Javna nabavka broj 74/2019 – Nabavka motornog vozila\nNa osnovu člana 60. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/12, 14/15 i 68/15), Ministarstvo privrede objavljuje POZIV ZA PODNOŠENJE PONUDA Naziv Naručioca: Ministarstvo privrede Adresa Naručioca: Kneza Miloša 20 Internet stranica Naručioca: www.privreda.gov.rs Vrsta Naručioca: Organ državne uprave Vrsta postupka javne nabavke: postupak nabavke male vrednosti Redni broj nabavke: 74/2019 Vrsta […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 5/2018 (usluge osiguranja vozila) za partiju 1 – obavezno osiguranje vozila\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 5/2018 (usluge osiguranja vozila) za partiju 1 – obavezno osiguranje […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 5/2018 (usluge osiguranja vozila) za partiju 2 – kasko osiguranje vozila\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 5/2018 (usluge osiguranja vozila) za partiju 2 – kasko osiguranje […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU u postupku javne nabavke broj 73/2019\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU u postupku javne nabavke broj 73/2019 Vrsta postupka: pregovarački postupak bez objavljivanja poziva Predmet javne nabavke: usluge […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 8/2019 (usluge održavanja računarske i komunikacione opreme i štampača, za opremu koja nije bila predmet centralizovane nabavke u 2018. god.) za partiju 10 – održavanje štampača tipa Canon\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 8/2019 (usluge održavanja računarske i komunikacione opreme i štampača, za […]\nJavna nabavka broj 73/2019 – Usluga pretplate na pristup elektronskoj bazi propisa Paragraf lex\nNa osnovu člana 36. stav 1. tačka 2. i stav 7. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/12, 14/15 i 68/15), donosim OBAVEŠTENJE O POKRETANJU PREGOVARAČKOG POSTUPKA JAVNE NABAVKE BROJ 73/2019 Naručilac: Ministarstvo privrede, Beograd, ul. Kneza Miloša 20 Internet stranica: privreda.gov.rs Vrsta naručioca: organ državne uprave Opis predmeta: pretplata na […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 1 (usluge pisanog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 1 (usluge pisanog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019 Vrsta postupka: nabavka male vrednosti oblikovana […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 2 (usluge usmenog konsekutivnog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 2 (usluge usmenog konsekutivnog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019 Vrsta postupka: nabavka male […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 3 (usluge usmenog simultanog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU Za Partiju 3 (usluge usmenog simultanog prevođenja) u postupku javne nabavke broj 61/2019 Vrsta postupka: nabavka male […]\nOBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 1/2019 (nabavka goriva i maziva) za partiju 2 – Evro Premium BMB 95\nNa osnovu člana 116. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ broj 124/2012, 14/2015 i 68/2015), naručilac Ministarstvo privrede (korisnik budžetskih sredstava), Kneza Miloša broj 20, internet adresa: www.privreda.gov.rs, objavljuje OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU PO OKVIRNOM SPORAZUMU u postupku centralizovane javne nabavke broj 1/2019 (nabavka goriva i maziva) za partiju 2 – Evro […]


Restoran nedelje | Paša | Vinski magazin Vino&Fino | Magazin o vinskoj i gurmanskoj kulturi\n011 2612 119\nUlazak u samu završnicu leta ujedno je i poslednja prilika ove godine za uživanje pored reke. U Beogradu nije tako lako odabrati restoran za ovu vrstu meraka: neki su odlični za potpuno "kežual" varijantu uživanja pored bučnih alasa i čamdžija, ali u njih ne biste poveli vašu gospođu tetku koja živi u Americi, da ne govorimo da je izbor hrane svojevrsno "kinder-jaje". Možda će vam se posrećiti da dobijete pravu deveriku, a možda su pojeli sve osim soma. Drugi žive od lažne boemije od koje boli novčanik. Retka su mesta koja nude poštenu dunavsku hranu u elegantnom a jednostavnom ambijentu, a splav "Paša" je izvanredan primer za to.\nRestoran se nalazi preko puta Lida, na bezbednoj distanci od stroge turističke zone šetališta. Meni nije preterano obiman, ali nudi, pored ribe, zanimljive opcije za mesojede, i taj deo menija ne izgleda kao naknadna pamet, što je čest slučaj u ribljim restoranima. Tu su "rib eye" odrezak, odležala rozbratna, biftek sa dima u marinadi...\nRečna riba nalazi se u odeljku menija "Savršenstvo na ćumuru": naziv je vrlo precizan, riba ima hrskavu, simpatično nejednaku, ponegde reš kožicu hrane koja nije spremana na plotni nego na ćumuru.\nJedan od najpopularnijih unosa u meniju je riblja čorba, koja je prezentirana spektakularno, u sjajnim, malim bakračima vrlo kvalitetne izrade. Samoj čorbi nema šta da se zameri: gusta, spremljena sa crvenom paprikom izvanrednog kvaliteta - Horgoš, Kupusina, Bezdan? - sa više vrsta ribe, i u približno jednakim odnosima kisela, slana i ljuta.\nAko je nekome do uživanja u brzom, "manekenskom" obroku pored reke, svakako se neće pokajati: brusketi sa povrćem i sa blago prodimljenim kozjim sirom izvanredno prate, recimo, salatu od dimljene pastrmke ili salatu od lososa, obe jednostavne i nežne, sa blagim vinegretom koji pokriva zelenu osnovu salate, i ribom kojoj se nema šta dodati.\nOni koji u "Pašu" često zalaze tvrde da sadašnja ravnoteža cena, ambijenta i ponude koja ovo mesto čini izvanredno privlačnim rečnim izborom nije sezonska slučajnost, već dugogodišnja konstanta. Idite dok je vreme još lepo.


КАКО ГЕРМАНИЈА СТАНА ЕКОНОМСКА ВЕЛЕСИЛА\nCurrent time: 21-10-2018, 12:40 AM Hello There, Guest! (Login — Register)\nQuote: Njemačka je gladovala sravnjena sa zemljom, a onda je jedan čovjek pretvorio u 'ekonomsko čudo'!\nNiti je BiH jedina preživjela rat, niti je jedina zemlja koja je proživjela privredni i socijalni kolaps... No, 20 godina nakon ratnih stradanja pomaci su gotovo neprimjetni, a sadaka ekonomija postala je dominantan model života. DEPO Portal istražio je kako se nakon Drugog svjetskog rata Njemačka dizala iz pepela i za manje od dvije decenije postala novo 'ekonomsko čudo' - ne čekajući sadaku!\nNakon Drugog svjetskog rata njemačka ekonomija ležala je u ruševinama. Rat, zajedno s Hitlerovom politikom „spaljene zemlje“, uništio je 20% svih stambenih objekata. Proizvodnja hrane po glavi stanovnika 1947. bila je na svega 51% u odnosu na proizvodnju u 1938., dok je ukupna industrijska proizvodnja činila tek jednu trećinu u odnosu na godinu pred Drugi svjetski rat.\nNo, najtragičnija stvar vjerovatno je bila da je ogroman procenat radno sposobnih, uključujući i neke od najvećih stručnjaka koje je nekoć zemlja imala, bio mrtav ili je emigrirao. Ukratko, zemlja je bila u potpunom kolapsu i činilo se da će Zapadna Njemačka biti teški socijalni slučaj koji će SAD još decenijama morati izdržavati\nIpak, dvadeset godina kasnije Njemačka je bila vodeća ekonomija zapadnog dijela Evrope, čijem se uspjehu divio cijeli svijet, dok su već deset godina nakon rata svi sa zapanjenošću govorili o „njemačkom ekonomskom čudu“.\nŠto je bio uzrok tog tzv. čuda?\nDanas pomalo i nevjerovatno izgleda da su samo dvije, naizgled jednostavne reforme, provedene u svega nekoliko sedmica tokom 1948. godine, pokrenule čitav val ogromnog ekonomskog rasta i preporoda: valutna reforma i ukidanje kontrole cijena. Dodatni bitan faktor koji je omogućio ekonomski napredak je smanjenje graničnih stopa poreza koje je provedeno tokom 1948. i 1949. dodine.\nDo 1948. njemački narod je dvanaest godina živio pod sistemom kontrole cijena i devet godina pod sistemom racioniranja (način raspodjele sirovina ili živežnih namirnica u ograničenim količinama, uvjetovan nedovoljnom proizvodnjom. Obavlja se preko uprave, a primjenjuje se kao nužna mjera u iznimnim stanjima /ratovi, elementarne nepogode i sl.).\nAdolf Hitler je kontrole cijena nametnuo 1936. godine da bi njegova vlada po niskim cijenama mogla kupovati ratni materijal. Tri godine kasnije, Hermann Göring, Hitlerova desna ruka, nametnuo je racioniranje (Roosevelt i Churchill također su nametnuli kontrole cijena i racioniranje, kao mjere za vođenje ratne ekonomije). Tokom rata nacisti su svaki pokušaj tržišnog formiranja cijena, odnosno prodavanje proizvoda mimo iznosa koji je vlada propisala, kažnjavali smrću. Kada je nakon rata Njemačka podijeljena na četiri okupacione zone, nove vlasti odlučile su zadržati kontrolu cijena i racionalizranje.\nSvaka od četiri članice savezničke koalicije kontrolirala je određeni teritorij Njemačke. Tako je u američkoj zoni potrošačka korpa u1948., u sistemu kontrole cijena, bila za samo 30% veća u odnosu na 1938. Ipak, u 1947. godini novčana masa bila je pet puta veća u odnosu na nivo iz 1936. S daleko većim količinama novca u odnosu na prijašnji nivo, no cijenama koje su tek za jednu razinu bile više, moralo je doći do nestašica.\nKontrola cijena hrane napravila je takvu havariju u njemačkoj ekonomiji da su mnogi ljudi bili primorani uzgajati vlastitu hranu, dok su stotine hiljada Nijemaca iz gradova svakog vikenda odlazili na sela kako bi vršili trampu, odnosno mijenjali određenu robu za hranu. Henry Wallich, ekonomist s Univerziteta Yale i kasnije guverner Federalnih rezervi u svojoj knjizi „Pokretač njemačkog preporoda“ napisao je:\n„Svaki dan, a naročito vikendom, nepregledne horde ljudi odlazili su na sela kako bi razmijenili hranu sa seljacima. U oronulim željezničkim vagonima, u kojima su sjedišta i vrata odavno već bila izvaljena, na krovovima vozova, gladni ljudi putovali su ponekad i stotinama kilometara puževljevom brzinom do mjesta u kojima su se nadali da će pronaći nešto da jedu. Sa sobom su nosili svoju robu – lične stvari, staru odjeću, dijelove namještaja koje bi mogli ponijeti i sve što je preživjelo bombardovanja i imalo bilo kakvu vrijednost – i vraćali se sa šakom žitarica ili krompira od kojih su mogli preživjeti sedmicu ili dvije“\nPovratak primitivnom obliku ekonomske razmjene\nTakođer, trampa je bila toliko raširena kao način ekonomske razmjene da su mnoge firme angažovale „kompenzatore“, stručnjake za vršenje trampi koji bi tražili proizvode koje su zadovoljavale potrebe firme, i često su morali izvršiti više razmjena dok ne bi našli odgovarajuću robu. Američki stručnjaci procjenjivali su da je 1947. jedna trećina svih poslovnih transakcija u Njemačkoj obavljena pomoću trampe.\nTrampa, dakako, spada u prvobitni primitivni oblik ekonomske razmjene i neuporedivo je neefikasnija od razmjene roba i usluga za novac. Ekonomist Walter Eucken upozoravao je da su trampa i sadmodostatnost nespojivi sa modernom sofisticiranom podjelom rada te da je njemački ekonomski sistem sveden na „primitivni nivo“. Brojevi potvrđuju njegove tvrdnje. Njemačka proizvodnja bila je tek na 51% u odnosu na nivo iz 1936.!\nEucken je bio lider nove škole ekonomske misli nazvane „socijalno tržišna ekonomija“ (njemački: Soziale Marktwirtschaft), koja je bila smještena na ekonomskom fakultet u Freiburgu. Pripadnici ove škole mrzili su totalitarizam svake vrste te zbog svojih pogleda koje su tada oprezno pokazivali, dovodili su se u opasnost od Hitlerovog režima.\n„Tokom nacističkog razdoblja“ napisao je Henry Wallich „škola je predstavljala neku vrstu intelektualnog pokreta otpora, koji je zahtijevao veliku ličnu hrabrost, kao i nezavisnost uma“.\nČlanovi škole vjerovali su u ekonomiju slobodnog tržišta, ali kombinovanu s blagim stepenom progresivnog oporezivanja dohotka i djelovanjem države u suzbijanju monopola (karteli u prijeratnoj Njemački bili su zakonski posve legalni). Socijalno tržišna ekonomija bila je vrlo slična Čikaškoj školi, čiji ključni predstavnici Milton Friedman i George Stigler su također vjerovali u ogromne doze slobodnog tržišta, uz ograničenu raspodjelu bogatstva kroz porezni sistem te antitrustne zakone za sprječavanje monopola.\nErhard: Ubuduće, jedino sredstvo racionalizacije koje će njemačkom narodu biti potrebno su njemačke marke. I ljudi će naporno raditi da dođu do njih, samo sačekajte i gledajte\nPored Euckena, najznačajniji predstavnici Freiburške škole bili su Wilhelm Röpke i Ludwig Erhard. Za čišćenje poslijeratnog nereda u njemačkoj ekonomiji, Röpke je na prvom mjestu zagovarao reformu monetarnog sistema, tako što bi količina novca strogo bila usklađena s količinom roba, te bi se pored toga ukinula i kontrola cijena. Obje ove reforme, vjerovao je, bile su neophodne kako bi se pobijedila inflacija. Valutna reforma okončat će inflaciju; kraj kontrole cijena okončat će represiju.\nLudwig Erhard složio se s Röpkeom. Sam Erhard je još za vrijeme rata napisao memorandum u kome je iznio svoju viziju tržišne ekonomije. Njegov memorandum jasno je davao do znanja da je želio da nacisti čim prije budu poraženi.\nSocijaldemokratska partija Njemačke (SPD) s druge strane je željela zadržati ekonomiju u rukama države. Glavni ekonomski ideolog SPD-a dr. Kreyssig tvrdio je 1948. kako će prekid državne kontrole cijena i monetarne reforme biti neučinkoviti i da, umjesto toga, razvoj zemlje treba postići kroz državno upravljanje i projekte. Na strani SPD-a bili su sindikati, britanska vlada, većina pripadnika zapadnonjemačkog proizvodnog lobija te neki pripadnici američkih vlasti.\nI počinju reforme...\nLudwig Erhard u konačnici je pobijedio u raspravi. S obzirom da su saveznici u novim njemačkim vlastima željeli ljude koji nikakve poveznice s nacistima nisu imali, Erhard, čiji su antinacistički stavovi bili jasni (odbio je pristupiti Nacističkom savezu fakultetskih profesora), imenovan je za bavarskog ministra finansija 1945. U 1947. godini postavljen je za upravnika Ekonomskog savjeta, privremenog njemačkog organa vlasti i u tom svojstvu, za savjetnika Luciusa D. Claya, vojnog guvernera američke okupacione zone. Nakon što se sovjetska vojska povukla iz dijelova koji su bili pod administrativnom kontrolom zapadnih saveznika, u nedjelju, 20. juna 1948., Clay je zajedno sa svojim britanskim i francuskim kolegama poduzeo monetarnu reformu. Osnovni ideja je bila da se reichmarke zamijene daleko manjom količnom novca nove valute – njemačke marke. Na taj način bi se čak i u postojećim uslovima kontrole cijena smanjile nestašice. Monteratna reforma bila je vrlo složen proces, zbog kojeg je mnogim ljudima smanjeno lično bogatstvo.\nIstu nedjelju Ekonomski savjet, uz žestoko protivljenje njegovih članova koji su bili pripadnici Socijaldemokratske partije, usvojio je pravilnik koji je Erhardu omogućio da u potpunosti ukine kontrolu cijena.\nKompletno ljeto 1948. Erhard je danonoćno radio na provođenju reformi koje su trajno preobrazile njemački ekonomski sistem naslijeđen iz nacizma. Reforme su se odnosile na prestanak kontrole cijena i pojednostavljivanje propisa za ekonomske aktivnosti. Povrće, voće, jaja i gotovo sva prehrambena roba je u potpunosti oslobođena kontrole cijena. Dozvoljene cijene većine drugih proizvoda maksimalno su povišene, dok u praksi državne kontrole cijena zapravo nisu ni vršene.\nZbog činjenice da je ovu promjenu proveo prilično mudro, na svoju ruku, bez prethodnog odobrenja okupacionih vlasti, Erhard je trpio žestoke kritike nadređenih. Saveznički autoriteti strahovali su da će u uslovima nestašice hrane, ukidanje kontrole dovesti do vrtoglavog rasta cijena hrane i još većeg haosa u društvu. U jednom razgovoru pukovnik američke vojske obrusio je Erhardu:\n"Kako se usuđujete ograničavati naš sistem racionalizacije, kada je raširena nestašica hrane?". Na to je Erhard hladno odgovorio:\n„Poštovani gospodine, ja nisam ograničio vaš sistem, ja sam ga ukinuo. Ubuduće, jedino sredstvo racionalizacije koje će njemačkom narodu biti potrebno su njemačke marke. I ljudi će naporno raditi da dođu do njih, samo sačekajte i gledajte“.\nNa kraju, ispostavilo se, uprkos svim protivljenjima, Erhard je bio potpuno u pravu. Njemačka ekonomija počela je cvjetati.\nZajedno s monetarnom reformom i prekidom kontrole cijena, nova vlast je smanjila poreze. Njemački porezi u tom trenutku bili su uistinu glomazni. Umjesto stopa poreza na dobit koje su iznosile između 35 i 65 posto, uvedena je jedinstvena stopa od 50 posto. Granična stopa poreza na dohodak ostala je na enormnih 95 posto, ali se primjenjivala tek na zarade iznad 250.000 njemačkih maraka godišnje.\nPoređenja radi, savezničke vlasti s ovom stopom oporezivale su sve zarade iznad 60.000 reichmaraka (što je iznos koji je odgovorao 6.000 novih njemačkih maraka). Osoba s prosječnim godišnjim prihodom 1950. godine, koji je tada iznosio nešto manje od 2.400 maraka, plaćale ja 18 posto poreza u odnosu na bruto platu. Ista osoba bi se, da je imala identičnu zaradu 1948., nalazila u poreznom razredu u kojim bi se njihova zarada oporezivala po stopi od 85%!\nUčinci ovih promjena na njemačku ekonomiju bili su fantastični. Već krajem juna 1948. prodavnice su bile pune proizvoda, jer su ljudi shvatili da je stabilni novac koji su sada dobijali, za njih puno vrijedniji od nekadašnjeg čiju je vrijednost stalno jela inflacija.\nIzostanci s posla naglo su opali. U maju 1948. godine izostanci s posla tokom sedmice iznosili su čak 9.5 sati, djelomično zato što novac za koji su radnici radili nije mnogo vrijedio, dijelom zato što su bili prinuđeni tragati za hranom. Do oktobra izostanci s posla pali su na 4.2 sata sedmično. U junu 1948. Industrijska proizvodnja bila je na samo 51 posto nivoa iz 1936.; u novembru ona je već iznosila 78 posto. Drugim riječima, industrijska proizvodnja u manje od pola godine porasla je za više od 50%!\nIzvoz je od 1948. također počeo naglo rasti. Do 1958. Industrijska proizvodnja bila je četiri puta veća nego u prvih šest mjesci 1948. prije nego je provedena monetarna reforma. Industrijska proizvodnja po glavi stanovnika bila je više nego tri puta veća. Ekonomija Istočne Njemačke, nasuprot, kroz sve ove godine je stagnirala.\nZbog sjajnih rezultata koje su imale njegove reforme, prvi njemački kancelar Konrad Adenauer, imenovao je Erharda za prvog ministra finansija Savezne Republike Njemačke. Na toj poziciji sadržao se sve do 1963. kada je i sam postao kancelar Njemačke, i na tom mjestu se zadržao do 1966. godine.\nMilioniti primjerak VW 'Bube' proizveden 1955., simbol "njemačkog ekonomskog čuda"\nU ovom tekstu nijednom rječju nije još spomenut Marshallov plan. Iako vlada pomalo i uvriježeno mišljenje da je upravo on najzaslužniji za ekonomski preporod Njemačke, to uvjerenje je posve pogrešno. Pomoć koju je Zapadna Njemačka dobila u okviru Marshallovog plana uopšte nije bila toliko velika.\nKumulativna sredstva dobijena iz Marshallovog plana i drugih programa pomoći do oktobra 1954. godine iznosila su samo 2 milijarde dolara! Čak i 1948. i 1949. kada je pomoć bila na vrhuncu, a njemačka ekonomija u ne baš najboljem stanju, sredstva iz Marshallovog plana činila su manje od 5% njemačkog bruto domaćeg proizvoda. Ostale zemlje koje su u okviru Marshallovog plana dobile procentualno veću pomoć od Njemačke, imale su nižu stopu rasta.\nŠtoviše, dok je Njemačka dobijala pomoć, također je uporedo s tim morala plaćati i ratnu odštetu koja je prelazila milijardu dolara. Pored toga, saveznici su Njemačkoj godišnje naplaćivali 7.2 miljardi njemačkih maraka za troškove okupacije (naravno, ti troškovi su Njemačku također oslobađali obaveze da sama finansira svoju odbranu).\nVelika sreća Njemačke bila je da u datom momentu kao ekonomskog stratega ima Ludwiga Erharda, čovjeka koji je, zajedno sa drugim pripadnicima Freiburške škole, pravilno uočio šta su ključne kočnice za njemački ekonomski razvoj, čije je uklanjanje dovelo do ekonomskog čuda.\nNo, vjerovatno i puno važnija stvar od toga, bez koje bilo kakve reforme ne bi mogle uroditi plodom, jeste njemačka tradicionalna i nebrojeno puta potvrđena radna etika, poduzetnost i disciplina, uz vrhunske stručnjake i obučenu radnu snagu koju je ta zemlja posjedovala i posjeduje, a koju ni nacistička zvjerstva ni savezničke bombe nisu mogli uništiti.\nSve što je trebalo učiniti za njemački preporod jeste stvaranje adekvatnog sistemskog okvira koji će omogućiti da znanje, stručnost i sposobnost njemačkog naroda doživi svoju punu realizaciju, a koji danas toj zemlji omogućava da bude vodeća evropska sila sa zavidnom ekonomijom.\nI ne čekajući sadaku!\nDEPO PORTAL/BLIN MAGAZIN\n30-05-2015, 12:30 PM


NBA u sve većem problemu, u Pelikansima trojica zaraženih... - Sportske.net\nGeneralni menadžer Nju Orelans Pelikansa Dejvid Grifin rekao je danas da su trojica košarkaša te ekipe zaraženi korona virusom i da će biti u izolaciji dok naredni testovi ne pokažu da mogu da se vrate aktivnostima.\nDenver zaključao dvoranu, nema treningaPrvo Efes, pa Olimpijakos, sjajni šuter na kraju završio u Siksersima!Denver doveo krilnog centraKako se oseća Nikola Jokić?Vins Karter i zvanično rekao da je kraj\nGrifin nije rekao o kojim igračima je reč.\nPozitivni testovi otkriveni su na testiranjima 23. juna, a Grifin je rekao da od tada nijedan igrač nije bio pozitivan.\n"Liga ima sistem koji je osmišljen da uhvati te slučajeve. Taj sistem je funkcionisao i jednostavno ćemo sa tim morati da se nosimo najbolje što znamo i da krenemo dalje", naveo je on.\nTakmičenje u NBA ligi prekinuto je 11. marta zbog pandemije, a nastaviće se 30. jula u Dizinijevom kompleksu u Orlandu, na Floridi.\nDenver je zatvorio svoj trening centar tokom vikenda nakon što su dva člana zaražena korona virusom.\nAmerički mediji preneli su da je 35 osoba koje su odredjene da putuju u Orlando na završnicu lige testirano i da su pronadjena dva slučaja zaraze.\nTrener Nagetsa Majk Meloun rekao je ovog meseca da je bio pozitivan na testiranju, dok je centar Nikola Jokić na testiranjima prošle nedelje u Srbiji otkrio da je zaražen.


Kako doći do Umka /Centar/ u Belgrade Beograd pomoću Autobus | Moovit\nKako doći do Umka /Centar/ u Belgrade Beograd pomoću Autobus\nSmernice do Umka /Centar/ od najbitnijih lokacija u Belgrade Beograd pomoću Autobus\nOd Just Vanilla 49 min\nOd Pateras 61 min\nOd Benefit 56 min\nOd Trgovačka 53 min\nOd RR 47 min\nOd TC Mondo 54 min\nKako doći do Umka /Centar/ korišćenjem Autobus\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od Just Vanilla gradskim prevozom?\nPotrebno je 49 min od Just Vanilla do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 92, Autobus - 551\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od Pateras gradskim prevozom?\nPotrebno je 61 min od Pateras do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 581, Autobus - 551\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od Benefit gradskim prevozom?\nPotrebno je 57 min od Benefit do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 52, Autobus - 553\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od Stivale gradskim prevozom?\nPotrebno je 58 min od Stivale do Umka /Centar/ pomoću Autobus - E2, Autobus - 553\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od Trgovačka gradskim prevozom?\nPotrebno je 54 min od Trgovačka do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 51, Autobus - 553\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od RR gradskim prevozom?\nPotrebno je 48 min od RR do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 37, Autobus - 860\nKoliko treba vremena da stignem do Umka /Centar/ od TC Mondo gradskim prevozom?\nPotrebno je 54 min od TC Mondo do Umka /Centar/ pomoću Autobus - 58, Autobus - 553\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od Just Vanilla vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od Pateras vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od Benefit vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od Stivale vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od Trgovačka vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od RR vožnjom Autobusom?\nKoliko vremena treba do Umka /Centar/ od TC Mondo vožnjom Autobusom?\nKoje su stanice najbliže Umka /Centar/?\nStanice najbliže Umka /Centar/ su:\nUmka je 128 metara daleko, 2 min. pešačenja\nUmka /Centar/ je 289 metara daleko, 4 min. pešačenja\nRucka 1 je 651 metara daleko, 9 min. pešačenja\nKoji Autobus staje u blizini Umka /Centar/?\nOve linje Autobus staju u blizini Umka /Centar/: 551, 553, 860\nPutovanje do Umka /Centar/ u Belgrade Beograd nikad nije bilo lakše. Koristite Moovit da preuzmete detaljna uputstva, korak po korak, dok se vozite od trenutne lokacije ili od važne znamenitosti ili sa bilo koje stanice gradskog prevoza.\nPogledajte detaljne rute na mapi, vidite autobuski i železnički red vožnje, vreme dolazaka i servisna obaveštenja kako biste znali tačno kako da dođete do Umka /Centar/.\nKada putujete do Umka /Centar/ koristite Moovit smernice uživo sa obaveštenjima o silsku kako biste znali tačno dokle i koliko daleko da pešačite, koliko dugo treba da čekate svoju liniju i koliko stajališta preostaje. Moovit će vas obavestiti kada je vreme da izađete — nema potrebe da neprestano proveravate da li je vaša stanica sledeća.\nKako da stignem do popularnih znamenitosti u Belgrade Beograd pomoću gradskog prevoza Stara Bežanija Aviator Coffee Explorer Delta City Shopping Center Sunset Stari Košutnjak Extreme d.o.o Maxi Benefit Železnik Степа | Stepa Just Vanilla Lazarevac Sheher Zemun | Retenzija Ultimatum Che Impress Blok Pastis Poncho\nNajbliža stajališta adresi Umka /Centar/ u gradu Belgrade Beograd\nAutobusska stajališta do Umka /Centar/ u gradu Belgrade Beograd


Mladi sve više prepoznaju značaj i okreću se pčelarskoj proizvodnji - Pčelarstvo | Agroklub.ba\nNovi proizvođači trebalo bi da obrate pažnju da pčelinje društva održavaju vitalnim, da svaki nedostatak pažljivo proprate i na vrijeme reaguju, vodeći računa i o pašama kojih ima na ovom području ali i o njihovom obnavljanju.\nFoto: Bigstockphoto/benettor (ilustracija)\nPčelari početnici iz Trebinja dobili su sertifikate, o svom znanju iz pčelarske proizvodnje od lokalnog udruženja "Leotar" nakon završene obuke, u okviru projekta "Farma II", koji je finansiralo američko ministarstvo poljoprivrede, USAID i Vlada Kraljevine Švedske.\nEdukacija proizvođača trajala je od juna pa sve do 09. oktobra, po čijem završetku su polaznici polagali završni ispit, a o čemu smo na Agroklubu pisali.\nPrema riječima predsjednika udruženja, Obrada Ninkovića, primjetno je sve veće interesovanje za ovu proizvodnju. U proteklom periodu od prije par godina, sve starosne grupe bile su zainteresovane za pčelarstvo, a među onima koji su uspješno prošli obuku evidentno je dosta mladih ljudi, ali i žena.\nZnanje odmah primjenljivo u pčelinjaku\nZnačajno je i to što su tokom predavanja bili angažovani relevantni ljudi, odnosno, stručnjaci iz ove oblasti pa na taj način dobijeni sertifikati ima i svoju mjerodavnost. Neki od njih su prof. dr Violeta Santrač, sa Veterinarskog instituta "Dr Vaso Butozan", iz Banja Luke, profesor iz oblasti pčerlarstva prof. dr Mića Mladenović, docent doktor Slađan Rašić iz Beograda i prof. dr Goran Mirjanić, sa Poljoprivrednog fakulteta u Banja Luci\n"Svi oni koji su prisustvovali obuci, slušali su eminentne stručnjake i mislim da mogu postati ozbiljni proizvođači", rekao je za Nezavisne Ninković.\nU svakom slučaju, ohrabrujuća je činjenica to što ima dosta mladih članova u pomenutom udruženju, a svi koji žele naučiti nešto više, stečena znanja moći će primjeniti direktno u svom pčelinjaku.\nDomaći med sve više tražen na tržištu\n"Novi proizvođači trebalo bi da obrate pažnju da pčelinja društva održavaju vitalnim, da svaki nedostatak pažljivo proprate i na vrijeme reaguju, vodeći računa i o pašama kojih ima na ovom području, ali i o njihovom obnavljanju. Ovdje je duža pašna sezona nego u susjednoj Srbiji na primjer i imate specifične vrste meda koje su tražene na tržištu i to bi trebalo brendirati", pojašnjava profesor Nebojša Nedić, stalni saradnik trebinjskog "Leotara"\nJedna od polaznica obuke, 20-godišnja Tijana Jelić, počela je držati pčele od početka ove godine. Ima nekoliko desetina zajednica, koje idu na pašu u okolna sela. U njenoj pordici, deda joj se bavio pčelarenjem i zadovoljna je što je odlučila nastaviti tu tradiciju, a pri tome je stekla i nova znanja i informacije na održanoj edukaciji.\nUdruženje pčelara "Leotar" najveće je u čitavoj Bosni i Hercegovini i ima oko 250 članova.\nPčelarska proizvodnja Udruženje pčelara Mladi pčelari Edukacija pčelara Pčelinja društva Pčelinja paša Pčelinjak Obrad Ninković


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Dijaspora :: Aplikacijom do broja i strukture dijaspore\n01. 04. 2019. 15:30 >> 09:43 0\n21:22 Udruženje kao most saradnje između Crnogoraca i Albanaca\n21:05 "Vlada će imati manjinsku podršku DF-a"\n20:27 Most Moračica biće završen do kraja godine\n20:14 "Potezi nove većine se mijenjaju iz časa u čas"\n20:03 "Suverenistički blok da ujedini snage"\n19:57 Krivokapić sjutra predstavlja sastav Vlade\n19:40 Lavrov kritikovao miješanje zapadnih zemalja


SASE: Sedmični promet 7,1 milion KM - Klix.ba\nNa prošlosedmičnom trgovanju na Sarajevskoj berzi (SASE) ostvaren je promet 7.183.626,17 KM. U sklopu 1.328 transakcija ukupno je prometovano 359.686 dionica.\nNa zvaničnoj kotaciji u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu 935.113,50 KM, a prometovano je 44.152 dionice. Na zvaničnoj kotaciji najveći promet ostvaren je dionicama emitenta Bosnalijek d.d. Sarajevo (simbol: BSNLR) u iznosu 622.758,42 KM. Kurs ovog emitenta je iznosio 23,33 KM.\nU segmentu IF-ova u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu 945.789,64 KM, a prometovano je 103.582 dionice. Najveći promet u ovoj sedmici ostvaren je dionicama IF Prevent-invest dd Sarajevo (simbol: PVNFRK3) u iznosu 503.007,93 KM.\nU ovoj sedmici najviše se trgovalo dionicama emitenta IF Prevent-invest dd Sarajevo, više od 47.521 dionice.\nIndex BIFX je ove sedmice porastao za 75,33 indeksna poena na 2.866,81 poen što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi porast od 2,70 posto.\nU segmentu redovnih emitenata ove sedmice najlikvidnija kompanija sa najvećim prometom je Fabrika duhana Sarajevo dd Sarajevo (simbol: FDSSR) čijim dionicama je trgovano u iznosu 1.584.361,66 KM, zadnji prosječni kurs ovog emitenta je 154,46 KM.\nU ovoj sedmici najviše se trgovalo dionicama emitenta Energoinvest d.d. Sarajevo sa više od 49.935 dionica.\nVrijednost Indexa slobodnog tržišta SASX-10 je u ovoj sedmici porasla za 251,42 indeksna poena na 1.811,60 poena, što u odnosu na prošlosedmično trgovanje predstavlja porast od 16,11 posto, saopćeno je iz SASE-a.\nSutra otvaranje turističke berze na Jahorini\n24.10.2008. u 15:56


POČETNATURSKARegion Istočne Anatolije36 KarsAvantura TransAnatolije završila je u Karsu\n20 / 09 / 2021 36 Kars, Region Istočne Anatolije, GENERAL, HEADLINE, sportski, TURSKA, ŽIVOT\navantura transanatolije završila je kršem\nTransAnatolia Rally Raid, prva i jedina utrka Turske, i jedna od najvećih i najtežih utrka na svijetu, završila je u Karsu. Trkači, koji su u subotu 11. septembra krenuli iz Eskišehira, prošli su kroz 14 gradova i pretrčali 2.300 km, a cilj su vidjeli 18. septembra u dvorcu Kars. Avantura TransAnatolia Rally Raid-a koja se protezala od Eskişehira do Karsa između 11. i 18. septembra 2021. završena je dodjelom nagrada u dvorcu Kars u subotu, 18. septembra.\nNa ceremoniji dodjele nagrada, kojoj su prisustvovali zamjenik guvernera Karsa Mehmet Zahid Doğu, direktor pokrajine Kars za mlade i sport Nedim Aslan, načelnik pokrajinske policije Yavuz Sağdıç, generalni sekretar SERKE dr. İbrahim Taşdemir, i predsjednik Jedinice za turizam i okoliš SERKA ğağrı Birol, poredak u svim klasama bio je sljedeći:\nU klasi automobila; Murat Kamil Altun-Tuvana Sayar iz Becce Motorsports, koji se takmičio sa Suzuki Grand Vitarom, osvojio je prvo mjesto, dok su Ahmet Tınkır-Ali Günpay i Yalçın Batuhan Korkut-Fırat Şahin iz Bantboru Offroad tima završili kao treći sa Mitsubishijem L200.\nU klasi SSV; Italijan Federico Bhutto-Filippo Ippolito, koji se takmičio sa prvim CAN-AM Maverickom X3, postao je drugi Ertan Nacaroğlu-Eray Yanpar i treći Barbaros Yangin-Ali Osman Kutanoğlu.\nU klasi kamiona; Ramazan Yılmaz-Onur Sırımoğlu, koji se takmičio sa Mercedesom Unimogom, osvojio je prvo mjesto, Murat Karahan-Mehmet Fürkan Saylam, koji se takmičio sa Mercedesom Unimogom, osvojio je drugo mjesto, a Marino Mutti-Mert Özgün treće mjesto.\nŠta se dogodilo s Tüvasaşevom pokretnom pustolovinom u Ferizli?\nZavršetak 22. zimskih olimpijskih igara u Sočiju\nYasar Celik: Patnja za kartu je završila\nSamsun: Projekt društvene odgovornosti u gradskom sigurnom saobraćaju je završen


Kada objavljivati na mrežama\nčetvrtak, 24 Juli 2014 04:48\nSvaki posao ima favorite u korištenju društvenih mreža koje odabiru analizom svog poslovanja. Mnogi poslovi kombiniraju objave na nekoliko društvenih mreža odjednom s različitim strategijama i pristupima.\nNameće se pitanje kako optimizirati objave kako bi dosegle najveći broj ljudi i na taj način poboljšali poslovanje s minimalno uloženom količinom sredstava (i novaca i vremena). Sljedeća infografika pokazuje kada je poželjno objavljivati sadržaj na pojedinoj društvenoj mreži:\nViše iz kategorije: « Prosječna plata 850 KM Rekonstrukcija puta Zenica-Tetovo »


VALENTINO ROSSI OBECAVA PRELAZAK U WRC! - Automagazin\nVALENTINO ROSSI OBECAVA PRELAZAK U WRC!\nMoto GP zvezda, Valentino Rossi, potvrdio je svoj nastup na WRC rundi u Velikoj Britaniji 2007. godine. Posle prolaska kroz ciljnu rampu relija na Novom Zelandu, harizmaticni Italijan je kao jednu od opcija njegovih buducih profesija istakao ucesce u Svetskom Reli Sampionatu. U izjavi za "Gazetta dello Sport", Rossi je bio krajnje otvoren: "Da, WRC bi mogao biti moja buducnost..."\n"Razmisljam kuda da usmerim moju karijeru kada zavrsim sa Moto GP. Iako imam sansu da postanem F1 vozac, mislim da je WRC dobro resenje. Jos uvek ne razmisljam o kompletnoj sezoni, ali u opciji je osmodelni program. Sledece godine sigurno cu nastupiti na WRC trci u Velikoj Britaniji, na kraju sezone. Rally za mene predstavlja najlepsu disciplinu auto sporta, i mislim da ce moje snage biti usmerene ka WRCu." - izjavio je sedmostruki prvak sveta u motociklizmu. Podsetimo, Rossi je na WRC rundi na Novom Zelandu ovog meseca zavrsio i svoj prvi WRC reli, i to na 11. poziciji. Goran Saric - Automagazin


Protest Bošnjačkog pokreta: Kolinda je dobrodošla u BiH, ali bez politike zločinca Tuđmana | Radio Bihać\nSubota, 23.02.2019 - 11:50\nBošnjački pokret organizovao je povodom dolaska predsjednice Republike Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović protestno okupljanje građana ispred Ambasade Republike Hrvatske. "Ne tuđmanizaciji u BiH", "Hoćemo ista prava za Bošnjake u Hrvatskoj i Hrvate u BiH" i "Stop ruskoj čizmi u BiH", samo su neke od poruka okupljenih građana.\n"Kolinda Grabar-Kitarović dobro je došla u Bosnu i Hercegovinu ali bez politike ratnog zločinca Franje Tuđmana", poručio je Sejfudin Tokić, predsjednik Bošnjačkog pokreta za ravnopravnost naroda, tokom obraćanja medijima ispred Ambasade Hrvatske u Sarajevu.\n"Današnje mirno protestno okupljanje 22 građana BiH uslijedilo je nakon poruka premijera i predsjednice Hrvatske da će oni politiku prema susjedima i probleme s narodima u regiji rješavati onako kako je to radio Franjo Tuđman. To je za nas pokušaj tuđmanizacije politike u regionu i BiH, vraćanje u period ratnih sukoba jer svi znamo da su Tuđman i Šušak izbjeglu presudu Haškog tribunala za Udruženi zločinački poduhvat", nastavio je Tokić.\nNapomenuo je da je Kolinda Grabar-Kitarović dobrodošla u Bosnu i Hercegovinu, ali bez politike ratnog zločinca Franje Tuđmana uz objašnjenje da građani ne moraju čekati presudu da bi znali da su vojske RH i HVO u logorima smrti kakvi se ne pamte od Drugog svjetskog rata (Dretelj, Heliodrom i dr. ), ubijali i mučili samo zato što su Bošnjaci.\n"Sinhronizovanim aktivnostima s velikosrpskom politkom, a po dogovoru Tuđmana s Miloševićem su činili sve da se podijeli država Bosna i Hercegovina. Današnji dolazak i neke najave ukazuju da kroz formu izbornih procedura se pokušava izvršiti pritisak za ekskluzivne izborne jedinice i ekskluzivne prostore za Hrvate što bi vodilo ka podjeli države BiH i planu od Cvetković-Maček do Tuđman-Milošević, a na tome na terenu rade Dragan Čović i njegov prijatelj Milorad Dodik", kazao je.\nUpozorio je hrvatsku javnost da predstavnici HDZ-a sprečavaju ulazak BiH u euroatlantske integracije.\n"U pet slučajeva glasanja u institucijama BiH, Čović i drugi su glasali za interese koji odgovaraju proruskoj politici i dolasku ruske čizme na prostore Balkana i sprečavanju ulaska BiH u NATO i EU što je strateški cilj međunarodne politike BiH i većinsko opredijeljenje građana BiH", rekao je Sejfudin Tokić.\nNa konstataciju novinara da je hrvatska predsjednica izjavila da podržava put BiH ka EU, Tokić je kazao da je Kolinda u Solitu s Čovićem i Plenkoviću rekla da će sva pitanja rješavati po uzoru na Franju Tuđmana.\nNa kraju je kazao da je protest upozorenje da se nikakvim izbornim procedurama ni zakonima neće odustati od strateškog cilja, a to je članstvo u EU i NATO.\nU Mostaru danas sastanak čelnika ...\nPredsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić sastat će se ...\nKolinda na vlastiti zahtjev posjetila ...\nPredsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović koja boravi u posjeti našoj zemlji, na svoju inicijativu ...\nPredsjednica Hrvatske danas u Vitezu, ...\nDrugog dana službene posjete Bosni i Hercegovini hrvatska predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović posjetit ...


subota, 2. decembar 2017. 19:44h\nJedno od najspecifičnijih mesta u Južnom Banatu po negovanju multikuluralnosti i višejezičnosti je selo Ivanovo, udaljeno oko 20 km od Pančeva.\nŠkolu u Ivanovu pohađa 70 učenika, odnosno devet predškolaca i 61 učenik u osam odeljenja Komšijske Novosti\nBogatstvo suživota pripadnika više od 10 nacionalnih zajednica reflektuje i Osnovna škola “Moša Pijade”.\nNastava se izvodi na srpskom jeziku, ali s obzirom na etnički sastav ovog mesta, gde većinu stanovništva čine pripadnici mađarske i bugarske nacionalne manjine, u školi se izučavaju i bugarski, odnosno mađarski jezik sa elementima nacionalne kulture, kao dva izborna predmeta, pišu Komšijske novosti.\nS obzirom na to da su to male grupe učenika a da Ministarstvo, prema Pravilniku o cenama usluga, priznaje grupu sa najmanje 15 učenika, u ovoj školi su za potrebe učenja maternjeg jezika formirane mešovite grupe različitih razreda.\nZa bugarski jezik formirana je jedna grupa za sve učenike od 1. do 8. razreda.\nZa učenike koji su se opredelili za učenje mađarskog jezika sa elementima nacionalne kulture formirane su tri grupe, i to dve grupe za učenike nižih razreda i jedna grupa za učenike od 5. do 8. razreda.\nSam naziv ovih predmeta, maternji jezik sa elementima nacionalne kulture, upućuje na to da se osim učenja jezika, gramatike i leksike, velika važnost pridaje i tome da decu učimo i negovanju kulture tog naroda, odnosno nacionalnih zajednica koje žive ovde, kaže direktorka ove škole Sanja Simić Mijatović.\nNa slici: Sanja Simić Mijatović, direktorka OŠ Moša Pijade, Ivanovo (foto: Komšijske novosti)\nPostoje i slučajevi gde, na primer, deca srpske nacionalnosti uče mađarski ili bugarski jezik, što ukazuje na visok stepen tolerancije i želje da jedni drugima budu što bliže i na takav način, rekla je direktorka.\nBudući da u Ivanovu ima oko 1.000 stanovnika, prema rečima direktorke, škola je i najveći resurs ove sredine, te je ona i nosilac gotovo svih aktivnosti. Veliku pomoć i podršku ova škola ima od udruženja u selu, Udruženja banatskih Bugara “Ivanovo-Banat” i Mađarskog kulturno-umetničkog društva “Bonaz Šandor”, ali i od Doma kulture “Žarko Zrenjanin” kao i od članova Skupštine Mesne zajednice iz Ivanova.\nškola u ivanovu


maglaj.net - SPORT - Počele Male olimpijske igre koje organizuje DPFK Maglaj\nPočele Male olimpijske igre koje organizuje DPFK Maglaj\nORGANIZOVANA TAKMIČENJA U RUKOMETU I MALOM NOGOMETU\nPočele su Male olimpijske igre koje za učenike osnovnih i srednjih škola organizuje Društvo pedagoga fizičke kulture Maglaj. Poznati su najbolji nakon takmičenja u rukometu i malom nogometu. U rukometu, kategoriji učenika i učenica srednjih škola, prva mjesta pripala su ekipama Mješovite srednje škole Maglaj dok su druga mjesta osvojili gimnazijalci. Kada su u pitanju muške i ženske ekipe učenika i učenica osnovnih škola poredak je isti. Prva mesta osvojile su ekipe Prve osnovne škole Maglaj, slijede ekipe Osnovne škole Maglaj, a na trećem mjestu takmičenje su završile ekipe Osnovne škole Novi Šeher. Nakon rukometa, Društvo pedagoga fizičke kulture Maglaj je organizovalo i takmičenju u malom nogometu.\nU konkurenciji srednjoškolaca, prva je bila ekipa Mješvite srednje škole, a drugo mjesto pripalo je ekipi Gimnazije „Edhem Mulabdić“. U direktnom duelu ženskih ekipa ove dvije srednje škole, slavile su učenice Gimnazije. U kategoriji muških ekipa osnovnih škola prvo mjesto zauzela je ekipa Osnovne škole Novi Šeher, a slijede ekipe Osnovne škole Maglaj i Prve osnovne škole. U kategoriji učenica prvoplasirana je bila ekopa Osnovne škole Novi Šeher, a slijede Prva osnovna škola i Osnovna škola Maglaj. Prvoplasiranie ekipe će predstavljati Maglaj na malim olimpijskim igrama na nivou Zeničko-dobojskog kantona.


Most Hrnetić na čekanju, dio osiguranog novca Grad preusmjerio za Vrtić Grabrik - Radio Mrežnica\nPočetna stranica » Most Hrnetić na čekanju, dio osiguranog novca Grad preusmjerio za Vrtić Grabrik\nKarlovac OBEĆANJE - RADOVANJE Objavljeno 21.9.2018. - 9:22 Autor Radio Mrežnica Podijeli\nMost Hrnetić na čekanju, dio osiguranog novca Grad preusmjerio za Vrtić Grabrik\nVrtić je prioritetniji projekt Grada Karlovca od mosta\nUnatoč čvrstim obećanjima i najavama gradskih čelnika, izgradnja mosta preko Kupe u Hrnetiću neće početi ove godine.\nNovac od kredita podignutog za ovaj most ili, kako ga nazivaju gradski oci “strateški projekt”, preusmjeren je za izgradnju Vrtića Grabrik.\nGradu je to, kako nam kažu na naš upit, prioritetniji projekt za kojeg su morali zatvoriti financijsku konstrukciju.\nNaime, za most je Grad predvidio kreditno zaduženje od 16,2 milijuna kuna međutim nakon dva postupka javne nabave ponude su “probijale” taj iznos. Onda je stigla građevinska dozvola za Vrtić Grabrik za što je Grad predvidio proračunska i kreditna sredstva od 17,8 milijuna kuna i opet je na javnoj nabavi postignuta znatno veća cijena, veća od 23 milijuna kuna.\n– Stoga, kako je odluka da je vrtić prioritetniji projekt Grad Karlovac je dio sredstava od kredita koji su bili namijenjeni za most preusmjerio na vrtić kako bi zatvorili financijsku konstrukciju vrtića, odgovarau u Gradu na naš upit zašto se most još uvijek ne gradi.\nNo, naglašavaju kako se od projekta mosta ne odustaje.\n– Svijesni i važnosti projekta mosta Velika Jelsa – Hrnetić nastojimo pronaći dodatna sredstva za zatvarnje financijske konstrukcije izgradnje mosta. Iako smo u ovom trenutku morali odustati od svojih planova nismo odustali od mosta. Zadnjim rebalansom proračuna nije ukinuta pozicija za izgradnju mosta, te tražimo mogućnosti izvora financiranja za zatvaranje financijske konstrukcije izgradnje mosta, dodaju iz gradske uprave.\nmost hrnetić vrtić grabrik


AVIO KOMPANIJE: KAKO DO ODGOVORA NA KRIZU? – fim\nAVIO KOMPANIJE: KAKO DO ODGOVORA NA KRIZU?\nU 2019. izračunali smo da analitika predstavlja mogućnost za globalnu avijaciju do 40 milijardi dolara, samo u maloprodaji. Realnost za vazduhoplovstvo se od tada potpuno promenila, ali značaj analitike nije: omogućio je industriji da reaguje i upravlja mrežama i komercijalnim funkcijama na način koji je spretniji nego ikad.\nU mnogim avio-kompanijama komercijalne funkcije prihvatile su nove podatke i načine poslovanja, a sledeći izazov je učiniti to u velikom obimu. Sa COVID-19, neviđeni obim raspada mreže znači da su istorijski komercijalni podaci postali manje relevantni. Mrežni timovi traže uputstva o tome gde bi trebalo da rasporede kapacitete. Marketinški timovi bi verovatno imali koristi od novih podataka za usmeravanje promocija i poboljšanje efikasnosti marketinške potrošnje. A prodajni timovi se bore da prevaziđu prodajne inicijative konkurenata.\nPredviđanje povratne potražnje putnika biće od vitalnog značaja za rešavanje nekih od ovih pitanja i napredak u novoj stvarnosti. Donosioci odluka bi se trebali zapitati gde analitika može dodati vrednost, šta im treba od njihove platforme podataka i kako će njihov standardni način rada morati da se promeni.\nOd septembra 2020. godine, naši modeli su ukazivali da avio-industrija posluje sa samo oko 55 procenata pred kriznog kapaciteta i uglavnom je ograničena na domaće rute. Ukupan prihod ove industrije može pasti za više od 400 milijardi američkih dolara za 2020. godinu u celini, a neke zemlje možda neće videti povratak na prepandemijski nivo raspoloživih kilometara sedišta do 2023.\nMenadžeri prihoda bili su u središtu upravljanja ovom krizom. Neki su se pokazali spretni i snalažljivi u usvajanju novih podataka, a to je dovelo i do novih načina rada.\nMenadžeri prihoda i mreže blisko su sarađivali kako bi razumeli nekonvencionalne signale potražnje i u skladu s tim donosili odluke o ruti, kapacitetu i cenama. Neke avio kompanije su formalizovale ovu saradnju u komercijalne „nervne centre“, s ciljem povećanja preciznosti predviđanja potražnje.\nNa početku pandemije, avio kompanije su postigle različit stepen napretka nadograđujući svoje tehnološke pakete i dodajući analitičke mogućnosti. Čini se da ovi tehnološki paketi nisu pripremljeni za trenutni i značajan poremećaj komercijalnih funkcija izazvan trenutnom krizom. Bezbrojni sistemi još uvek nisu kalibrisani niti da bi iskoristili mogućnosti koje nudi analitika, niti da bi uzeli u obzir tekuće promene u ekonomskom okruženju:\nModele izbora potrošača treba ažurirati. Prioriteti i preferencije kupaca su se promenili i verovatno će to i dalje činiti tokom naredna 24 meseca. Stoga postojeći modeli izbora, koji se zasnivaju na prošlim podacima, verovatno neće precizno predvideti potražnju.\nModeli tržišnog udela ne uzimaju u obzir nedavne događaje. Većina alata za podršku odlukama zasniva se na istorijskim podacima, pa se bore da se nose sa trenutnim poremećajima u industriji. Jedan od primera je analiza kvaliteta usluge, koju su avio kompanije koristile za utvrđivanje tržišnog udela na rutama.\nIstorijski podaci koje koriste modeli zaliha više nisu relevantni. Sistemi upravljanja prihodom uglavnom se oslanjaju na zastarele krive potražnje da bi vodili promene zaliha, ali oblik i nagib potražnje nastaviće da se razvijaju u narednih nekoliko godina.\nMrežni timovi se bore da se nose sa brzo promenljivim rasporedima. Kasnije ili u poslednjem trenutku promene objavljenih rasporeda postale su mnogo češće poslednjih meseci, čak i u poređenju sa prethodnim kriznim situacijama. Ova stalna ažuriranja otežavaju putnicima poređenje rasporeda sa konkurentima.\nKoje su potrebe moje platforme podataka?\nDnevni skupovi podataka o pretrazi leta su veliki obično oko dva terabajta. Opisne kontrolne table za praćenje potražnje, poput Air Travel Pulse (koje je razvilo Međunarodno udruženje vazdušnog transporta), sastavljene su relativno brzo tokom krize. Ali potreban je znatan napor da bi se postavili pravi cevovodi za podatke i automatizovalo čišćenje podataka. Tokom poslednjih nekoliko meseci, mnoge kompanije su razumljivo naglasile brzinu na tržištu nad skalabilnošću.\nMogući sledeći korak za avio-kompaniju sa funkcionalnom kontrolnom tablom potražnje je razvijanje sveobuhvatne strategije platforme podataka, koja će verovatno uključivati dodavanje sloja integracije podataka. Kombinovanjem tradicionalnih i novih izvora podataka, ovaj sloj bi učinio ukupnu arhitekturu podataka fleksibilnijom i lakšom za uvećanje, a takođe može automatski poticati uvide u poslovne domene kao što su marketing i upravljanje partnerskim odnosima (PRM). Dodavanje ovog sloja za integraciju podataka zahtevaće znatan napor i ulaganje, a kompanijama će verovatno biti potrebna i platforma u oblaku, sloj analitičkog skladišta podataka i tim koji održava platformu podataka.\nFokus budžeta avio kompanija je na novim izvorima podataka (a vidimo da neke avio kompanije finansiraju i do 30 procenata više za ove informacije i inženjerske timove potrebne da ih koriste). Prevođenje najava o ograničenjima putovanja u realnom vremenu u tačke podataka koje se mogu integrisati u kontrolnu tablu potražnje i dalje će biti presudno, pa avio-kompanije moraju takođe osigurati da imaju uspostavljen tim za nauku podataka koji dobro raspolaže za razvoj i održavanje takvog modela.\nPronaći vreme i resurse potrebne za sprovođenje ovih nadogradnji biće izazov, posebno tokom pandemije. Međutim, stabilan uticaj je malo verovatan bez integrisane, fleksibilne platforme podataka.\nKoji se načini rada mogu zadržati i koje treba promeniti?\nTransparentnost i jasno razumevanje načina na koje se nova stvarnost razlikuje od stare bit će ključni za izgradnju poverenja. Primetili smo četiri prakse koje uspešni timovi koriste da bi se prilagodili i preoblikovali svoje načine rada kao odgovor na promenljive okolnosti:\nRazbiti silose. Međuresorno usklađivanje (uključujući timove za planiranje, PRM i upravljanje prihodima) uvek je bilo ključno za razvoj i sprovođenje agilnih komercijalnih strategija. Prema našem iskustvu, timovi koji su se tokom krize okupljali u „nervnim centrima“ sa više silosa mogli su glatko da pređu na nove komercijalne strategije. Minimalne mrežne sastanke treba prebaciti sa tradicionalnih mesečnih poludnevnih događaja na nedeljne dodirne tačke tokom kojih timovi zajedno gledaju na kontrolnu tablu.\nPustite prošlost. Umesto da manje promene pripisuju nasleđenim procesima, timovi bi trebalo da prihvate i usvoje nove načine rada za svaki korak ključnih procesa. Do sada se to ne dešava uvek. Na primer, neke avio kompanije su koristile nove podatke i pristupe, ali i dalje koriste stare komercijalne izveštaje za konačno odlučivanje. Avio kompanije koje u potpunosti integrišu nove pristupe mogu biti agilnije i fleksibilnije; videli smo nisko tarifne prevoznike sa naprednim end-to-end analitičkim mogućnostima kako postavljaju kapacitete na nove rute pre nego što su njihovi naslednici uopšte održali sastanak o odluci.\nStvorite transparentnost oko algoritama. Algoritme može biti teško razumeti naučnicima podataka, a kamoli mnogim domenskim i funkcionalnim stručnjacima koji se okupljaju da rade u mešovitim timovima. Timovi podataka koji mogu stvoriti transparentnost oko svojih algoritama (na primer, obezbeđivanjem vidljivosti duž cevovoda podataka i stvaranjem drugih kontrolnih tabli specifičnih za funkciju) mogu generisati uplate iz različitih domena i brže obučiti svoje algoritme.\nRazviti strateška partnerstva za podatke. Tipično je neefikasno da pojedinačni prevoznici poseduju sve podatke ili razvijaju sve odnose koji su im potrebni da bi ostali na vrhu brze evolucije u alternativnim izvorima informacija. Srećom, povećali su se dobavljači usluga koji mogu pomoći avio-kompanijama da se kreću u predelu podataka koji se brzo menja.


Na UZ pregledu lekar meri pojedine delove tela bebe\nNa UZ pregledu lekar pomoću aparata meri pojedine delove tela bebe, da bi se videlo kolika je i kako napreduje. Da biste imali bolji uvid u to šta gledamo i šta je to što merimo dok gledamo Vašu bebu, napravili smo pregled skraćenica koje koristimo tokom pregleda. Svaka skraćenica predstavlja deo bebe koji merimo da bismo imali uvida u to kolika je beba, kako raste i napreduje i da li se uklapa u neke standarde mera. Uvek treba da imate na umu da su standardi mera samo okvirni i da je svaka beba drugačija - zbog različite genetske osnove ali i zbog uslova u kojima raste.\nZdravo htela sam da pitam nekoga dali zna sa koliko nedelja se moze videti beba mada sam uradila ultrazvuk rekli da su blizanci 6 nedelja ja jos uvek ne verujem pise mi u nalazu sve al se ne razumem nistaako neko zna sta ovo znaci hvala f1crl 7,6(6+6)\nSledece isto f2 crl 6,7(6+4)sf+ja bih vas... Čitaj dalje\nKod uz pregleda duble testa zna li neko šta znači Dva:+pi 0,90? Hvala


Život influensera izgleda lijepo - ali samo na slikama - Zenski.Ba\nŽivot influensera izgleda lijepo – ali samo na slikama\nKad postaneš Instagram zvijezda, onda ti poznati brandovi plaćaju pozamašne svote novca da ih spomeneš, šalju ti besplatne uzorke i plaćaju putovanja i smještaj. Međutim, do tog trenutka treba da prođe itekako puno vremena, ali ti takođe treba i početan kapital. Naravno, pratioci na Instagramu žele da vide nove ideje i trendove – a to puno košta.\nInfluenserka Lissete Calveiro troši brdo novca zarad gomile lajkova i pritom se zadužuje. U intervjuu za “New York Times” je pričala upravo o tom problemu koji pogađa mnoge Instagram zvijezde.\nElimination diets are challenging, but they really make you think about food in completely new ways. It makes you appreciate every bite and ingredient for what it is and how it nourishes your body…and pumps “personal indulgence” cravings to the next level. Can’t wait to enjoy a treat like this after a few weeks of giving my body some well-deserved rest. 😋\nA post shared by Lissette Calveiro (@lissettecalv) on Jan 24, 2018 at 9:58am PST\nPutovanja samo zbog Instagrama\nOtišla je na neka putovanja samo kako bi napravila dobre fotke za Instagram. To malo novca što je dobila za jednu reklamu, odmah je potrošila na torbice i odjeću kako bi bila sređena na svojim fotkama. Tako su počeli da se gomilaju dugovi koji su iznosili i više od 10.000 dolara.\n“Živjela sam u laži dok sam se utapala u dugovima”, kaže Calveiro.\nJust another day of me being extra (read all about it). I love the story of this hidden Canal Street gem: THE ICONIC CAFE. I ordered lunch from here before walking in, and from the outside it looked like a bad place for a meal pick up…I walked away, walked back, walked away, eventually picked up my food and discovered a little bodega that makes AMAZING warm food, wraps, sandwiches, smoothies and more breakfast or lunchtime treats. You’ve heard this 100 times, but don’t judge a book by its cover! (📍 385 Canal Street)\nA post shared by Lissette Calveiro (@lissettecalv) on Feb 27, 2018 at 11:45am PST\nLov na savršenu fotku\nŽivot infulenserke postao joj je psihički pretežak. Kaže da je konstantno jurila naokolo u potrazi za savršenim fotomotivom, pa uopšte nije bila u stanju da uživa u svemu tome. Znala je da naruči više nego što može da pojede – samo kako bi se “pokazala”.\nMeđutim, Liset ni danas ne odustaje, i svakodnevno izbacuje nove fotografije sa putovanja, u različitim kombinacijama. Očigledno je odlučila da ide na sve ili ništa kako bi postala utjecajna instagramerka.\nŠta mislite, da li je donijela ispravnu odluku?\nPrethodni članakDepresivni ljudi treba da čuju samo jednu stvar – a rekao ju je Stephen Hawking\nSledeći članak22 fotografije koje su živi dokaz da LAŽU kad kažu da savršenstvo ne postoji


ZBORNIK RADOVA NAGRAĐENIH NA MULTIMEDIJALNOM FESTIVALU U OBLASTI LITERARNOG STVARALAŠTVA- Najnovije vijesti iz Pljevalja | - Najnovije vijesti iz Pljevalja\nNaslovna NVO Da zaživi selo ZBORNIK RADOVA NAGRAĐENIH NA MULTIMEDIJALNOM FESTIVALU U OBLASTI LITERARNOG STVARALAŠTVA\nZBORNIK RADOVA NAGRAĐENIH NA MULTIMEDIJALNOM FESTIVALU U OBLASTI LITERARNOG STVARALAŠTVA\nIz štampe je izašao ZBORNIK RADOVA NAGRAĐENIH NA MULTIMEDIJALNOM FESTIVALU U OBLASTI LITERARNOG STVARALAŠTVA (2011 – 2019 ) pod nazivom PRVIH SEDAM. Urednici su: Matije Zorić, Slađana Škrivan i Mladen Zorić. Izdavač : NVO“Da zaživi selo. CIP – Katalogizacija u publikaciji Nacionalna biblioteka Crne Gore, Cetinje.\nOvim Zbornikom priređivači su nastojali da što vjernije prikažu najveće vrijednosti sa svih prethodnih sedam festivala. Svaki od njih je bio svojevrstan doživljaj. Svaki od njih bio je uvijek aktuelan u sadržajima i formama umjetničkog izražavanja. Od festivala na lokalnom nivou, podigli smo festival na nacionalni nivo. Prvi Multimedijalni festival nastao je kao potreba mladih ljudi u Pljevljima da iskažu svoje potencijale u oblasti likovnog stvaralaštva, književnosti, muzike i tako je organizovan festival na lokalnom nivou, gdje je učešće uzelo oko 100 mladih ljudi iz Pljevalja. Priča o festivalu među mladima se odvijala prirodnim tokom. Iz godine u godinu povećavao se i broj učesnika.Uspjeh je bio očigledan. Festival je nastavio svoj put, tako da je II i III Multimedijalni festival bio u sklopu Novembarskih svečanosti Opštine Pljevlja. Festival bilježi uspon. Fond za aktivno građanstvo je podržao projekat NVO „Da zazivi selo“ pod nazivom Mladi su zakon. Kroz taj projekat promovisan je Festival za mlade na sjeveru Crne Gore i samim tim Multimedijalni festival dobija regionalni karakter. IV Multimedijalni festival je imao podršku Uprave za sport i mlade. Sa zadovoljstvom ističemo da je V,VI i VII Multimedijalni festival prerastao u manifestaciju nacionalnog karaktera. Ono što posebno treba istaći da je VII Multimedijalni festival finansijski podržalo Ministarstvo kulture Crne Gore.\nNa stranicama Zbornika našle su se pjesme, priče, eseji i odlomci iz romana. Riječ je o ukupno 28 radova, od 15 literarnih stvaralaca. Redosljed tekstova je uspostavljen hronološki, i to prema rednom broju festivala(od sedmog do prvog), kao i prema plasmanu nagrađenih. U zborniku nalazimo vrlo raznolike litrararne pokušaje po tematsko motivskoj usmjerenosti.Ovaj Zbornik predstavlja izazov za same priređivače, kao što je bio i izazov tokom svih prethodnih godina za one koji su ga ocjenjivali i vrednovali. Ovaj Zbornik nas obavezuje da se zahvalimo svima onima koji su učinili da ovaj festival dobije svoj puni smisao i opravdanje.\nMultimedijalni festival predstavlja idealnu priliku, mladim entuzijastima, pljevaljskim srednjoškolcima, da budu i postanu dio ovog kulturnog događaja. Zbornik nagrađenih literarnih radova je samo još jedna nadogradnja Multimedijalnog festivala, a sve u cilju afirmacije stvaralaštva mladih pisaca, kao i dodatnom osnaživanju u njihovom kreativnom radu.\nZbornik je štampan uz finansijsku pomoć donatora Ministarstva kulture Crne Gore a u okviru projekta NVO “Da zaživi selo” VII Multimedijalni festival za mlade na nacionalnom nivou.\nPrethodni tekstProsječan avgustovski račun za struju 40 eura\nSledeći tekstPRIPADNICI CB PLJEVLJA ODRŽALI ČAS BEZBJEDNOSTI SAOBRAĆAJA UČENICIMA GRADSKIH OSNOVNIH ŠKOLA\nKCCG pokrenuo besplatnu liniju za psihološku podršku


Cinema City na Exitu 2011 – CLUBBING.RS\nCinema City na Exitu 2011\nJuly 5, 2011 • No Comments •EXIT\nU okviru festivala Exit, koji traje od 7. do 10. jula, na Cinema City Café del Danube stageu ne propistite priliku da pogledate neka od filmskih ostvarenja koja su obeležila ovogodišnji festival Cinema City.\nUjedno možete da pogledate neke nove naslove koji nisu prikazani na Cinema City 2011.\nU nastavku možete pogledati sinopsise filmova koji će biti prikazani na Exit festivalu, dok satnicu možete preuzeti ovde .\nRežija: Milica Tomović, Ognjen Isailović, Ognjen Glavonić, Damir Romanov, Dane Komljen, Senka Domanović, Ivan Pecikoza\nKroz sedam intimnih priča, OKTOBAR je generacijski stav o Srbiji danas, prikazan na različite načine i kroz različite žanrove – od crne komedije do melodrame, od poetičnih portreta do socijalno angažovanog horora. Motiv koji povezuje sve priče je desetogodišnjica demokratske revolucije. Svaki film se odvija na dan proslave, 5. oktobra, i svaki film se prema tom događaju odnosi na različit način. Film donosi sveže vizije sedam mladih reditelja koji su bili tinejdžeri u trenutku svrgavanja Miloševića i njegovog režima sa vlasti. Na ličan i emotivan način oni prikazuju kompleksnu sliku o savremenoj Srbiji.\nDunavski park u vreme vecernjih projekcija\nUloge: Sami Ben Gharbia, Chris Csikszentmihaly, Bruce Sterling, Patrick Mayer, Vladan Joler, Filip Milošević, Darko Flego, Bojan Čizmić, Rastko Andrić, Andrija Kovač i mnogi drugi\nDokumentarni film o Share konferenciji – novoj formi festivala održanoj u aprilu 2011. godine u Beogradu, koja je po prvi put okupila međunarodne zvezde internet i društvenog aktivizma, umetnike iz sfere novih medija i priznate muzičare.\nRežija: Petar Ilić Ćirilo\nSagovornici u filmu: Mita Blockout, Maja E-Play, KKN, Nežni Dalibor, Žene kese, Peja ex Familija, Ola Horhe, Vroom i mnogi drugi\nDokumentarni film ROCK’N’doRcOLL je nastao tokom proleća ove godine kao hronološki osvrt na koncertnu sezonu uspostavljenu u jednom novom prostoru u Beogradu. To je kulturni centar Parobrod koji je u svojoj nepunoj prvoj godini postojanja, institucionalnu podršku svojih osnivača grada i opštine Stari grad usmerio u direktnu promociju “novog talasa” beogradskog&srpskog pop rocka, zajedno sa izdavačkom kućom Odlični Hrčak. Pored vizuelnog programa “Velika očekivanja” kojom se predstavila nova generacija mladih umetnika, škole za DJeve koji su vodili rezidentni dj-evi bgd clubbing scene i mnogih drugih radionica, inagurisan je i svojevrsni kamerni living room ambijent za koncerte gde je publika u fan pitu čak i kad je ostala ispred vrata. Deset nastupa nije mnogo, ali dovoljno za javno pitanje koje čini okosnicu filma, da li i kroz taj kvantitet, stvara novi kvalitet koji prevodi ono što je bilo takozvana alternativa u domaći muzički mainstream.\nZvezda je rođena, 00:00h\nZvezda je rođena / A Star is Born\nRežija: Vanja Kovačević\nUloge: Nemanja Aćimović, Nikola Berček, The Decemberists, Anto Đurović, Nevena Glušica, Jarboli\nKroz ultimativnu priču o savladavanju prepreka na putu da se postane bubnjarka u alternativnom rok bendu, Vanja Kovačević minuciozno i znalački gradi proces kroz koji se ostvaruje i njen životni kredo – u životu treba pobeđivati, a ne samo učestvovati. Motiv oko koga se vrti priča – nastanak grupe Writers of Fiction – tribjut malo poznatom američkom bendu The Decemberists, takođe na scenu vraća jedan bitan ali potisnut segment urbane potkulture bez koje rokenrol ne bi bio to što jeste – iskrena posvećenost svojim herojima… Film o vremenu u životu kad snovi postaju realnost. Film o ratu protiv samoga sebe i pobedi. Film o muzici, ali pre svega ovo je film o ritmu.\nKatolicka porta za vreme projekcije filma Iznad nas je samo nebo\nThe Box, 21h\nThe Box/ The Box\nUloge: Ivan Đorđević, Marko Janketić, Slobodan Negić, Goran Radaković, Joy Gutthardt, Claus Josten,Tue Steen Müller, Manish Vasistha, Steve Agnew, Yoshida Masanori, Michael Doerks, Vahidin Prelić, Nicolas Isia, Srđan Todorović, Damjan Babić, Peter Chaffey, Jovan Jocić\nGodina je 1992. Jugoslavija se raspada. Stotine ambasada se zatvaraju. I diplomate odlaze iz zemlje. Tri mladića iz Beograda pakuju njihove stvari. Otkrijte kako ustvari žive diplomate. Saznajte šta zaista znači biti zatvoren. Pogledajte kako je to kada se odrasta ubrzano.\nUp to 10.000 bucks filmovi:\n9. mart, 22:30h\n9. mart/ March 9th\nUloge: Mia Biondic, Asim Ugljen\nJedan kadar. Dva tela. I prekinuti seks. Film u kojem su lica i glasovi u off-u, a protagonist je razgolićeno meso Nje i Njega, tog devetog marta, u usputnoj vezi i usputnoj prevari. Nervozni kroki o govoru tela.\nZlatna liga, 22:30h\nZlatna liga/ Golden league\nRežija: Ognjen Isailović\nUloge: Višnja Obradović, Marko Baćović, Miki Krstović, Vlasta Velisavljević, Branka Šelić, Vuk Jovanović\nMarija je talentovana sportistkinja kojoj su red, rad i disciplina svakodnevica. Ali Marija se upoznaje sa Ivanom, neambicioznim sportistom iz kluba koji probudi njena potisnuta osećanja. Dok se njena veza sa Ivanom razvija, Marija saznaje da se trudnoćom može osnažiti organizam…\nŽivot, priključenija i održivi razvoj jednog kokota, 22:30h\nŽivot, priključenija i održivi razvoj jednog kokota/ Trials, Tribulations & Sustainable Growth of a Cock\nTrajanje: 19 min 40 sek\nSvake godine u primorskom gradiću Perastu jedan od mnogih pijetlova (kokota) iz kraja učestvuje u jednom osobenom događaju. Kao izabranik, suočiće se sa neočekivanim iskustvom. Ovo je priča o njegovom životu u okruženju regula i rituala ljudske vrste.\nAtmosfera na Cinema City Festu\nRealnosti, odjebi, 22:20h\nRealnosti, odjebi/ Reality, fuck off\nTrajanje: 18 min 51 sek\nPriča o Vladimiru Protiću, balkanskoj You Tube legendi, misterioznom stvaraocu You Tube likova – Jaganjca i Dr. Protića.\nBijelo dugme, 00:00h\nBijelo dugme/ White Button\nUloge: Goran Bregović, Zoran Redžić, Milić Vukašinović, Petar Popović, Raka Marić, Saša Lošić, Nele Karajlić, Uroš Djurić, Siniša Škarica, Piko Stančić, Vlada Divljan, Duško Kovačević, Srdjan Karanović, Zlatko Gal, Petar janjatović, neda Arnerić, Jura Stublić, Aleksandar Dragaš, Mirko Ilić, Branko Rosić, Boris Dežulović, Slobodan Terzić, narator – Nikola Đuričko\nOno što su Bitlsi (The Beatles) za svetsku pop kulturu, takav značaj ima „Bijelo dugme“ za bivšu Jugoslaviju i istočnu Evropu. Ovaj dokumentarni film istražuje uticaje zapadne pop kulture na jednu svojstvenu komunističku zemlju – bivšu Jugoslaviju. Rokenrol kao vrsta muzike je masovno prihvaćen upravo zahvaljujući bendu Bijelo dugme. Njihovi koncerti okupljali su na stotine hiljada fanova od Beograda do Moskve, njihovi albumi objavljeni su u milionima primeraka, članovi benda prvi su doneli u region skandale povezane sa drogom i dekadencijom… Sudbina benda „Bijelo dugme“ nedvosmisleno je povezana sa sudbinom bivše Jugoslavije…\nTilva Roš, 21h\nTilva Roš/ Tilva Ros\nToda i Stefan su najbolji drugovi, skejteri koji provode prvo leto nakon završetka srednje škole u svom malom rudarskom gradu snimajući "jackass" klipove sa svojim društvom. Stefan na jesen odlazi u Beograd na studije. Njih dvojica vreme provode sa Dunjom, drugaricom koja se preselila u Francusku, ali svaki letnji raspust provodi sa starim društvom u Boru. Toda i Stefan ulaze u prećutno nadmetanje za njenu pažnju snimajući sve luđe video klipove. U tom čudnom odnosu bezuslovnog prijateljstva i nadmetanja pokušavaju da nadmaše jedan drugog.\nBeastie Boys: Fight for Your Right Revisited, 23h\nRežija: Adam Yauch\nUloge: Elijah Wood, Danny McBride, Seth Rogen\n2011. Adam Yauch je režirao nadrealno komičan kratkometražni film “Fight for Your Right Revisited” u znak sećanja na 25. godišnjicu istoimenog originalnog video spota. Film u kom igraju Seth Rogen, Elijah Wood i Danny McBride, nastavak je događaja koji su se desili u pomenutom spotu koji potpisuju Mike D, Ad-Rock i MCA. U filmu se pojavljuju i brojni poznati Stanley Tucci, Susan Sarandon, Steve Buscemi, Alicia Silverstone, Shannyn Sossamon, Kirsten Dunst, Ted Danson, Rashida Jones, Jason Schwartzman, Rainn Wilson, Amy Poehler, Mary Steenburgen, Will Arnett, Adam Scott, Chloe Sevigny, Maya Rudolph, David Cross, Orlando Bloom, Martin Starr, kao i Mike D, Ad-Rock & MCA.\nAtmosfera, Cinema City, Novi Sad, 2011\nBeastie Boys: Fight for Your Right (spot)\nDobrim delom spot je nastao pod uticajem zombi-horora “Dawn of the Dead” reditelja Džordža A. Romera. U filmu banda bajkera uleće u tržni centar i razbija televizor, baš kao što to u spotu čini MCA. U spotu se pojavljuju i drugi poznati poput Tabithu Soren, LL Cool J-ja, članovi pank benda “Murphy’s Law”, kao i producent Beastie Boysa, Rick Rubin.\nWhen You’re Strange, 23:45h\nWhen You’re Strange/ When You’re Strange\nUloge: Jim Morrison, John Densmore, Ray Manzarek, Robby Krieger, narator: Johnny Depp\n“When You’re Strange” otkriva istorijske i neobjavljene snimke slavnog rok kvarteta, i pruža uvid u revolucionarni uticaj muzike i nasleđa benda “The Doors”. Film je režirao nagrađivani reditelj i scenarista Tom Disilo (“Johnny Suede", “Living in Oblivion”), a narator je Džoni Dep. Dokumetarni film sa intimnom perspektivom otkriva kreativnu hemiju koja se stvorila u odnosu između bubnjara Džona Densmora, gitariste Robija Krigera, klavijaturiste Reja Manzareka i pevača Džima Morisona – četiri briljantna umetnika koji su bend “The Doors” učinili jednim od najpoznatijih i najuticajnijih rok bendova. Koristeći video materijal snimljen između 1965. godine, kada je bend počinjao, do smrti Džona Morisona 1971. godine, “When You’re Strange” prati “The Doors” od njihovog nastanka u hodnicima filmske škole kalifornijskog univerziteta UCLA na kom su se sreli Manzarek i Morison, sve do pozornica rasprodatih stadiona.\nCinema Komunisto, 21h\nKada stvarnost odstupi od zamišljenog scenarija, ko bi odoleo a da na filmu ne stvori zemlju snova? CINEMA KOMUNISTO istražuje mit koji je stvorio Jugoslaviju, predsednika Tita, čoveka koji je režirao tu zamišljenu priču, i način na koji su se slika i realnost razišli sve do konačnog kolapsa – iza kog su ostali scenografija koja truli, i filmski inserti o zemlji koja više ne postoji.\nUspešna završnica Cinema City Festa, Novi Sad, 2011\nSnežni metak 23h\nSnežni metak/ Snowshot\nRežija: Manuel Srbin\nUloge: Doris Radić, Milorad Kapor\nTrajanje: 18 min 40 sek\nProfesor nezadovoljan sobom i sopstvenim životom pokušava da ubedi okolinu i sebe kako je jedini izlaz iz svih problema samoubistvo. Sebičan u svojoj ideji ne primećuje da se njegove namere i postupci ne tiču samo njega… www.joriktrupa.org\nUloge: Nikola Rakočević, Viktor Savić, Nataša Tapušković, Nikola Kojo, Bojana Novaković, Predrag Ejdus, Dragan Mićanović, Srđan Miletić, Jasmina Avramović, Milan Mihailović\nPriča o odrastanju, ljubavi i pogrešnim izborima glavnog junaka Novice. On je mladi matematički genije koji misli da će sve svoje dečačke snove, poštovanje i ljubav ostvariti ukoliko se pridruži jednoj od navijačkih grupa. Vođen harizmom navijačkog vođe Relje i zaljubljenošću u svoju komšinicu Minu, Novica postaje skinhed. Film govori o tome koliko je malo pogrešnih koraka potrebno mladom čoveku da uništi svoj i živote svojih najbližih.\nThe Big Gay Musical, 01:15h\nThe Big Gay Musical / Тhe Big Gay Musical\nRežija: Casper Andreas, Fred M. Caruso\nUloge: Daniel Robinson, Joey Dudding, Jeff Metzler\nPol i Edi rade na mjuziklu pod nazivom "Adam and Steve Just the Way God Made 'Em." Njihovi životi čudno podsećaju na junake koje igraju. Pol je u potrazi sa savršenim muškarcem, dok Edi pokušava da se izbori sa svojom seksulanošću i verom…


NVO zatražile da semafori budu u funkciji prihvatanja LGBT osoba - Vijesti.me\nU SUSRET POVORKAMA PONOSA\nNevladine organizacije (NVO) “Hiperion” Nikšić, “LGBT Forum Progres” i “LGBTIQ Socijalni Centar” iz Podgorice uputile su inicijativu lokalnim vlastima NIkšića i Podgorice da svjetlosna signalizacija na raskrsnicama bude u funkciji socijalne inkluzije i prihvatanja LGBT osoba tokom trajanja mjeseci u kojima će se održati povorke ponosa.\nOd nadležnih sekretarijata opštine Nikšić i Glavnog grada Podgorica zatraženo je da razmotre mogućnost da se programski led diode na semaforima u Nikšiću i Podgorici, na raskrsnicama u centru grada, postave tako kako bi projektovale sliku istopolnih parova umjesto do sada tradicionalnog načina predstavljanja.\nAlternativa, u slučaju starijih svjetlosnih uređaja, je da se naljepnica sa muško-muškim parom ili žensko-ženskim parom postavi na odgovarajuću poziciju semofora koja usmjerava kretanje i ponašanje pješaka u saobraćaju.\n"Učesnicima u saobraćaju će sve to biti dodatno zanimljivo. Vjerujemo ne samo da će se povećati bezbjednost poštovanja signalizacije i propisa, kroz povećanju pažnju, već i skrenuti pažnja javnosti da LGBT osobe i istopolni parovi postoje u tim sredinama i crnogorskom društvu i da treba promovisati inkluziju i prihvatanje različitosti kao najveću vrijednost", navodi se u saopštenju ovih NVO.\nU saopštenju se ističe da se poslednjih godina u evropskim prijestonicama i evropskim većim gradovima prilikom održavanja javnih okupljanja i manifestacija LGBT zajednice, posebno Povorki ponosa, razvila praksa snažne, vidljive, podrške lokalnih vlasti tim događajima. Između ostalog ta podrška se ogleda i kroz odluku gradskih vlasti da svjetlosna signalizacija na raskrnicama bude u funkciji promocije inkluzije i prihvatanja LGBT osoba.\nOve NVO pozvale su i Igora Lukšića, da u svojstvu predsjednika vladinog Savjeta za zaštitu od diskriminacije, podrži ovu inicijativu i odgovarajućom preporukom ohrabri njeno prihvatanje od strane lokalnih vlasti Nikšića i Podgorice.\nprimo 3 godine i 3 mjeseca\nMetoda stalnih provokacija i upornosti koja dovodi do toga da ljudima dosadi da se bakcu tim pitanjem i samo slegnu ramenima na zahtjeve znacajne ili beznacajne kao ovaj. Ja nisam za. Jer namjera nije kao ona navedena u saopstenju vec provokacija. sacekace da neka budala slomi semafor, pa o tome drviti po medijima narucenim tekstovima nedeljama.\nStoga, da se nadovezem na prethodni svoj komentar. Kako bi bilo da energiju koju imate i sredstva kojima raspolazete usmjerite ka produktivnim a ne provokativnim inicijativama. Izgradite igraliste, sredite park, pomazite starim ljudima...radite nesto dje cu i ja zeljeti da vam se pridruzim i pomognem, sa svojom zenom i porodicom. Ovakve inicijative ssu beskorisne i samo nerviraju. vrijeme je da se uozbiljite i ostavite iza sebe te tinejdzerske metode.\nonda bi toj logici trebalo staviti covjeka i kozu jer i takvih ima\nIzvinjavam se Niksicanima,ali se od muke smijem ,koja doza drskosti "zraci"od LGBT organizacije,traze TOLERANCIJU,POSTOVANJE ,a provociraju najgore moguce ,znaju da je Niksic zadnje mjesto gdje ih zele,ali dalje drsko forsiraju bas tamo paradu i jos ovako bezobrazno\nNiksic trenutno ima jedini problem da rijesi jos LGBT populaciju,kada sve drugo cvjeta--))))\nNIKSICANI ,srecno Vam veselje-)))))),u septembru


Dozvola za rad mikrokreditnoj finansijskoj instituciji omogućava da se u vidu djelatnosti bavi poslovima mikrokreditiranja\nPrije podnošenja zahtjeva za izdavanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije, na zahtjev lica koja namjeravaju da osnuju mikrokreditnu finansijsku instituciju, može se organizovati sastanak sa predstavnicima Centralne banke. Zahtjev za izdavanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije podnosi se Sektoru za kontrolu pružanja finansijskih usluga u Centralnoj banci Crne Gore.\nDokumentacija koju je potrebno priložiti uz zahtjev za izdavanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije propisana je odredbama člana 48 Zakona o finansijskom lizingu, faktoringu, otkupu potraživanja, mikrokreditiranju i kreditno-garantnim poslovima\nRazlozi za oduzimanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije propisani su odredbama člana 138 Zakona o finansijskom lizingu, faktoringu, otkupu potraživanja, mikrokreditiranju i kreditno-garantnim poslovima.\n8) donese odluku o dobrovoljnoj likvidaciji ili se nad pružaocem finansijskih usluga otvori stečajni postupak\nNaknada za odlučivanje po zahtjevu za dobijanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije propisana je Odlukom o utvrđivanju tarife po kojoj se obračunavaju naknade za vršenje usluga koje obavlja Centralna banka Crne Gore ("Sl. list Crne Gore", br. 29/11 i 22/12, 58/13, 12/14, 22/14, 48/14, 32/15, 15/17, 18/17) i iznosi 5.000,00 EUR\nDokumentacija koju je potrebno priložiti uz zahtjev za izdavanje dozvole za rad mikrokreditne finansijske institucije je sljedeća:\n4) za svako pravno i fizičko lice koje stiče kvalifikovano učešće u MFI, dokumentaciju i podatke koji se prilažu uz zahtjev za izdavanje odobrenja za sticanje kvalifikovanog učešća iz člana 52 stav 2 ovog\nPored navedene dokumentacije podnosilac zahtjeva je dužan da na zahtjev Centralne banke dostavi i drugu dokumentaciju i informacije


Trijumf Partizana u olujnim uslovima, Asano grudima i Sadik lobom rešili meč (VIDEO) - alo.rs\nJAPANAC I NIGERIJAC JAČI OD MUNJA, PLJUSKA I GRMLJAVINE Trijumf Partizana u olujnim uslovima, Asano grudima i Sadik lobom rešili meč (VIDEO)\nAUTOR: Alo.rs/S.M. DATUM I VREME: 15.08.2020. 20:58\nFudbaleri Partizana slavili su 0:2 protiv Radnika u četvrtom kolu Superlige Srbije.\nRadnik - Partizan, Foto: FK Partizan/ Miroslav Todorović\nKraj meča! Fudbaleri Partizana slavili su 0:2 protiv Radnika u četvrtom kolu Superlige Srbije. Strelci su bili Takuma Asano u 62. minutu i Sadik pred početak nadoknade, a meč je obeležio i jak pljusak koji je umnogome smetao fudbalerima da pruže i kvalitetniju partiju. Crno-beli nose tri boda iz Surdulice i beleže drugu pobedu u nizu.\n90' GOOOOOOOL! Umar Sadik se lepo snašao, na kraju lob udarcem postigao pogodak i duplirao prednost Partizana. 0:2!\n85' Vitas je pokušao iz slobodnjaka, daleko preko prečke je otišla ta lopta.\n76' Kostić je odbranio nekoliko neverovatnih šansi u svega desetak sekundi, Sadik ne može da veruje šta mu je golman domaćih skinuo.\n70' Pokušao je Denis Stojković sa distance, ali uspeo je golman Radnika da interveniše i odbije loptu.\n62' GOOOOOOOOOOOOL! Asano se samo poklonio i grudima smestio loptu u nebranjenu mrežu. Partizan vodi 0:1, prvi put je odbrana Radnika ostavila dosta prostora i Partizan je to znao da iskoristi.\n52' Domaći sastav ponovo igra veoma dobro, dobijaju korner i prete posle udarca iz ugla, ali je golman Popović odlično intervenisao. Ostaje 0:0.\nKraj prvog poluvremena. Radnik i Partizan su prvih 45 minuta završili bez golova, a glavni utisak je ogromna kiša sa grmljavinom koja stvara dodatne probleme igračima. Nadamo se lepšem vremenu, lepšem meču i kiši golova.\n39' Ne uspeva ekipa Partizana da napravi konkretniju akciju, kiša je sve jača i čini se da do kraja poluvremena nema šanse da se nešto suštinski bitno desi.\n29' Nije bilo signala sa meča oko 15 minuta, sada se vratio. Rezultat se u međuvremenu nije menjao. U Surdulici je inače trenutno provala oblaka, tako da je igračima dodatno teško da odigraju smislene akcije.\n14' Velika greška Vitasa, ukrao mu je loptu Makarić, ali odlično je intervenisao Popović i sprečio čist pogodak.\n8' Ređaju se napadi surduličkog tima, uspeva nekako Popović to da neutrališe, ali morao bi da se probudi tim Sava Miloševića.\n5' Prelako je Viktor Lukić došao u situaciju da testira golmana Partizana, a umalo da odbitak u gol pretvori Makarić.\n19:00 Utakmica je počela!\nRadnik: Kostić, Đorđević, Kričak, Stevanović, Stojanović, Jović, Mitošević, Bogdanovski, Lukić, Spasić, Makarić\nPartizan: Popović, Lutovac, Vitas, Banjak, Brežančić, Zdjelar, Šćekić, Stevanović, Suma, Asano, Sadik\nFudbaleri Partizana igraju meč četvrtog kola Superlige Srbije protiv Radnika iz Surdulice.\n"Moramo jasno da pokažemo kako nema nedodirljivih i igraće uvek oni koji su spremni da odgovore na sve zahteve", poručio je trener fudbalera Partizana Savo Milošević uoči gostovanja Radniku iz Surdulice.\nOn je na "onlajn" konferenciji za medije rekao da su svi igrači spremni za taj susret i da dug put na jug Srbije ne može da bude opravdanje.\n"Sutra nas čeka teška utakmica, očigledno da na gostovanjima imamo problema. Imali smo celu nedelju da ispravimo i preciziramo neke stvari. Dobra vest je da su svi spremni za utakmicu, sa malom rezervom što se Lazara Markovića tiče, ali putovaće sa ekipom i videćemo koliko ćemo ga koristiti. Blizu je povratka na teren", rekao je Milošević.\nMilošević je istakao da njegov tim zna šta ga sutra očekuje i da je važno kako će se ekipa adaptirati na igru rivala, kao i da je važno da svih 90 minuta drže koncentraciju.\n"U prošloj i pretprošloj utakmici u Surdulici smo imali pozitivan rezultat, komotnu utakmicu, pa smo primali golove u finišu i ulazili u problem. Mislim da će mnogo stvari više zavisiti od nas, kao i na svim utakmicama u našoj ligi. Na gostujućim terenima i protiv ekipa koje se brane u zoni imamo problem da rešimo utakmicu na vreme", rekao je MIlošević, koji nije hteo da govori o startnoj postavi.\n"Moraćete da čekajte sutrašnju utakmicu za sastav. Prošle godine se sastav Partizana znao pred svaki meč, to nam je na neki način napravilo problem. Neki su se osetili da su nedodirljivi. Ove godine moramo jasno da pokažemo da nema nedodirljivih. Igraće oni koji su spremni da ogovore na sve zahteve", zaključio je Milošević.\nKakav rezultat predviđate na ovom meču?\nPOBEDA PARTIZANA: 76% (13)\nPOBEDA RADNIKA: 18% (3)\nNEREŠENO: 6% (1)\nUŽIVAJ U PENZIJI, LEGENDO Osvajač bronzane medalje na Mundijalu okačio kopačke o klin!\nIgrač sa Komorskih Ostrva veruje u pogodak i pobedu Zvezde!\nKondicioni trener Duško Marković uveren da će Zvezda biti na zavidnom nivou


Polako se približava početak još jedne školske godine. Ispisuju nove stranice svojih života. Pokazalo se da je polazak u školu velika prekretnica u životu većeg dela mlađane populacije. I ja ga stavljam u rang sa ulaskom u pubertet, selidbom u novi stan (grad). To su potpuno nova iskustva i za decu i za njihove roditelje.\nOvaj tekst posvećujem roditeljima dece sa anksioznim poremećajima ( zato sto najviše praktičnog iskustva imam upravo sa ovom populacijom), a tu spadaju generalna anksioznost, socijalna fobija, separaciona anksioznost i selektivni mutizam.\nZa decu sa anksioznim poremećajima polazak u školu, prvi dan i prva nedelja predstavljaju veliku brigu i stres. Preplavljuju ih emocije koje ne mogu opisati, ne mogu da govore o tome sta osećaju, samo znaju da bi najradije ostali kod kuće i trude se da što duže odlože dolazak tog dana. To naravno nije moguće, stoga pred vama je nekoliko tipičnih primera kako im možete pomoći i koliko-toliko olakšati školske dane?\nOno što je neophodno- PRIPREMA! Ništa ih ne može bolje smiriti od pripreme. Kada znaju šta i ko ih očekuje onda im mašta ne može toliko rasplamsati brigu. Neophodno je upoznati ih sa učiteljicom pre 1.septembra i polaska u novi svet. Pre nego zatražite od učiteljice da se upozna sa vašim detetom morate je upoznati vi sami i uključiti je u čitavu problematiku. Moje iskustvo je pokazalo da su učiteljice jako otvorene za razgovor i saradnju jer to i njima donekle olakšava posao. Zamolite učiteljicu da vašem detetu pokaže prostor u kome ce provoditi dobar deo dana u bliskoj budućnosti. Ovakve pripreme smanjuju njihovu anksioznost i opuštaju ih, jer se osećaju sigurnije kada dobiju neophodne informacije i odgovore na pitanja : “ Ko i gde? “\nPrimeri iz prakse su pokazali da im treba kupovati stvari koje im se dopadaju, ovde mislim na sveske, olovke, uvijače, a naročito garderobu u kojoj se osećaju prijatno ( uz pomoć odgovarajuće garderobe osećaju se bolje u sopstvenom telu). Dozvolite im da sami izaberu sta ce obući i poneti sa sobom tog dana.\nPrilikom prvog dana pitaj te svoje dete da li želi da ga ispratite do učionice- TO IM PUNO ZNAČI. Ukoliko vaše dete pokazuje ili verbalizuje strah prema prvom školskom danu postavite mu pitanje: „ Šta je ono najgore što može da se dogodi tog dana?“ NIKAKO ne postavljajte pitanje tipa: „ Čega se plašiš?“ jer ovo pitanje obično tumače kao OSUDU. Kada vam dete objasni čega se plaši ili zbog čega je zabrinuto, razgovorom i racionalnim objašnjenjem pokušajte da odagnate njihove sumnje i strahove.\nTokom prve školske nedelje neophodno je da budete „povišeno“ brižni prema svom detetu koje vam možda ne deluje kao zabrinuto ili pod stresom. TO ŠTO SE NE VIDI NE ZNAČI DA NE POSTOJI. Budite manje zahtevni prema njemu i više praštajte. Dajte mu prostora da se reorganizuje sa novim obavezama koje ga očekuju.\nDeca sa ovom vrstom problema su hipersenzitivna i vrlo lako se zatvaraju u svoj svet, i najmanje nelagodna situacija dovodi do preplavljivanja emocije straha i stresa. Neophodan je uzajamni rad i velika količina strpljenja i roditelja i vaspitačice ili učiteljice kako bi se dete opustilo i osetilo sigurno u novoj sredini. Ne dozvolite da 1. septembar pamte kao najstresniji dan u svom životu, počnite na vreme sa PRIPREMAMA i učinite da se osećaju divno i lako prihvate veliku promenu koja se zove POLAZAK U SKOLU.\nUkoliko poznajete roditelje cije dete ima sličan problem kao vaše, pričajte sa njima i razmenjujte informacije, to se pokazalo kao veoma korisno iskustvo.


Waldhotel Entenkrug Horn-Bad Meinberg, hotel Немачка. Ograničeno trajanje ponude!\n> Europe > Немачка > North Rhine-Westphalia Land Nordrhein-Westfalen hoteli Land Nordrhein-Westfalen infos > Horn-Bad Meinberg > Waldhotel Entenkrug >\nEntenkrugweg 27, 32805 Horn-Bad Meinberg, Немачка\nProverite cene i raspoloživost za Waldhotel Entenkrug:\nWaldhotel Entenkrug - Opis\nPozicija ovog hotelaNastavak je istok za grad Horn-Bad Meinberg, a nalazi se u ulici Entenkrugweg 27, na samo 14 minuta kolima od centra grada.Sa kapacitetom od 10 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Waldhotel Entenkrug nudi cene koje se kreću od 2 535 dinar - Srbija .U hotelu Waldhotel Entenkrug pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Aerodrom Paderborn-Lippstadt se nalazi na oko 85 minuta kolima od hotela (42 kilomet(a)ra ).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nWaldhotel Entenkrug tip(ovi): Povoljan\nWaldhotel Entenkrug sadržaji i usluge\nPrivatni parking , Besplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Horn-Bad Meinberg)\n1,1 km - Zur Linde\nPozicija ovog hotela je istok za grad Horn-Bad Meinberg, a nalazi se u ulici Steinheimer Str. 219, na samo 13 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Zur Linde je Povoljan, a pruža pun komfor i uslu\n3,5 km - Hotel Stibbe\nHotel Stibbe ima 40 soba/e/u. Cene se kreću od 3 802 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Pozicija ovog hotela je seve\n3,6 km - Gästehaus Havergoh\nStil ovog hotela za grad Horn-Bad Meinberg je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo\n3,8 km - Quality Hotel Vital zum Stern\nU hotelu Vital-Hotel Zum Stern pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijava/odjava\n3,9 km - Gästehaus Sprenger\nStil hotela Gästehaus Sprenger je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Horn-Bad Meinberg, a nalazi se u ulici Marktstrasse 2, na samo 8 m\n3,9 km - Teutonia Hotel\nU hotelu Teutonia Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija.\n5,8 km - Gut Rothensiek\nStil hotela Gut Rothensiek je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Sobe za nepušače, Televizija. Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici sa pozicijom\n7 km - Clarion Collection Burghotel Blomberg\n7,5 km - Waldhotel Silbermühle\nStil ovog hotela za grad Horn je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Bespl\n9,5 km Freizeitzentrum SchiederSee :\n18,1 km Spielbank Bad Pyrmont:\n16,7 km Ostwestfalen-Lippe University of Applied Sciences:\n11,8 km Academy of Music in Detmold:\n12 km Landestheater Detmold:\n18 km Städtisches Hallenbad - Bad Driburg:\n17,2 km Eau-Le Freizeitbad-Saunaland:\n11,2 km Freizeitbad Aqualip Detmold:\n15,9 km Freizeithallenbad Marienmünster im Luftkurort Vörden:\n18,2 km Westfalen-Therme:\n18,3 km TSV Neptunixe Weserbergland e.V. :\n18,4 km Tauchcenter Nautilus :\n17 km Tauchschule Blue Ocean :\n16,1 km Tauchsportzentrum OWL :\n15,2 km Golf Club Bad Pyrmont:\n16,4 km Bad Driburger Golfclub:\n11,7 km Tauch- und Schnorchel-Shop :\n18,2 km Golfclub Lipperland:\n8,4 km Lippischer Golfclub:\n10,3 km Sandebeck Bahnhof:\n3,8 km Horn-Bad Meinberg Bahnhof:\n12,6 km Detmold Bahnhof:\n18,4 km Bad Pyrmont Bahnhof:\n17,8 km Bad Driburg (Westf) Bahnhof:\n7,1 km Leopoldstal Bahnhof:\n14,8 km Altenbeken Bahnhof:\n16,7 km Lügde Bahnhof:\n8,5 km Schieder Bahnhof:\n4,3 km Steinheim (Westf) Bahnhof:


Tag Archive vetroparkovi\nPosts tagged "vetroparkovi"\nEvropa, obnovljivi izvori, vetroelektrane, vetroparkovi\nTREND U EVROPI: VETROPARKOVI NA MORU\nU Evropi su 2017. godine na morima instalirane nove vetroelektrane kapaciteta 3,1 gigavata, čime je ukupan kapacitet povećan za 25% za samo jednu godinu. Prema podacima udruženja vetroindustrije VindJurop (WindEurope), kapacitet svih priobalnih vetroelektrana sada je15,8 gigavata.\nTokom 2017. završeno je 13 novih vetroparkova na moru, uključujući prvu na svetu plutajuću farmu vetrenjača kod severoistočne obale Škotske. Većina vetroelektrana izgrađena je u Velikoj Britaniji i Nemačkoj, kapaciteta 1,7 i 1,3 gigavata.\nDominiraju priobalne vetroelektrane\nEvropa sada ima više od 4.000 priobalnih vetroturbina u 11 zemalja, koje proizvode i prenose 15,8 gigavata energije. U izgradnji je još 11 farmi vetrenjača na moru, koje će praviti još 2,9 gigavata energije. Do 2020. godine iz vetroparkova bi trebalo da dobijamo ukupno 25 gigavata. Priobalni vetroparkovi u Evropi, međutim, i dalje su koncentrisani u malom broju zemalja – 98% tih elektrana nalazi se u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Danskoj, Holandiji i Belgiji, prenosi udruženje.\n“Povećanje od 25% za jednu godinu je spektakularno. Priobalne vetroelektrane su sada dominantni deo energetskog sistema”, izjavio je izvršni direktor VindJurop Džajls Dikson.\nIstakavši da su cene drastično pale, Dikson je rekao da troškovi ulaganja u priobalne elektrane danas nisu veći od troškova tradicionalne proizvodnje struje.\n“To samo pokazuje spremnost Evrope da postavi mnogo veći cilj u korišćenju obnovljivih izvora energije do 2030. Cilj od 35% je lako dostižan. Posebno sada kada su počele da rade i plutajuće farme vetrenjača”, rekao je Dikson.\nProjekti koji su odobreni tokom 2017. godine, odnosno koji su dobili konačnu investicionu odluku, imaju ukupan kapacitet 2,5 gigavata. Ukupna vrednost investicija iznosi 7,5 milijardi evra, manje nego 2016. godine, ali to odražava smanjenje troškova. Kakva će biti situacija posle 2020. manje je jasno.\n“Imaćemo dalji rast 2018. i 2019, ali dugoročni izgledi za priobalne vetroparkove su nejasni”, izjavio je Dikson, dodajući da je malo zemalja definisalo akcione planove za nove vetroelektrane do 2030. godine.\nDikson je savetovao vladama da rade na instaliranju novih vetrenjača na morima, jer su pristupačne, sve manje koštaju, stabilne su i “proizvedene su u Evropi”, pomažu zapošljavanje, industriju i izvoz.\nObnovljivi izvori prestigli ugalj u proizvodnji struje\nIstovremeno je nova analiza tink-tenkova Sendbeg (Sandbag) i Agora energetski preokret (Energiewende) pokazala da je energija iz obnovljivih izvora prvi put premašila značaj energije iz uglja u proizvodnji struje.\nU zajedničkoj studiji “Evropski energetski sektor u 2017” napredak je ocenjen kao “neverovatan”. Kako se navodi, u 2010. proizvodnja energije iz uglja bila je više nego dva puta veća od proizvodnje iz vetroelektrana, solarnih elektrana i pogona na biomasu.\nAko se nastavi rast od 1,7% godišnje, koji se u sektoru obnovljive energije beleži od 2010, ta energija bi do 2030. mogla da obezbeđuje 50% evropske struje.\nMeđutim, u analizi se upozorava da rast obnovljive energije u Evropi nije podjednako raspoređen. Na to ukazuje činjenica da su Britanija i Nemačka pokrivale više od polovine rasta sektora u poslednje tri godine.


Pazova.org intervju - Sportski poligon Obilić - Pazova.org\nKonkurs za jednokratnu pomoć najuspešnijim studentima\tponedeljak, 10 februar 2020 19:51\nPobeda Jedinstva u derbiju Superlige\tponedeljak, 10 februar 2020 17:44\nNormalizovan železnički saobraćaj\tnedelja, 09 februar 2020 16:31\nPazova.org intervju - Sportski poligon Obilić\nOpština dobitnik nagrade "Biznis partner 2013"\npetak, 14 jun 2013 12:49\nOpština Stara Pazova, jedina je lokalna samouprava dobitnik regionalne nagrade "Biznis partner 2013", koju 19. godinu za redom dodeljuje kompanija "Mass media international".\nSajam zapošljavanja u Sokolskom domu\nsreda, 24 april 2013 16:26\nSutra će u Sokolskom domu u Staroj Pazovi, biti održan sajam zapošljavanja, koji organizuje Nacionalna služba za zapošljavanje.\nSanacija puta Novi Banovci - Batajnica\npetak, 12 april 2013 17:04\nU utorak su počeli radovi na sanaciji regionalnog puta između Novih Banovaca i Batajnice, koji je već duže vreme u veoma lošem stanju.\nRadinović razgovarao sa privrednicima\nnedelja, 07 april 2013 15:21\nPredsednik opštine Stara Pazova Đorđe Radinović u petak je u kući fudbala organizovao prijem za privrednike sa teritorije naše opštine.\nMilšped zapošljava 200 novih radnika\nčetvrtak, 14 mart 2013 17:47\nKompanija Milšped, počela je sa drugom fazom izgradnje logističkog centra u Krnješevcima, u kome će do kraja godine biti zaposleno oko 200 novih radnika, najavljeno je iz te kompanije.\nSanacija udarnih rupa i postavljanje dvojezičnih naziva mesta\nUsvojen finansijski plan MZ Stara Pazova\nPrezentacija opštine u Beču\nStara Pazova peta u Srbiji po investicijama\nStrana 9 od 25


Mediji: Sirijski civili ubijeni u izraelskim udarima | Rat u Siriji News | Al Jazeera\nDržavna agencija SANA navodi kako su dvoje djece i njihovi roditelji ubijeni u zračnim udarima u regiji Hama.\nIzrael je proteklih godina izvršio stotine napada na, kako kaže, vojne ciljeve u Siriji koji su povezani sa Iranom (AFP - Ilustracija)\nSirijski državni mediji tvrde kako je poginulo najmanje četvero civila u izraelskom zračnom napadu u centralnoj sirijskoj regiji Hama u petak, te dodaju kako u jedinice zračne odbrane oborile većinu raketa koje su ispaljene iz izraelskih aviona.\nDržavna agencija SANA se poziva na neimenovanog vojnog zvaničnika koji je kazao da se napad desio u petak pred zoru, te da su izraelski avioni preletjeli susjedni Liban.\n„Oko četiri sata jutros, izraelski neprijatelj je izvršio zračnu agresiju i ispalio veći broj raketa došavši iz smjera libanskog grada Tripolija, a ciljevi su bili u blizini guvernorata Hama. Naša zračna odbrana se sukobila sa neprijateljskim raketama i oborila većinu njih“, istakao je izvor.\nKasnije je SADA dodala kako je „izraelska agresija rezultirala mučeničkom smrću jedne porodice, tačnije oca, majke i dvoje djece“, na zapadnim obodima spomenute provincije.\nPrvi napad od Bidenove zakletve\nIzrael je proteklih godina izvršio stotine napada na, kako kaže, vojne ciljeve u Siriji koji su povezani sa Iranom, no rijetko priznaje ili diskutira o tim operacijama.\nIran i njegov libanski saveznik Hezbollah podržavaju sirijskog predsjednika Bashara al-Assada u građanskom ratu u Siriji dajući mu vojne potrepštine i borce.\nDanašnji napad je bio prvi izraelski udar u Siriji otkako je na čelu SAD-a predsjednik Joe Biden. Izrael inače opravdava napade na teritoriji Sirije tvrdeći kako Iran i Hezbollah predstavljaju sigurnosni rizik.\nNajmanje 57 boraca je ubijeno kada su izraelski ratni avioni 13. januara izvršili jake zračne napade na istoku Sirije, a mete su im bili položaji i skladišta municije jedinica koje podržava Iran.\nU izvještaju izraelske vojske se također navodi da su izraelski avioni izveli 1.400 ‘operativnih letova’ 2020. godine.\nPet mrtvih u napadu autobombom na sjeveroistoku Sirije\nMeđu poginulima su dvoje djece, a njihova majka je ozlijeđena u eksploziji, objavila je sirijska državna novinska agencija SANA.\nU ISIL-ovoj zasjedi ubijeno devet sirijskih vojnika\nOvo je druga ovakva zasjeda pripadnika oružane grupe Islamska država Irak i Levant za manje od sedmicu na autoputu u centralnom dijelu Sirije.


МИЛАНОВИЋ ОШТРО: Џаферовић и Комшић нису људи поштених намера\nMILANOVIĆ OŠTRO: DŽaferović i Komšić nisu ljudi poštenih namera\n01-09-2021 17:46 Svet Region\nPredsednik Hrvatske Zoran Milanović izjavio je u Sisku da članovi Predsedništva BiH Željko Komšić i Šefik DŽaferović "nisu ljudi poštenih namera".\n„Ja znam šta sam radio poslednjih 15 godina i kakvu sam veru i nadanja ulagao u neke ljude i neke koncepte BiH, ali naprosto to ne ide“, rekao je Milanović, komentraišući reakcije dvojice članova Predsedništva BiH na njegove izjave o BiH, prenela je pres služba hrvatskog predsednika.\nMilanović je ocenio da je „još u vreme Sulejmana Tihića, to imalo šanse, sada nema“.\n„Naprosto, ta jedna nasilna, bezobrazna, direktna pretnja da će BiH biti ono kako nije zamišljena, nije dobra. Takve stvari dovode do ozbiljnih konflikata“, rekao je Milanović.\nOn je naglasio da će nastaviti da se bori za interese Hrvata u BiH, jer je to njegova ustavna dužnost.\n„Ja radim svoj posao, dobro je što i verujem u to i boriću se za to. Ko god misli da može lepim rečima i ;aktivističkim pristupom promeniti stvari – ne može“, zaključio je hrvatski predsednik.\nPolemika je usledila pošto je predsednik Hrvatske izjavio da poziv trećeg člana Predsedništva BiH, Milorada Dodika, da se predsednici Hrvatske, Srbije i Turske uključe u pregovore o budućnosti BiH doživljava dobronamernim.\nKomšić je potom ocenio da se Milanović ponaša kao advokat Dodikove politike i politike predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Komšić je prethodno odbacio Dodikovu ideju, rekavši da ne vidi „na koji način bi danas dve države koje su izvršile agresiju na BiH mogle da imaju veći medjunarodni kredibilitet od SAD-a, Velike Britanije, Nemačke, Francuske, EU i UN, pa i Rusije“.


GSP: Zglobni autobusi za Zadušnice, izmena trase zbog "Kupusijade" | (Vesti - 02.11.2018) Novi Sad\n02.11.2018 u 10:33h\nGSP: Zglobni autobusi za Zadušnice, izmena trase zbog "Kupusijade"\nJGSP "Novi Sad" obaveštava je korisnike svojih usluga da će u subotu, 3. novembra, zbog verskog praznika Zadušnice, na liniji broj 14 biti angažovani zglobni autobusi, a po potrebi biće uvedeni i dodatni polasci.\nUmesto solo vozila, zglobni autobusi saobraćaće i na polascima za Čenej u 10.30 i 11.45 časova.\nIz JGSP "Novi Sad" takođe informišu javnost da će zbog održavanja tradicionalne manifestacije "Futoška kupusijada", u subotu, 3. novembra, od 6 do 24 časa privremeno biti zabranjen saobraćaj u delu Ulice cara Lazara u Futogu (od Pionirske do Železničke ulice).\n30.10.2018. - Prevoz unutar Gradskog groblja povodom "Svih svetih"\nPovezane teme Futoška kupusijada gsp novi sad izmena trasa autobusa pojačane autobuske linije pojačani polasci privremena izmena trase