokovi, kao i aktivne omekšavajuće i regenerišuće supstance, nalaze se u preparatima poznatih profesionalnih kuća: Ella Bache, KLAPP, Academie, AURIEGE.\nPratimo zahteve i potrebe klijenata, tako da, u prijatnom ambijentu našeg salona, možete se susresti sa novom tehnologijom aparata, miolifta, body-star, kao i profesionalnim tretmanom nogu (pedikir), manikir, depilacija, profesionalno šminkanje, solarijum. Kreativni i natprosečan rad moguć je samo u ugodnom i sigurnom radnom okruženju, što Vam nude ljudi – sposobni i motivisani stručnjaci koje svoje znanje neprestano obogaćuju, prate otkrića u svetu kozmetike i te novosti uvode u svoj rad.\nZa Vašu prirodnu lepotu, zdrav život, blistavu kožu, pozovite nas i zakažite Vaš tretman u našem malom carstvu.\nkozmeticki salon olja\nkozmeticki salon u beogradu\nAna Radovanovic\t– 9. januara 2014.\nZovem se Ana Radovanovic. Srednji sam fizioterapeut. Imam osamnest godina iskustva. Od 1995-1997 sam radila u “Selters banji” u Mladenovcu, a od 1997 sam u “Studenskoj poliklinici” gde i dan danas radim. Saradjivala sam sa mnogo salona, a radila sam i u “ZRK Crvena Zvezda”. Zainteresovana sa za saradnju sa vama na poslovima masera. Unapred zahvalna, Ana Radovanovic.


Niko nije bio za podelu Kosova, ali onda je došao Tramp... - Sputnjik Srbija\n13:21 31 Maj 2020\nNiko nije bio za podelu Kosova, ali onda je došao Tramp...\n13:30 13.08.2018 (osveženo 13:36 13.08.2018) Preuzmite kraći link\nDoskora su se sve zapadne sile protivile crtanju novih granica na Balkanu, ali onda je došao Tramp, ocenjuje se u tekstu „Bazfid njuza“.\nPodela Kosova bi uzdrmala još dve zemlje na Balkanu, pet država EU i neke moćne sile\nKako navodi autor teksta Alberto Nardeli, evropski zvaničnici su veoma zabrinuti zbog moguće destabilizacije Zapadnog Balkana zbog Kosova. Naime, sve glavne članice EU protive se bilo kakvim promenama granica na Balkanu, a sve doskora takav stav je imala i Amerika.\nAli, onda je došao Donald Tramp, čija je diplomatija „sklanjamo ruke“ otvorila prostor za nove priče o izmenama granica, prenosi B 92.\nPozivajući se na dva diplomatska izvora, prema jednom, još uvek nezvaničnom planu koji bi podržala i Srbija, namera je da se severni delovi Kosova u kom uglavnom žive Srbi pripoji Srbiji, koja bi, zauzvrat, Kosovu dala južniji deo pokrajine, u kom žive etnički Albanci.\nMeđutim, taj plan se ne dopada evropskim vladama, koje se plaše da bi novo crtanje etničkih granica na Balkanu destabilizovalo ceo region koji je pre samo 25 godina bio suočen sa najvećim ratom na tlu Evrope još od Drugog svetskog rata, prenosi Tanjug.\nJedan francuski diplomata koji je zahtevao anonimnost rekao je „Bazfid njuzu“ da je i samo pominjanje izmena granica destabilizujuće. „Granice su zapaljive — jednostavno ne znate šta će se dogoditi ako ih pipnete“, kazao je on.\nRazmeni teritorija protivi se i Nemačka, a sve donedavno je taj stav imala i Amerika. Međutim, i sadašnje i bivše diplomate s obe strane Atlantika strahuju da je Trampova administracija usvojila veoma relaksiraniji pristup međunarodnim pitanjima, po principu — neka drugi sami reše svoje probleme.\nTo takođe znatno slabi pregovaračku poziciju EU, pod čijim okriljem se odvija dijalog između Beograda i Prištine, koji, kako se ističe u tekstu, dosad nije iznedrio ništa.\nU tekstu se podseća i da je kosovski predsednik Hašim Tači nedavno rekao „Asošijeted presu“, odbijajući bilo kakvu podelu zemlje po etničkim linijama, da je ipak spreman na neke „korekcije“ granice između dve zemlje, ali i na izjavu srpskog predsednika Aleksandra Vučića da svi Srbi znaju da je Kosovo izgubljeno, ali da će on učiniti sve što je u njegovoj moći da povrati ono što se može vratiti.\nA poznavaoci prilika u Beogradu tvrde da se Vučić sprema da postigne dogovor.\n„Postoji političko pozicioniranje kompromisa“, rekao je Ivan Vejvoda, bivši savetnik za spoljnu politiku i evropske integracije srpskog premijera Zorana Đinđića, za „Bazfid njuz“, komentarišući Vučićevu izjavu.\nPacoli: Podela bi bila kršenje suvereniteta Kosova, već smo dali sve\n„Politički, Vučić ima toliko veliku podršku da može da progura šta hoće. On samo treba izvući, kako kaže, nešto ni iz čega. Javno mnjenje je spremno za bilo kakvo rešenje, a zatim da nastavi sa životom, pod uslovom da postoje garancije za Srbe na Kosovu i za Pravoslavnu crkvu“, kaže Vejvoda.\nOn podseća da priče o podeli teritorija, razmeni granica ili kako god se to nazvalo, postoje još od 2000. ali nezvanično. „Sad smo opet na toj vrtešci, a razlog zašto se opet priča o tome je što postoji ozbiljna volja s obe strane da se to pitanje reši“, dodaje Vejvoda.\nJedan zapadni diplomata s Balkana smatra da je „malo verovatno“ da je administracija Trampa aktivno podržavala ideju o zameni ili podeli teritorije, dok drugi kaže da njegove američke kolege nikada nisu otvoreno rekle da se zalažu za takvo rešenje kada se to od njih tražilo.\nMeđutim, ono što uznemirava dugogodišnje posmatrače na Balkanu nije toliko Amerika koja aktivno podržava ideju ili ne, već nedostatak jasne pozicije SAD i osećaj da administracija Trampa zauzima zadnje sedište u regionu.\nTramp, kosovo, podela\n12:25 Apel ministarke: Francuzi, trošite ono što ste ostavili „za crne dane“, spasite privredu\n12:06 „Mi smo legija. Očekujte nas“: Da li su „Anonimusi“ srušili sajt američke policije


Web stranica Vlade TK - Održan jubilarni 20. TK Open\nOdržan jubilarni 20. TK Open\nU Velikoj dvorani SKPC Mejdan protekle subote je održan jubilarni 20. TK Open, najmasovinije karate takmičenje na prostoru Bosne i Hercegovine.\nKlub borilačkih sportova Tuzla-Sinbra, kao tehnički organizator turnira, ugostio je takmičare iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Sjeverne Makedonije. Posebnu draž dalo je i to što su specijalni gosti, vrhunski sportisti koji visoko kotiraju na svjetskoj karate listi, bili i predstavnici reprezentacija Turske.\nTK Open se održava u povodu dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine i centralna je manifestacija obilježavanja postojanja i rada sportskog kolektiva KBS „Tuzla – Sinbra". U 20 godina postojanja na ovom internacionalnom karate kupu učestvovalo je nekoliko desetina hiljada takmičara iz više od 20 zemalja svijeta.\nTakmičenje je otvorila ministrica za kulturu, sport i mlade u Vladi Tuzlanskog kantona Slavena Vojinović koja je ovom prilikom zahvalila Klubu borilačkih sportova „Tuzla-Sinbra", koji kroz višegodišnju organizaciju ovog turnira na najbolji način afirmiše tjelesnu kulturu i sport, a kojim se osigurava kontinuitet u uspjehu karatista sa područja Tuzlanskog kantona. Također, u svom obraćanju ministrica Vojinović je izrazila želje da ovakav vid nadmetanja, gdje svi mečevi počinju i završavaju se sa riječi koja znači poštovanje, se prenesu i na druge aspekte i sfere društva. Na kraju, uz riječi dobrodošlice ekipama i gostima i uz želje za ugodan boravak u našem gradu, ministrica Vojinović je svečano otvorila takmičenje.\nNa 20. TK Openu, gdje je učešće uzelo oko 60 klubova, najuspješniji klub na turniru po broju osvojenih medalja je bio domaćin KBS „Tuzla-Sinbra", a obzirom da domaćin ne ulazi u izbor za najuspješniji klub je proglašen Karate klub „Unsu" Bijeljina sa osvojenih 5 zlatnih. 6 srebrenih i 6 bronzanih medalja. Drugo mjesto u ukupnom plasmanu je zauzela Turska karate federacija sa 9 zlatnih, 1 srebrenom i 2 bronzane medalje dok je trećeplasirani Karate klub Bar Crna Gora sa 7 zlatnih 3 srebrene i 2 bronzane medalje.\nU sklopu turnira održan je i revijalni turnir pod nazivom 5. Memorijal Fuad Hadžiavdić Fudo dio gdje su se najkvalitetniji seniori takmičili za novčane nagrade.


Armen Dželko dolazi u Sud BiH (Izvor: BIRN BiH)\nSud Bosne i Hercegovine prihvatio je sporazum o priznanju krivice i osudio Armena Dželku na tri i po godine zatvora za pridruživanje terorističkoj grupi u Siriji.\nDželko je proglašen krivim zbog pridruživanja ISIL-u i učešća u terorističkim aktivnostima s ciljem destabilizovanja i prisilnog uklanjanja legitimne vlasti u Siriji, izvještava BIRN BiH.\nOn je u Siriju otišao 12. februara 2013, a vraćen je u decembru prošle godine.\nPredsjedavajući Sudskog vijeća Branko Perić je kazao da je Sud uzeo u obzir olakšavajuće okolnosti – da je Dželko priznao izvršenje djela, da je mlad i porodičan čovjek, da je ranjavan i invalid, te da je izrazio kajanje.\nPerić je rekao da se nada da je Dželko shvatio grešku i da će u daljem životu raditi na zbližavanju ljudi.\nPrije objavljivanja presude, tužiteljica Merisa Nurkić je, obrazlažući sporazum, kazala da je Tužilaštvo imalo u vidu da je za ovo djelo propisana kazna od najmanje tri godine zatvora.\nOna je rekla da je Dželko imao 23 godine kada je otišao u Siriju, da je odmah ispričao sve što se desilo, da se korektno držao, da su njegove žene u Siriji, te da je invalid.\nNurkić je dodala da se u psihijatrijskom nalazu konstatuje da se Dželko kaje i da je svjestan pogreški. Navela je i da je tokom boravka u Siriji sam sebe ranio u nogu kako ne bi išao na ratište.\nU periodu kada je bio pušten iz pritvora, kako je dodala, Dželko se zaposlio i pokušao da se uključi u društvo.\nBranilac Senad Dupovac kazao je da od teškog ranjavanja 2015. godine Dželko više nije bio pripadnik struktura ISIL-a, te da je pokušavao da se vrati.\nU vrijeme izdržavanja kazne Dželki će biti uračunato vrijeme provedeno u pritvoru od 24. decembra 2019. do 21. maja ove godine, kao i od 23. juna pa nadalje. Pritvor mu je produžen.\nDželko je oslobođen plaćanja troškova sudskog postupka, što je predložila i Odbrana. Branilac Dupovac je rekao da Dželko nema imovine, kao ni prihoda, te da se iz Sirije vratio bez cipela.\nŽalba na kaznu izrečenu na osnovu sporazuma nije dozvoljena.