Septarijan Archives - Ametrin\nSeptarijan, koji se naziva i zmajski kamen, je trobojna varijanta betona sastavljena od aragonita (smeđa), kalcita, (žutog) i krečnjaka (siva). Naziv dolazi od reči „Septaria“, koja se obično odnosi na betoniranje sa unutrašnjim šupljinama ili pukotinama. Ovaj jedinstveni mineral nastao je pre oko 50 do 70 miliona godina tokom Zemljinog kredinog perioda. Morski život za to vreme postao je privučen rastopljenim sedimentima koji su nastali tokom ovih ogromnih vulkanskih erupcija. Kasnije, kako je morski život počeo da umire, njihov hemijski sastav je obogatio sedimentne stene, tvoreći nodule koje danas vidimo. Kako su okeani počeli da se povlače širom sveta, voda se ubrzo isušila i unutra su se formirale velike pukotine. Hemikalije iz života mrtvog mora na kraju su se kristalizovale i formirale aragonitske „kore“ i drvene kalcitne kristale. Većina septarskih nodula potiče iz Jute, gde se nekada nalazio Meksički zaljev, kao i s Madagaskara, koji je u tom vremenskom periodu bio pod vrlo sličnim uslovima.\nFORMULA: Ca (A12Si7O18 y H2O NaCa4) (Al9Si27) O72 3O-H2O\nSeptarija sa kombinacijom lekovitih i mineralnih svojstava su izuzetno moćan kamen. To bi trebalo da pomogne u komunikaciji sa Majkom Zemljom, što zauzvrat isceljuje sveukupnu ličnost i telo (zdravlje) vlasnika. Kao dobar uzemljeni kamen koristi se da pomogne u komunikaciji tako što daje težinu rečima korisnika. Takođe preuzima ulogu u brzom zaceljivanju tela, a sprečava degeneraciju kostiju zuba i tetiva. Septarski čvorići izbacivanjem noćnih mora pomažu da se rešite negativne energije i blokiraju psihički vampirizam.\nOn igra ulogu u brzom zaceljivanju organizma, sezonskim emocionalnim poremećajima i degeneraciji kostiju i mišića zuba. Pojačavajući imunološki sistem i metabolizam tela pomaže u rastu male dece. Leči čireve, creva i bubrežne tegobe. Poznat je po zaceljivanju poremećaja na koži, takođe je od pomoći kod problema sa srcem i krvlju. Pospešava unos kalcijuma u organizam i čini kosti jakim, pomaže u apsorpciji kalcijuma i leči noćno trzanje,, grčeve mišića i elastičnost diskusa. Povećavajući fizičku vitalnost, on pospešuje izgradnju minerala u venama. Tradicionalno se veruje da leči Reinaudovu bolest, zimicu, bradavice, demenciju, senilnost, kostur, organe za eliminaciju, bolesti zglobova i creva.\nJača duh i pruža fizikalnost duši. Podseća korisnika da je on duhovno biće na ljudskom putovanju i može radosno da prihvati inkarnaciju. Takođe se veruje da podiže i povezuje u kolektivnu svest jedinstvo života. Sluša razmatranje nečijih životnih iskustava koja dovode do duhovnog rasta i unutrašnje stabilnosti. Energije ovog kamena stvaraju most između energetskog centra solarnog pleksusa za koji se zna da šalje poruku punom rasponu emocija i korenske energije koja je poznata kao dom sigurnosti i bezbednosti.\nSeptarijan unosi umirujuće energije s osećajem užitka i duhovnog uzdizanja za vlasnika. Takođe održava negujući osećaj koji se koristi za poboljšanje komunikacije i lakše jasno govori. Podržava komunikaciju sa Majkom Zemljom, kaže se da nosi predznanje koje vam je potrebno da biste uvek bili spremni za ono što dolazi. Koristi se za lečenje krvi i bubrega. Septarijan je pored solarnog pleksusa povezan sa donjim čakrama (korenska čakra). Poznat je i kao kamen za beton, zaštitni kamen koji pruža i uzemljenje i zaštitu fizičkih i psiholoških tela. Kamen za regulisanje duhovne, mentalne i telesne sposobnosti, on promoviše razumevanje na emocionalnom nivou. Smiruje i pojačava nečiju energiju, poboljšava blagostanje. Određujući pravac u kome treba napredovati, emitovati ljubazan i iskren energetski obrazac.\nSeptarijan Geodica #4273\nSeptarijan Geodica Manje #4591B94\nSeptarijan Sfera #5075B89\n750,00 RSD – 1.350,00 RSD\nSeptarijan jaje 220gr #5015B93\nSeptarijan jaje 210gr #5016B93\nSeptarijan Sfera #2485B89\nSeptarijan jaje 240gr #5017B93\nSeptarijan jaje #4954B61\n1.500,00 RSD – 2.700,00 RSD\nSeptarijan jaje 290gr #5014B93\nSeptarijan jaje 280gr #5018B93\nSeptarijan Sfera #4358B90\nSeptarijan jaje 300gr #5013B93\nSeptarijan Sfera #4357B90\nSeptarijan Sfera #2576B91\nSeptarijan jaje 430gr #5012B93\nSeptarijan jaje 450gr #5011B93\nSeptarijan Sfera #5073B89\nSeptarijan jaje 500gr #5009B93\nSeptarijan jaje 520gr #5010B93\nSeptarijan jaje 680gr #5007B93\nSeptarijan jaje 680gr #5008B93\nSeptarijan jaje 700gr #5006B93\nSeptarijan Sfera #5072B89\nSeptarijan jaje 880gr #5005B93\nSeptarijan jaje 11kg #2424


Kompanija JPMorgan povlači radnike iz Velike Britanije zbog Brexita – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Kapital / Bankarstvo / Kompanija JPMorgan povlači radnike iz Velike Britanije zbog Brexita\nKompanija JPMorgan povlači radnike iz Velike Britanije zbog Brexita\njul 9, 2016\tBankarstvo, Kapital, Najave, Svijet, Svijetske berze, Vijesti Leave a comment 186 Views\nIzvršni direktor kompanije JPMorgan Jamie Dimon kazao je kako je Brexit užasan dogovor za britansku ekonomiju koji će ostaviti posljedicu na cijelu Evropu. Neki glasači su već požalili što su glasali za izlazak.\nDimon je bio jedan od mnogih direktora sa Wall Streeta koji su podržavali ostanak Velike Britanije u EU. JP ima 16.000 uposlenika u Britaniji i sada će morati većinu prebaciti van zemlje zbog Brexita. Dimon im je poručio da još nije kasno da opozovu odluku o izlasku.\n“Evropljani bi trebali reći ‘vidite, postoje racionalne žalbe, mi ćemo ih popraviti za sve Evropljane, ne samo za Britance’. Možete čak i ‘povratiti’ odluku o Brexitu. Ako kupite kuću koju niste imali priliku vidjeti i kada je vidite shvatite da vam se ne sviđa… To se dešava. Nema ništa loše u tome da se neko predomisli”, rekao je Dimon.\nJoš nijedna velika banka nije najavila povlačenje poslova iz Britanije, a u četvrtak su Goldman Schs, JP Morgan, Morgan Stanley i Bank of America objavili zajedničku izjavu u kojoj su obećali da će raditi s Velikom Britanijom i pomoći da London zadrži poziciju vodećeg finansijskog centra.\nPravnici iz Londona planiraju poduzeti legalne akcije kako bi se osigurala debata o Brexitu. Oni tvrde da parlament mora dati svoj pristanak prije nego što Vlada pokrene član 50. Ugovora o Evropskoj uniji kojim se počinju formalni razgovori o izlasku.\nJPMorgan je multinacionalna kompanija za bankovne i finansijske usluge i jedna je od globalnih lidera koja posluje u 100 zemalja svijeta.\nPrevious Vlast je krila Pismo namjere MMF-u, slijedi udar na borce, penzionere, rasprodaja bh. firmi\nNext POKRENUTO ZATVARANJE ‘U 2017. moramo razgraditi rafineriju u Sisku’


Sve blagodeti aronije | Zdrava i dijetalna hrana | Hrana kao lek\nSve blagodeti aronije 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nUkoliko još uvek niste u svoju ishranu ubacili lekovitu aroniju, evo nekoliko dobrih razloga da se ove bobice nađu na vašem spisku za kupovinu.\nAronija ili Sibirska aronija (Aronia melanocarpa) je bobičasto voće, slično borovnici, čije drvo raste najčešće između jednog i šest metara i bujnog je rasta. Iako aronija vodi poreklo sa istoka Severne Amerike, nikada nije značajno upotrebljivana u američkoj kuhinji, ali se zato masovno koristi u Švedskoj, Finskoj i Rusiji gde je, zbog svoje otpornosti prema zimi, posebno popularna u Sibiru, odakle i potiče nadimak Sibirska aronija.\nPogledajte i Čarobni napitak za dug i zdrav život\nŠta aronija može da učini za vaše zdravlje\nPrema najnovijim naučnim istraživanjima, od svih vrsta voća, aronija ima najveću koncentraciju antioksidanasa koji su neophodni u borbi protiv raznih bolesti. Takođe, ovo bobičasto voće puno je flavonoida koji pomažu vašem telu da se bori protiv alergija, virusa i kancerogenih elemenata, a dokazano je da aronija sprečava i upale urinarnog trakta. Sibirska aronija sprečava formiranje slobodnih radikala u krvotoku, pa samim tim poboljšava cirkulaciju i sprečava bolesti kao što je dijabetes i različite kardio-vaskularne bolesti, a oni koji pate od visokog krvnog pritiska trebalo bi u svoju ishranu da uvedu i aroniju. Ono što je posebno zanimljivo je činjenica da aronija može da pomogne učenicima i studentima s obzirom da poboljšava memoriju.\nPogledajte i Ove namirnice su sjajan izvor magnezijuma\nKako se aronija konzumira\nAronija ne sadrži mnogo šećera i poznata je po svom oštrom i kiselkastom ukusu koji se nekima sviđa, a nekima pak ne. Ovo bobičasto voće uvek može da se jede sveže, ali sada postoje i razne vrste prerađevina koje su takođe hranljive koliko i sveža aronija. Postoje sokovi od aronije, sušena i smrznuta aronija, kao i čaj od aronije. Jedan od najpopularnijih načina konzumiranja ovog bobičastog voća je džem ili slatko od aronije.\nZamenite aronijom bobičasto voće, kao što su brusnice ili borovnice u omiljenim receptima i dobićete ukusne i zdrave poslastice.\naronija superhrana zdrava hrana


/ MENJAM ŽIVOT\nDžejn Grin\tMENJAM ŽIVOT\nJeste li se ikada zapitali šta bi se desilo kada biste dobili\npriliku da živite životom koji nemate?\nAmber Vinslou ima decu, muža, kuću u predgrađu u Konektikatu, u\nAmerici – i osećaj da život nekako prolazi mimi nje. Viki Taunsli\nje urednica feljtona časopisa Pois! U Londonu. Ona je slobodna,\nfinansijski nezavisna i veoma uspešna – ali bi sve to odbacila zbog\nbraka, kuće na selu i dece.I kada jednog dana Pois! ponudi jednoj\nsrećnoj udatoj čitateljki priliku da menja život na mesec dana s\nglamuroznom, slobodnom novinarkom, Amber poseže za papirom i\nAli ni Amber ni Viki ne dobijaju ono što očekuju. I uskoro sebi\npostavljaju pitanje: zašto trava uvek izgleda zelenije u tuđem\n„Živahno, vickasto i mudro… sve što smo navikli da očekujemo od\nkraljice ženske literature.“ Heat\n„Opčinjavajuće!“ Marie Claire\n„Sjajna priča, fantastičan, živahan i zabavan roman.“ Elle\n„Sjajna priča, fantastičan, živahan i zabavan roman.“ Elle Komentari\nRSD 688.00\tLetnje tajne\nRSD 719.00\tOPČINJENA\nRSD 585.00\tPRIJATELJI\nRSD 503.00\tDRUGA ŽENA\nRSD 499.00\tBEJBIVIL


Mali hokejaši odigrali utakmicu na -15 stepeni Celzijusa - Klix.ba\nMali hokejaši odigrali utakmicu na -15 stepeni Celzijusa\n5.2.2012. u 13:28\nEntuzijasti ledenih sportova u Sarajevu i nadležno osoblje BBI centra jučer su tokom dana uspjeli osposobiti ledenu plohu BBI kako bi se na njoj ipak održale utakmice Međunarodnog dječijeg turnira u Hokeju na ledu, najavljenog za ovaj vikend.\nPodsjećamo da je turnir bio otkazan zbog urušavanja balona na Zetri, kolapsa saobraćaja i vremenskih neprilika. Zbog ove vanredne situacije, organizatori su morali otkazati najavljeni Međunarodni dječiji turnir BH HL Kids 2012, iako su mali hokejaši iz Subotice došli u Sarajevo još u petak.\nNakon što je iz srušenog balona organizatorima turnira uspjelo spasiti jedan dio opreme, odlučili su da ipak pokušaju osposobiti manju ledenu površinu u Sarajevu kako bi se odigrala makar jedna prijateljska utakmica.\nTreneri i roditelji djece iz BHHL kids lige su tokom cijelog jučerašnjeg dana čistili klizalište uz pomoć osoblja ledene plohe ispred centra BBI. Zahvaljujući njima, sinoć su se sa početkom u 19 sati odigrale dvije prijateljske utakmice između subotičkog Spartaka i sarajevskih Vukova (selekcija U8) i Medvjeda (selekcija U10). Turnir su podržali i i brojni građani Sarajeva koji su zdušno navijali za naše timove, uprkos temperaturi od -15 stepeni Celzijusa...\nIako su naši mali hokejaši izgubili obe utakmice, ovo je bila pobjeda hokeja i olimpijskog duha u našem glavnom gradu.\nHenry ostaje dodatne dvije sedmice u Arsenalu?\n05.02.2012. u 14:57\nBlanc odlazi s francuske klupe, stiže Wenger?\n05.02.2012. u 13:27


Žena — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nZa druge upotrebe, pogledajte Žena (višeznačna odrednica).\nDetalj Botičelijeve slike Rođenje Venere (oko 1485.)\nSlika žene na Pioniru 11 koji je 1973. godine poslat u svemir.\nŽena je odraslo ljudsko biće ženskog pola (tj. osoba koja produkuje ženske polne ćelije). Radi produženja vrste, žena upražnjava polne odnose sa muškarcem, odnosno sa mužjakom ljudskog bića.\nTermin žena je obično rezervisana za odraslu osobu, dok se termin devojka (ili devojčica, u deminutivu) obično koristi za žensko dete ili adolescenta. U pogledu pola, žena može biti i osoba čiji se pol razlikuje od njenog rodnog identiteta, ili čije polne karakteristike se ne podudaraju sa tipičnim pojmovima muškarca ili žene (interseksualnost).\nU srpskom jeziku, pojam žena se takođe koristi u značenju supruga („moja žena”).\n1.1 Biološki simbol\n3.1 Sociološki status žena kroz istoriju\nRazvoj i etimologija[uredi]\nOdrastanje žene period je u životu svake žene iz kojega ona prelazi iz deteta u odraslu osobu, barem na telesni način. Žena taj period započinje menstruacijom. Mnoge kulture, kao npr. u judaizmu, imaju posebnu ceremoniju zvanu bat mizvah.\nIzraz žena se koristiti uopšteno u bilo kojem dobu njenog života, ili konkretnije kada se želi naznačiti doba i razlučiti od mlade žene, devojke ili cure. U današnjem vremenu, izraz devojka se takođe koristi i za neudanu ženu. Feminiskinje su se tokom 1970-ih strogo usprotivile tom nazivu te upotreba izraza devojka kod odrasle osobe može značiti uvredu. Zanimljiva je i situacija da latinski izraz femina, otkud je i sam feministički pokret dobio naziv, znači ona koja je sisana (od. latinskoga korena felo = sisati), stoga su se i oko samog naziva pokreta vodile polemike.\nU nekim oblicima izraz devojka se može odnositi i na odraslu ženu u svakodnevnim situacijama (kao npr. devojačka večer) i među starijim ženama. U ovom slučaju, izraz devojka može se uporediti s izrazom dečko za muškarca. Ipak, i među liberalnim kulturama, reč devojka često se smatra uvredljivim ako se koristi kod starijih žena.\nOsim već navedenih izraza, u širokoj upotrebi je i reč ženstvenost, što označava žensku osobu s karakterističnim ženskim ponašanjem.\nSimbol Venere, ideala ženske lepote.\nSimbol za planetu i boginju Veneru ili Afroditu kod Grka je znak koji se isto tako koristi u biologiji za ženski pol. To je stilizovana reprezentacija ručnog ogledala boginje Venere, ili apstraktni simbol za boginju: krug sa malim jednakostraničnim krstom ispod njega. Simbol Venere isto tako predstavlja ženstvenost, a u drevnoj alhemiji je označavao bakar. Alhemičari su konstruisali simbol od kruga (koji predstavlja duh) iznad jednakostraničnog krsta (koji predstavlja materiju).\nZa više informacija pogledajte: devojčica, nevinost, majka, supruga, domaćica, dama (rod), sluškinja, usedelica i udovica\nŽenstvenost je razdoblje u životu ljudske žene nakon što je prošla kroz detinjstvo i adolescenciju, uglavnom oko uzrasta od 18 godina.\nReč žena se može generalno koristiti, za označavanje bilo koje ženske osobe ili specifično, može se odnositi na odraslu žensku osobu u kontrastu sa „devojčicom”. U engleskom jeziku je reč girl originalno označavala „mladu osobu bilo kog pola”; tek početkom 16. veka počela je da znači specifično „žensko” dete. Termin devojka se ponekad kolokvijalno koristi za oslovljavanje mlade ili neudate žene. Tokom ranih 1970-ih, feministkinje su dovodile u pitanje takvu upotrebu, jer upotreba ove reči za potpuno odrasle žene može imati uvredljive konotacije. Konkretno, raniji zajednički izrazi kao što je „kancelarijska devojka” više nisu u širokoj upotrebi. Nasuprot tome, u određenim kulturama koje povezuju porodičnu čast sa ženskom nevinošću, reč devojka (ili njen ekvivalent na drugim jezicima) se još uvek koristi za neudatu ženu; u tom smislu ona se koristi na način koji je približno analogan manje ili više zastareloj engleskoj reči maid ili maiden.\nPostoje različite reči koje se odnose na svojstvo postojanja kao žena. Termin „ženstvenost” označava samo stanje postojanja žene, koja je prošla menarhu (prvi menstrualni ciklus); „feminitet” se odnosi na skup tipičnih ženskih kvaliteta vezanih za određeni stav prema rodnoj ulozi; „ženstvo” je poput „feminiteta”, ali se obično povezuje sa drugačijim pogledom na rodne uloge; „femalnost” je opšti termin, ali se često koristi kao skraćenica za „ljudsku femalnost”; „preslica” (engl. distaff) je arhaični pridev koji proizilazi iz konvencionalne uloge žene kao prelje, koji se sada koristi samo kao namerni arhaizam.\nMenarha, početak menstruacija, javlja se u proseku pri uzrastu 12-13. Mnoge kulture imaju obred prolaznosti da simbolizuju devojčino odrastanje, kao što je konfirmacija u nekim granama hrišćanstva, bat micva u judaizamu, ili čak samo običajna specijalna proslava određenog rođendana (generalno između 12. i 21. godine), kao što je kinseanjera u Latinskoj Americi.\nNajranije žene čije su imena poznata kroz arheologiju uključuju:\nNejthotep (c. 3200. p. n. e.), žena Narmera i prva kraljica drevnog Egipta.\nMerneit (c. 3000. p. n. e.), supruga i regent drevnog Egipta tokom Prve dinastije. Moguće je da je ona i sama bila vladar Egipta.\nMerit Ptah (c. 2700. p. n. e.), takođe je živela u Egiptu i najraniji je poznati ženski lekar i naučnik.\nPesešet (c. 2600. p. n. e.), lekar u starom Egiptu.\nPuabi (c. 2600. p. n. e.), ili Šubad – kraljica Ura čija grobnica je otkrivena sa mnoštvom skupih artefakata. Druge poznate presargonske kraljice Ura (kraljevske supruge) su Ašusikildigir, Ninbanda, i Gansamanu.\nKubaba (circa 2500. p. n. e.), gostioničarka iz Kiša koju je izabralo Nipursko sveštenstvo da postane hegemonijski vladar Sumera, i u kasnijim godinama je obožavana kao boginja „Kubaba”.\nTašlultum (c. 2400. p. n. e.), Akadska kraljica, žena Sargona Akadskig i majka Enheduana.\nBaranamtara (c. 2384. p. n. e.), prominentna i uticajna kraljica, žena Lugalande iz Lagaša. Druge poznate presargonske kraljice prve Lagoške dinastije su Menbara-abzu, Ašumeren, Ninkilisug, Dimtur, i Šagšag, a i imena nekoliko princeza je isto tako poznato.\nEnheduana (c. 2285. p. n. e.), visoka sveštenica hrama Boga Meseca u sumerskom gradu-državi u Uru i verovatno prvi poznati pesnik i prvi imenovani autor bilo kojeg pola.\nŠibtu (c. 1775. p. n. e.), supruga kralja Zimri-Lime i kraljica sirijskog grada-države of Mari. Tokom odsustva svog muža, ona je vladala kao regant Marija i imala je široku administrativnu moć kao kraljica.\nSociološki status žena kroz istoriju[uredi]\nU 19. veku, dolazi do nastanka feminizma, čiji je najistaknutiji predstavnik bila Klara Cetkin. Feministinje su zahtevale potpunu jednakost žena i muškaraca. Najveća prepreka tom pokretu bile su (i još uvek su) predrasude koje su stvarane vekovima i koje su stvarale nejednakost. Feministkinje su zahtevale da se odbaci ideal žene domaćice. Međutim, tek će kraj Prvog svetskog rata doneti ozbiljnije promene u statusu žene u društvu. Kako su svi muškarci bili na frontu, žene su morale da preuzmu poslove koje su ti muškarci ostavili otišavši u rat. U fabrikama, naročito fabrikama oružja, radnički redovi su se sastojali od žena. Žene su varile, lile, i pravile topove i municiju. Takođe je ogroman broj žena otišao na front kao medicinsko osoblje, gde su radile kao bolničarke i negovale ranjenike. Nakon završetka rata, mnoge od njih su odbile da se vrate u ulogu domaćice, a i samo društvo u mnogim zemljama je počelo da menja tvrdokorne patrijarhalne stavove.\nDanas u mnogim zemljama sveta žene su dosta izjednačene sa muškarcima, a sociološka svest društva se polako menja. Sve je više žena koje aktivno učestvuju u društvenom, ekonomskom i političkom životu jedne zemlje. Neke zemlje imaju žene na mestu predsednika ili drugih bitnih političkih položaja. Međutim, još uvek postoji diskriminacija žena, čak i u najnaprednijim društvima, počev od nasilja u porodici do nejednakih materijalnih prihoda za obavljanje istog posla. S druge strane, u primitivnijim društvima mnoga ljudska prava žena se krše, počev od potpune potčinjenosti muškarcu da odlučuje o njenoj sudbini i životu, bilo da se radi o mužu ili ocu, bratu, preko blagonaklonog gledanja na ubistva žena od strane istih zbog kršenja nekog od patrijarhalnih zakona, do fizičkog sakaćenja (ablacija) koje je još uvek prisutno u nekim afričkim zemljama.\nŽenski reproduktivni sistem.\nBiološki, žene normalno imaju ženske polne organe. Ženski polni organi deo su reproduktivnog sistema i primarno služe za razvijanje zametka (embriona) u telu žene, a sekundarno za privlačenje mužjaka, konkretno muškarca. U jajnicima sazrevaju jajne ćelije, koje u procesu oplodnje spermatozoidima daju zametak. Grana medicine koja se bavi ženskim polnim sistemom zove se ginekologija. Materica je organ koji štiti i pomaže u razvoju zametka. Nakon prve menstruacije, žene postaju spremne za trudnoću. Žene dosežu menopauzu (prestanak menstruacije) u kasnim četrdesetim ili ranim pedesetim godinama svog života. Tada jajnici prestaju proizvoditi estrogen i žene ne mogu više zatrudneti. Ženske grudi evoluirale su iz mlečne žlijezde, a primarna im je uloga dojenje malog deteta.\nŽene boluju većinom od istih bolesti kao i muškarci, iako su neke bolesti specifične isključivo za žene. Kod bolesti koje su svojstvene i muškarcima i ženama, simptomi su isti ili vrlo slični, ali lečenje i odgovor na lekove često je odraz individualne varijabilnosti.\nU proseku se rađa više muške dece od ženske (odnos je izračunat na približno 105:100).\nZa više informacija pogledajte: Zdravlje žena i Smrt majke\nZdravlje žena se odnosi na zdravstvena pitanja specifična za ljudsku žensku anatomiju. Postoje bolesti koje prvenstveno utiču na žene, kao što je lupus. Isto tako, postoje za pol vezana obolenja koja se češće ili isključivo javljaju kod žena, e.g, rak dojke, rak grlića materice, ili rak jajnika. Žene i muškarci mogu da imaju različite simptome bolesti i mogu da imaju različite response na medicinske tretmane. Ovu oblast medicinskog istraživanja izučava rodna medicina.\nPitanjem zdravlja žena su se bavile mnoge feminiskinje, a posebno oblašću reproduktivnog zdravlja. Zdravlje žena je pozicionirano u okviru šireg tela znanja koje navodi, između ostalog, Svetska zdravstvena organizacija, koja naglašava značaj pola kao socijalne determinante zdravlja.\nMaterinska smrtnost ili umiranje majki SZO definiše kao „smrt žene tokom trudnoće ili u roku od 42 dana od prestanka trudnoće, bez obzira na dužinu trajanja i mesto trudnoće, iz bilo kojeg uzroka koji se odnosi na ili otežava trudnoća ili njeno upravljanje, ali ne od slučajnih ili incidentnih uzroka.” Oko 99% materinske smrtnosti se javlja u zemljama u razvoju. Više od polovine njih se javlja u Podsaharskoj Africi i skoro jedna trećina u Južnoj Aziji. Glavni uzroci materinskog mortaliteta su teško krvarenje (uglavnom krvarenje nakon porođaja), infekcije (obično nakon porođaja), preeklampsija i eklampsija, nebezbedni abortus i komplikacije trudnoće usled malarije i HIV/AIDS. Većina evropskih zemalja, Australija, kao i Japana i Singapur, veoma su bezbedni u pogledu porođaja, dok su podsaharske zemlje najopasnije.\nŽena iz Etiopije\nŽena sa tradicionalnom maskom iz Mozambika\nMaiko iz Japana\nŽena u tradicionalnoj arapskoj nošnji\nFotografija Francuskinje iz 1890. godine\n^ Deana F. Morrow; Lori Messinger, ur. (2006). Sexual Orientation and Gender Expression in Social Work Practice. str. 8. ISBN 978-0-231-50186-6.\n^ „BBC — Religions — Christianity: Confirmation”. Pristupljeno 4. 2. 2017.\n^ Fadul, Jose A. of Theory & Practice in Psychotherapy & Counseling. Encyclopedia. str. 337.\n^ Fadul, str. 337.\n^ Wilkinson, Toby A.H. (2001). Early dynastic Egypt (1 izd.). Routledge. str. 74. ISBN 978-0-415-26011-4.\n^ Plinio Prioreschi (1996). A History of Medicine. Horatius Press. стр. 334. .\n^ Kurinsky, Samuel. „Jewish Women Through The Ages — The Proto-Jewess En Hedu'Anna, Priestess, Poet, Scientist”. Hebrew History Federation.\n^ „Social determinants of health”.\n^ „The World Factbook”. Cia.gov. Приступљено 19. 4. 2014.\nDeana F. Morrow; Lori Messinger, ур. (2006). Sexual Orientation and Gender Expression in Social Work Practice. стр. 8. ISBN 978-0-231-50186-6.\nHemmings, Clare (септембар 2016). „Is Gender Studies Singular? Stories of Queer/Feminist Difference and Displacement”. differences: A Journal of Feminist Cultural Studies. 27 (2): 79—102. doi:10.1215/10407391-3621721. CS1 одржавање: Формат датума (веза)\nPollock, Griselda (septembar 2016). „Is feminism a trauma, a bad memory, or a virtual future?”. differences: A Journal of Feminist Cultural Studies. 27 (2): 27—61. doi:10.1215/10407391-3621697. CS1 održavanje: Format datuma (veza)\nPulkkinen, Tuija (septembar 2016). „Feelings of Injustice: The Institutionalization of Gender Studies and the Pluralization of Feminism”. differences: A Journal of Feminist Cultural Studies. 27 (2): 103—124. doi:10.1215/10407391-3621733. hdl:10138/174278. CS1 održavanje: Format datuma (veza)\nSchroder, Iris; Schuler, Anja (proleće 2004). „'In Labor Alone is Happiness': Women's Work, Social Work, and Feminist Reform Endeavors in Wilhelmine Germany – A Transatlantic Perspective”. Journal of Women's History. 16 (1): 127—147. doi:10.1353/jowh.2004.0036. CS1 održavanje: Format datuma (veza)\nSchroder, Iris; Schuler, Anja (septembar 2016). „Is feminism a trauma, a bad memory, or a virtual future?”. differences: A Journal of Feminist Cultural Studies. 27 (2): 27—61. doi:10.1215/10407391-3621697. CS1 održavanje: Format datuma (veza)\nlaurence (novembar 2011). „Feminism, women's movements and women in movement”. Interface: A Journal for and About Social Movements. 3 (2: "Feminism, women's movements and women in movement"). ISSN 2009-2431. CS1 održavanje: Format datuma (veza)\nViše informacija o člankuŽenapronađite na Vikipedijinim sestrinskim projektima:\nVikiknjige imaju više informacija o Žena\nBNF: cb119556551 (podaci)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Жена&oldid=21974957”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 16. jun 2019. u 07:45 č.


Izvor: B92, 03.Dec.2020, 16:04\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je putem video linka sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\nMerkel i Vucicć su se govoreći o dijalogu Beograda i Prištine saglasili da je razgovor >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << neophodan, kao i da je očuvanje mira od ključnog značaja za obe strane, saopštila je Služba za saradnju sa medijima.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je večeras da je sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel danas razgovarao o četiri teme - ekonomiji, Kosovu, vladavini prava i korona virusu...On je za RTS rekao da je kancelarka pokazala zadovoljstvo našim rezultatima, i činjenicom da će Srbija biti najbrže...


Poverenica: U Srbiji nema rasta antisemitizma - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Poverenica: U Srbiji nema rasta antisemitizma\n0Piše: Beta 29. oktobra 2019. 14.27 Izmenjeno: 14.31\nPoverenica Janković je rekla da za razliku od aktuelnog rasta antisemitizma u Evropi, Srbija ne beleži porast incidenata i ocenila da Srbija „veliku pažnju posvećuje negovanju antifašizma“.\n„U desetogodišnjoj praksi rada Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, imali smo tri pritužbe i svakoj smo pristupili potpuno svesni da svaki individualni slučaj diskriminacije može imati ogromne posledice i postati mnogo ozbiljniji“, rekla je poverenica.\nPoverenica je takodje rekla da je neophodna obuka mlađih generacija, na njima prijemčiv način, i tako im približiti važnost borbe protiv antisemitizma i diskriminacije uopšte.\nJanković je bila na svečanoj večeri na kojoj je nemačkoj kancelarki Angeli Merkel uručena „Nagrada Teodor Hercl“ za „zalaganja za ideal tolerantnog sveta za jevrejski narod“, navedeno je u saopštenju.\nantifašizam, Brankica Janković, Poverenica za zaštitu rodne ravnopravnosti


SAVJETI ZLATA VRIJEDNI: Kako u nekoliko sekundi pametni telefon pretvoriti u daljinski upravljač televizora, i to potpuno besplatno... | Slobodna Bosna\nPraktično rješenje koje će u tren oka pretvoriti pametne telefone u daljinski upravljač za stolne računare s Windowsima, MacOS-om ili GNU/Linuxom.\nUnified Remote je osmišljen dvokomponentni sistem koji može u tren oka transformirati smartfone u daljinski upravljač za desktop računare s Windowsima, MacOS-om ili GNU/Linuxom. Sastoji se od dvije komponente, od kojih je jednu potrebno instalirati na računar, a druga je sama aplikacija za pametne telefone s Androidom ili za iPhone.\nKomunikacija te dvije komponente može se odvijati putem lokalne mreže ili putem Bluetootha, a jednom kada je ona ostvarena, na raspolaganje će se dobiti više od 90 različitih daljinskih upravljača. Ne samo da je moguće upravljati strelicom miša i tastaturom nego je na pametne uređaje moguće prenositi sliku s računara, upravljati uključivanjem ili isključivanjem računara, a tu je i podrška za Wake On LAN.\nUnified Remote odlično radi sa multimedijalnim aplikacijama, kao što su VLC ili Kodi, a nije mu strano ni upravljanje Netflixom i YouTubeom. Besplatno izdanje ove aplikacije može se preuzeti s Google Play Storea.\nMINIJATURNI DALJINSKI UPRAVLJAČ ZA SVE ZALUDIO INTERNET: Pogledajte kako radi i čemu sve služi, a znamo i koliko košta...\nŽELJANA ZOVKO HVALI DODIKA: "Nikada nije iznevjerio Hrvate, niti je ratovao protiv njih..."\nVUČIĆEV PIROMAN NAPUŠTA POLITIKU? "Baviću se pisanjem, novinarstvom..."


ODELJENJE UROLOGIJE DOBILO NOVI ULTRAZVUČNI APARAT (FOTO) | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Vesti / ODELJENJE UROLOGIJE DOBILO NOVI ULTRAZVUČNI APARAT (FOTO)\nODELJENJE UROLOGIJE DOBILO NOVI ULTRAZVUČNI APARAT (FOTO)\nODELJENJE UROLOGIJE ZAJEČARSKOG ZDRAVSTVENOG CENTRA, DOBILO JE ULTRAZVUČNI APARAT NOVIJE GENERACIJE KOJI ĆE DOPRINETI BRŽEM I LAKŠEM SPROVOĐENJU DIJAGNOSTIČKO-TERAPIJSKIH PROCEDURA KOD PACIJENATA SA PROBLEMIMA UROGENITALNOG SISTEMA\nU okviru realizacije projekta „Skrinig malignih bolesti urogenitalnog sistema“, Odeljenje urologije dobilo je novi ultrazvučni aparat koji će umnogome doprineti poboljšanju kvaliteta rada ovog odeljenja. Doktor Vladan Radojević, načelnik Odeljenja urologije ističe da je na odeljenju postojao aparat koji je starije generacije i da se on ne može uporediti sa aparatom kojim sada raspoložale to odeljenje.\n„Zahvaljujući Ministarstvu zdravlja Republike Srbije, a na osnovu realizacije projekta skrininga malignih bolesti urogenitilnog sistema, kupljen je ultrazvučni aparat novije generacije, koji će nam omogućiti brže i lakše sprovođenje dijagnostičko-terapijskih procedura, a našim pacijentima će ova metoda od sada biti dostupnija. Takođe, biće rasterećen rad drugih službi Zdravstvenog centra, a biće i manji broj pacijenata koji su do sada bili upućeni u višu zdravstvenu, tercijalnu ustanovu, radi obavljanja ovih procedura. Ranije smo za perkutane drenaže bubrega, starije ljude morali da šaljemo u Niš, Beograd. Sada to možemo samostalno da lečimo“, istakao je doktor Radojević.\nRadojević je podsetio da Odeljenje urologije samostalno postoji od 1974. godine, a da godišnje, na tom odeljenju, bude hospitalizovano od 700 do 900 pacijenata. Prema njegovim rečima, godišnje se obavi oko 10.000 ambulantnih pregleda i 300 intervencija.\nVrednost aparata je 2,4 miliona dinara.


rozvedenу́ prevod sa nemačkog na srpski. Rečnik. Prevodilac.\nNaslovna · Rečnik · nemačko - srpski · rozvedenу́\nNema rezultata za rozvedenу́!


Piscu Bajcu uručen orden norveškog kralja Haralda\nTanjug 13. septembra 2021. 13:57\nBEOGRAD – Piscu Vladislavu Bajcu uručen je Orden za zasluge u rangu Zapovednika Kraljevine Norveške, saopštila je danas izdavačka kuća Geopoetika.\nKako je navedeno, Bajca je odlikovao kralj Harald za razvoj kulturnih odnosa između Norveške i Srbije, a orden i povelju su mu nedavno u svojoj rezidenciji u Beogradu uručili ambasador Jorn Eugen Jelstad i njegova supruga Trine Ditlevsen.\nSvečanosti su prisustvovali pored ambasadora skandinavskih i drugih zemalja, bivša ambasadorka Srbije u Oslu Vida Ognjenović, profesori i prevodioci odseka Skandinavistike Filološkog fakulteta u Beogradu i druge zvanice.\nGeopoetika je istakla da se „u obrazloženju kaže da se orden dodeljuje za promociju norveške književnosti u Srbiji“.\n„Bajac je kao osnivač i prvi čovek Geopoetike više od četvrt veka zdušno sa svojim saradnicima radio na pionirskom otkrivanju desetina norveških autora i njihovih dela u Srbiji, Jugoslaviji, pa i na Balkanu,\tpočev od Justejna Gordera, Erlenda Lua, Pera Petešuna, Lin Ulman, Nine Like i drugih“, saopštio je izdavač.\nBajac je i kao književnik učestvovao u razvoju saradnje Norveškog i Srpskog PEN-a, kao potpredsednik ili član Uprave, a bio je gost izdavača i učesnik svetskih kongresa PEN-a u Norveškoj.


Baskija / Putovanje Španija / San Sebastijan / Pasai Donibane/ Hondarribia\n“Crna ovca” Španije\nUkoliko duž jugozapada Francuske, drumom doputujete do najzapadnije tačke autoputa “Pirineji” (Les Pyrenees, paralelno sa planinskim vencem Pirineja), ispred vas će se na samom kraju, nešto južnije od mondenskog gradića Bjarica (Biaritz) isprečiti Atlantski okean. Na istom mestu, ako skrenete ka jugu, ubrzo ćete stići do krajnjeg severa Španije – oblasti Baskije, dela zemlje koji je nakon prvog utiska bio više nego otkriće i definitivno jedan od nekoliko razloga zbog čega ne možete otići u Madrid ili Barselonu, i pomisliti da ste videli Španiju. Priroda, klima, arhitektura, kao i jezik španskog dela Baskije prilično su drugačiji od klasičnih predstava Španije koje mnogi od nas imaju. Ukoliko imate priliku, obavezno posetite Baskiju.\nMesto Pasai Donibane, smešteno u dubokom zalivu Pasaia © Ivana Dukčević\nPrelepa Hondaribija, na granici s Francuskom © Ivana Dukčević\nFestival San Fermin u Pamploni (klik na link), održava se svake godine u julu © Ivana Dukčević\nBaskija – Pais Vasco (na španskom jeziku) ili Euskal Herria (na baskijskom “euskara” jeziku) oblast je koja se jednom četvrtinom prostire na krajnjem jugozapadu Francuske i sa tri četvrtine severom Španije. Osim manjeg, francuskog dela Baskije, najveći deo Španije u kojoj većinski žive Baskijci obuhvata oblasti: Hipuskou (Gipuzkoa) sa glavnim gradom San Sebastijanom (na baskijskom ili euskara jeziku – Donostia); Viskaju (Vizcaya) sa glavnim gradom Bilbaom (na baskijskom – Bilbo); Navaru (Navarra) sa prestonicom Pamplonom (na baskijskom – Iruña) i oblast La Riohu (La Rioja) smeštenu oko gradića po imenu Haro.\nTri oblasti Baskije u Španiji\nU Baskiji se (osim u južnoj Francuskoj, na pr. Lascaux) nalaze i najčuvenije pećine u kojima su pronađeni najstariji ljudski crteži iz perioda praistorije na tlu Evrope. Pećina Altamira na primer (tj. sistem podzemnih pećina pod ovim nazivom), pominje se u svim udžbenicima istorije. S obzirom da je ustanovljeno da poreklo Baskijaca nema nikakve veze sa germanskim plemenima koja su pre hiljadu i po godina započela sa “osnivanjem” današnjih zapadnoevropskih država (uključujući Španiju i Portugal), već da su Baskijci na ovim prostorima živeli i pre toga, mnogi postavljaju teorije o tome da su oni u stvari direktni potomci Kromanjonaca koji su na tlu Evrope živeli pre oko 40 000 godina, oslikavali pećine jugozapadne Francuske i ovog dela Španije.\nIzmeđu ostalih, u Baskiji se nalazi i maleno mesto Gernika (Guernica), čiju je sudbinu za vreme Španskog građanskog rata 1930-tih ovekovečio čuveni Pablo Pikaso (Pablo Picasso) na istoimenoj, grandioznoj slici. Gernika je bila gradić koji je “za primer” drugima (manjinama Španije koje su se pobunile protiv njega), u aprilu 1937. bombardovali su i do temelja sravnili vojnici diktatorskog režima generala Franka.\nKada uđete u ovaj stari grad čiji naziv u prevodu znači “peščani sprud”, verovatno ćete biti pozitivno iznenađeni. Raznolike uglavnom trospratne, kamene kuće čija arhitektura donekle podseća i na alpski stil centralne Evrope, u prednjem delu imaju velike drvene doksate sa lođama u staklu, nalik istočnjačkim, poređane u nivoe jedne iznad drugih.\nOsim sivkastog kamena, u boji arhitekture Hondaribije preovlađuje plava, kao i crvene i zelene nijanse (boje baskijske zastave) kojima su ofarbani drveni detalji, kao i piktoreskni prozori koji kao da su izašli iz bajke o Ivici i Marici. Veoma očuvane stare kuće, neke sa reljefnim srednjovekovnim porodičnim grbovima, nalaze se pretežno na brdovitom delu starog grada, unutar nekadašnje tvrđave, sa koje se preko reke pružaju pogledi na Francusku – baskijsko mesto Hendaju (Hendaya) i atlantsku obalu ka severu.\nKako u proleće, tako i tokom leta, zbog izuzeno vlažne i promenljive atlantske klime ovaj deo Španije obiluje nepreglednim zelenim brežuljcima koji pre liče na Novi Zeland, nego na prosečnu predstavu Španije. Na vrhovima brda kao što je brdo simpatičnog baskijskog naziva Žaiskibel (Jaizkibel), duž livada koje gledaju na Atlantik, kraj jednostavnih kamenih kuća i ostataka srednjovekovnih kula pasu krave i stada ovaca. Iako je većina baskijskih ovaca standardne bele boje, “crna ovca“ je simbol Baskijaca, a znak “stilizovane deteline“ (“svastika deteline”) simbol Baskije.\nU jednom od živopisnih malih mesta ovog dela obale – Pasai Donibane, svoju inspiraciju je potražio i Viktor Igo koji je boraveći ovde tokom leta 1843. napisao da je Pasai Donibane “..mesto gde se život, kretanje Sunca, plava boja, vazduh i sreća, ne mogu izbeći…”. Kuća u kojoj je boravio još uvek postoji, kao i tabla na kojoj to i piše.\nMožete se prošetati “glavnim prolazom” između kuća – šetalištem duž čitavog relativno uskog i krivudavog zaliva, sve do svetionika i strmih, tamno sivih stena o koje udaraju talasi moćnog okeana.\nPasai Donibane, zastave na euskara (baskijskom) jeziku u prilog nezavisnosti od Španije © Ivana Dukčević\nKako šetnjom po mestu Pasai Donibane, tako i prilikom boravka u Pamploni, naročito u julu, za vreme čuvenog Festivala San Fermin – trke sa bikovima po mestima Baskije uočićete priličan broj baskijskih zastava prebačenih preko velikog broja balkona privatnih kuća, neke sa ucrtanom mapom čitave oblasti Baskije u Španiji i porukom o sticanju nezavisnosti. Osim njih, na zidovima između kuća ili u prolazima, naslikane masnim bojama videćete velike grafite koji podržavaju baskijsku separatističku organizaciju ETA-u, koje ovde niko ne dira.\nPasai Donibane, mural u vezi sa zahtevom za nezavisnošću, uz grb, “stilizovanu detelinu” i zastavu Baskije © Ivana Dukčević\nNa obali hladnog i nepredvidivog Atlantika, u dnu gotovo zatvorenog, kružnog zaliva smestio se mondenski San Sebastijan – San Sebastian, na baskijskom – euskara jeziku Donostia. Ovaj mali “Pariz atlantske obale“, sa doteranim starinskim kućama, uređenim trgovima, modernističkom zgradom – Kursaal, mostovima sa kitnjastim kandelabrima koji premošćuju reku Urumeu na ušću ka moru i veslačima koji vežbaju na njoj, čuven je među strancima i lokalcima po svojim tapas-barovima. Osim u Barseloni, tapasi San Sebastijana važe za najbolje u Španiji. Osim njih, tu su i ribarski restorani sa baštama smeštenim ispod kuća na drvenim stubovima, u podnožju jednog od dva brda kojima se zaliv završava – Urgulj, na čijem se kraju nalazi interesantni Akvarijum.\nSvoj prelep položaj San Sebastian delom i duguje činjenici da se nalazi u skoro potpuno pravilnom kružnom zalivu, sa ogromnom peščanom plažom La Konćom, na čijim se krajevima nalaze brda Urgulj (Monte Urgull) i Ihueldo (Monte Igueldo), a u sredini zaliva ostrvce Santa Klara (Santa Clara) – slika kao sa razglednice.


Dodik: Sve više sam uvjeren u samostalnu Srpsku\nPostavio: eTrebinje Srijeda, 06.11.2019. Srijeda, 06.11.2019. 0\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da nikad nije prestao da sanja samostalnu Republiku Srpsku i da je sada sve više i na javi uvjeren u to.\n“Republika Srpska je stabilna, ide svojim putem, samo nema brzih rješenja. Vratićemo se na dejtonsku poziciju. Ako nam to ne daju u skladu sa međunarodnim aktima, tražićemo pravo na samoopredjeljenje. Republika Srpska ima kapacitete i voljna je da brani svoj narod, svoje vrijednosti i svoju državu”, rekao je Dodik za beogradski “Alo”.\nNa pitanje da li bi to moglo dovesti do novih oružanih sukoba kao što poručuju iz Sarajeva, Dodik je poručio da rata neće biti.\n“Ovdje neće biti rata. Kakav Bakir Izetbegović i njegova priča, on prijeti iz prazne puške. Nema više intervencionizma, nema formalne mogućnosti za rat”, istakao je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH je, međutim, upozorio na opasnost koja prijeti od nelegalnog naoružavanja paravojnih bošnjačkih formacija koje vrši SDA i održavanja vojnih vježbi na Vlašiću i u Cazinu.\nDoik je istakao da će pratiti i pitati šta znači izjava Bakira Izetbegovića, koju je u više navrata ponovio, o povećanju proizvodnje oružja u šest fabrika u Federaciji, a pod frazom “za ne daj Bože”.\n“BiH bi trebalo da teži demilitarizaciji, a oni su pokupili učesnike prethodnog rata i pokušavaju da od njih naprave paravojne formacije `za ne daj Bože`. Misle da će doći trenutak kada bi uz pomoć džihadista i NATO mogli da unište Spsku. Mi u Republici Srpskoj imamo sistem kako da se branimo i da to eliminišemo u samom začetku”, kaže Dodik.\nOn je naveo i da će koalicija na vlasti u Republici Srpskoj izaći sa zahtjevom za posebnu sjednicu Skupštine Republike Srpske, na kojoj će se raspravljati o svemu što se dešavalo u prošlosti u vezi sa ponašanjem visokih predstavnika.\nDodik je rekao da će biti razgovarano o “prevari i podvali koja se zove ‘bonska ovlašćenja'” i bezakonju koje su nametali svi visoki predstavnici, koje će Srpska tužiti jer su bili “veliki prevaranti i kriminalci”.\n“Sa Federacijom BiH ćemo razgovarati o svim ovim devijacijama. Tražićemo da razgovaramo sa relevantnim predstavnicima Bošnjaka i Hrvata. Predložićemo da se koriguju neka rješenja i na silu nametnuti zakoni, koji su antidejtonski.\nUkoliko oni odbiju te prijedloge, mi ćemo se vratiti u Skupštinu i odbićemo sva nametnuta rješenja visokih predstavnika”, objasnio je Dodik.\nOn je ponovio da BiH treba vratiti na dejtonski ustav, jer ako se ne vrati, BiH će nestati.\n“To svi treba da znaju. Nema više ucjena. Republika Srpska neće u NATO i u tome pratimo Srbiju. Nećemo granicu na Drini među Srbima. Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić dobro kaže: `Nećete uratiti ništa što će Srbe poniziti i što neće biti u skladu sa interesima Srbije`. Tako im i ja kažem: `Nećete dobiti ništa što nije interes Republike Srpske`”, naveo je Dodik.\nUhapšen osumnjičeni za prijetnje urednici portala “etrafika” Vanji Stokić\nPovodom najava pritisaka specijalnog američkog izaslanika za Balkan Metjua Palmera, Dodik je rekao da Palmer može da “juriša kuda hoće”, ali da je krajnje vrijeme da se oslobodi svojih tegova iz prošlosti i postavi nove osnove za pregovore, a to sigurno nije politika pritiska.\n“Javno im kažem da ću otići sa sastanka kada osjetim bilo kakav pritisak ili da ću im reći da izađu iz moje kancelarije. Ne dozvoljavam pritiske. Neće mi oni govoriti šta je za nas dobro. Ja sam sada taj koji govori, makar se to njima ne sviđalo. Mi ne mislimo da je naš interes NATO i ne dam im ni prvi korak”, objasnio je Dodik.\nSrpski član Predsjedništva BiH poručio je da su američke priče o ruskim bazama u Republici Srpskoj “gluposti” i ponavlja da sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom nikada nije razgovarao o bazi, ali jeste o privrednoj saradnji, što je na Zapadu dočekano “na nož”.\n“NJima je bilo važno da optuže Dodika za prijateljstvo sa Putinom. Ja sam ponosan na to prijateljstvo i šta je tu problem? Žao mi je samo što sa Putinom nisam češće jer od njega imam šta da naučim”, istakao je Dodik.\nOn je naglasio da je Putin racionalan političar, za razliku od onih sa Zapada koji su uvijek pokušavali da mu nametnu svoje interese.\n“To nikada nisam doživio od Putina. Od njega sam dobio samo razumijevanje i nikada nikakve zahtjeve i uslovljavanje. Uvijek me je pitao kako nam može pomoći, a ne šta mi moramo uraditi, a gdje god da odem na Zapad slušam priču da nešto moram da uradim. To su velike razlike”, rekao je Dodik.\nOn je ponovio da nije ruski čovjek, nego je čovjek srpskog naroda.\n“Ja sam Srbin i kada me neko vidi sigurno bi me po mom stasu proglasio za velikog Srbina. Pošto ne mogu da budem njihov, jer neću da budem ničiji, onda me proglase da sam ruski. Mislim da je za položaj Srba najbolja politika koju ja vodim – politika koja uvažava prijatelje i ne prihvata da joj se nameće nešto što bi bilo kazna za moj narod”, zaključio je Dodik.\nDodik: Dešavanja u Crnoj Gori plaše svakoga, Đukanović se prodaje Bošnjacima\neTrebinje Srijeda, 20.05.2020.\nEpidemiološka situacija povoljna; Stigla i ruska pomoć u lijekovima\neTrebinje Subota, 09.05.2020.\nDodik: Očuvanje radnih mjesta bio prioritet; Uspjeli smo u tome\neTrebinje Petak, 08.05.2020. Petak, 08.05.2020.\nDodik građanima BiH čestitao Dan pobjede nad fašizmom: Da se zlo nikada ne ponovi\neTrebinje Petak, 08.05.2020.\nDodik: Košarac je napisao kraj svog političkog puta\neTrebinje Utorak, 05.05.2020. Utorak, 05.05.2020.\nU Srpskoj osam novih slučajeva, ukupno 1.359\nLađe ponovo zaplovile Trebišnjicom (Video)\nKORONA DONIJELA I NEŠTO POZITIVNO Smanjen broj ulazaka ilegalnih migranata\nTrebinjci zaposleni u Dubrovniku očekuju skori povratak na posao (Video)\neTrebinje Nedjelja, 17.05.2020. Nedjelja, 17.05.2020.\nNedjelja, 17.05.2020. Nedjelja, 17.05.2020.\nPU Trebinje: Ukida se policijski čas u svim opštinama\nKompanija EFT donirala šest sanitetskih vozila; U Hercegovinu stižu tri vozila\nTURBO CASH – Opcija koju si čekao!


Stan , Beograd (grad) , Kratkoročno izdavanje | Studio Apartman Casablanka Beograd Zemun\nProdaja, Stan :: Novi Sad, Detelinara Stara :: 40 m² | 58,700 € 55,620 €\nBeograd (grad), Zemun, Jovana subotica 2\nStan, Kratkoročno izdavanje, 30 m² | od 40 € /dan (šifra oglasa: 1605598)\nApartmani Beograd - Apartman Casablanka je lociran u centru Zemuna u ulici Jovana Subotića. Potpuno renoviran apartman u modernom stilu, nalazi se u prizemlju stambene zgrade bez lifta i može da ugosti do 4 osobe. Veoma svetao, udoban i moderno opremljen. Ima digitalnu televiziju i Wi-fi. Spavaći deo je opremljen bračnim krevetom, dnevni boravak udobnom sofom i foteljom a kupatilo tuš kabinom sa staklenim vratima kao i veš mašinom. Poseduje potpuno novu kuhinju potpuno opremljenu svim potrepštinama. Apartman se nalazi u zaklonjenoj ulici u centru gde Vas neće dotaći gradska vreva ali ćete biti na par koraka od centra i od dunavske promenade. Veoma blizu je i autobuska stanica gde postoji više linija koje voze do centra grada, supermarket kao i čuvena zemunska pijaca gde možete naći sveže voće i povrće. Čim izadjete iz apartmana bićete u jezgru ovog dela grada i moći ćete da prošetate divnom pešačkom zonom ovog mesta. Do centra Beograda vozi više autobusa i imate nekoliko autobuskih stanica do istog. Postoji besplatan parking na ulici.\nPronašao sam Vaš oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org . Molim Vas da mi pošaljete više informacija o oglasu #1605598\nPronašao sam ovaj oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org za Stan Beograd (grad) - Savski Venac , Jovana subotica 2. Mislim de ćete interesovati: https://srbija-nekretnine.org/oglas.php?id=1605598 Pozdrav.\nŠifra : 1605598\n38 m² | 55 €\n45 m² | 48 €\nPoslovni prostor » Zemljište » Placevi beograd » Beograd nekretnine » prodaja stanova novi sad » Izdavanje stanova » Izdavanje stanova Beograd » Izdavanje stanova Novi Sad » apartmani beograd » Poslovni prostor beograd » Kuca na prodaju » beograd nekretnine izdavanje bez posrednika » Beograd nekretnine izdavanje » Prodaja kuca » stan na dan beograd » Prodaja stanova » Beograd nekretnine prodaja » Prodaja stanova Beograd » agencije za nekretnine »


valutni kurs | A P I S\nTag Archives: valutni kurs\nOčekuje se ogroman pomak kursa britanske funte!\nOve sedmice će gotovo sigurno doći do velike promjene kursa britanske funte u odnosu na sve ostale valute. Razlog je referendum o nezavisnosti Škotske koji se održava u četvrtak. Kurs funte je tek prije desetak dana počeo značajnije reagirati na vijesti vezane uz referendum budući da su prije toga sve ankete pokazivale da je vjerojatnost odcjepljenja poprilično niska, no najnovije prognoze pokazuju da bi ipak nešto više od 50% glasača moglo glasovati za nezavisnost.\nU trenutku pisanja članka kurs GBP/USD na platformama MTradinga, vodećeg online brokera u regionu, iznosi 1,6250. Britanska funta je od početka mjeseca u odnosu na američki dolar oslabila nešto više od 2%, a u odnosu na najvišu vrijednost u ovoj godini oslabila je 5%.\nKro cijelu sedmicu mogući su veliki i nagli pomaci kursa funte u odnosu na sve ostale valute, a najveći pomak će se dogoditi u četvrtak navečer po objavljivanju rezultata referenduma.\nBudući da finansijska tržišta gotovo uvijek pretjerano reagiraju na vijesti, u slučaju pobjede opcije za odcjepljenje Škotske funta će vjerojatno odmah nakon objave vijesti izgubiti na vrijednosti između 3 i 5% vrijednosti, a u slučaju pobjede opcije za ostanak u Ujedinjenom Kraljevstvu funta će ojačati u jednakoj mjeri.\nU narednim sedmicama taj trend bi se mogao nastaviti, a neke banke smatraju da bi funta sveukupno mogla oslabiti ili ojačati 10% na temelju referenduma do kraja ove godine.\nVrijednost ostalih valuta također neće mirovati, budući da je za ovaj tjedan najavljeno mnogo važnih ekonomskih odluka. Sastanke održavaju centralne banke SAD-a, Ujedinjenog Kraljevstva, Švajcarske, a govore u javnosti će održati i guverneri centralnih banaka Japana i Kanade. Osim toga, bit će objavljeni podaci o poslovnom povjerenju u Njemačkoj, nezaposlenosti u Vel. Britaniji i inflaciji u SAD-u. Popis svih najavljenih vijesti i točan raspored izlaska pogledajte u ekonomskom kalendaru MTradinga.\nS obzirom na opisanu situaciju, kako se pozicionirati na tržištu?\nBudući da će ove sedmice gotovo sigurno biti velikih i naglih pomaka kursa GBP u odnosu na sve ostale valute, ne preporuča se kratkoročno špekuliranje uz veliku polugu i male Stop-Loss naloge. Najbolje je pričekati objavu vijesti te u slučaju pretjeranog pada kupiti, a u slučaju pretjeranog rasta prodati GBP.\nKada su u pitanju ostale valute, u sljedećih nekoliko mjeseci očekuje se nastavak jačanja američkog dolara u odnosu na većinu ostalih najtrgovanijih valuta, no budući da dolar već nekoliko sedmica bez prestanka jača, treba pričekati privremenu korekciju te je iskoristiti za povoljniju razinu za kupnju američke valute.\nOznačeno britanska funta, dolar, referendum, valutni kurs, Škotska


Iskustva i saveti uspešnog pčelara - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Iskustva i saveti uspešnog pčelara\nIlustracija: Igor Stanković, foto: I.S.\n,, Put do pčelarskog uspeha nije ni malo kratak, ali je zato sladak. Svako ko se odluči da postane pčelar treba imati na umu, da je pčelarstvo poljoprivredna grana. Pa, kao što je uspeh bilo koje poljoprivredne grane na prvom mestu uslovljen prirodnim prilikama i neprilikama, tako je tim istim prilikama i neprilikama podvrgnuto i pčelarstvo, rekao nam je Igor.\nIlustracija: pčelinjak Stanković, foto: Igor Stanković\n,, U svom radu veliku podršku pružaju mi članovi porodice, koji dosta vremena provode na pčelinjaku. U pčelarstvu sam video spas od nekog potencijalnog kancelarijskog posla. Boravak u prirodi, dinamičan posao u kome nikada nije dosadno jer svaka košnica ima neku svoju priču. I još jedna veoma važna stvar je da volim to što radim i to što radim, radim sa lakoćom , kaže nam Igor.\nBez obzira na loše pčelarske godine, kao što su bile 2014. i 2016. Uspeo je da održi pčelinjak i da ga proširi.\nstracija: Pčelinjak Stanković, foto: Igor Stanković\nIgor osim meda, proizvodi i pergu, polen, propolis, vosak, pčelinji otrov, kvalitetne matice, rojeve…\nmatični mleč, MEd, mladenovac, Pčelarstvo, pčelinjak stanković, propolis, stanković\nPrevPrethodnaKutak za napuštene životinje\nSledećaSPOS: Održan okrugli sto o pčelamaNext\nU kom vremenskom periodu raditi satne osnove\nPčelari da li ste pripremili pčele za zimu


Banca Intesa proglašena za najbolju u Srbiji (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n1. decembar 2017 | 09:49\nBanca Intesa proglašena za najbolju u Srbiji (FOTO)\nMagazin The Banker dodelio nagrade najuspešnijim bankama sveta\nUgledni finansijski i bankarski časopis The Banker dodelio je Banca Intesa nagradu za najbolju banku u Srbiji u 2017. godini.\nPriznanje za banku godine ukazuje se na osnovu analize brojnih parametara uključujući aktivu i adekvatnost kapitala, tehnološka unapređenja, inicijative preuzete u odnosima sa klijentima, kao i finansijsku inkluziju.\n- Ova prestižna nagrada časopisa The Banker, koju je Banca Intesa dobila već šesti put, je potvrda našeg uspešnog poslovanja koje traje duže od jedne decenije. Protekle godine smo i pored zahtevnog tržišnog ambijenta ostvarili izuzetne rezultate, pre svega u segmentu građana, ali i preduzetnika i malih i srednjih preduzeća, na taj način pružajući doprinos oporavku ekonomske aktivnosti u zemlji. U isto vreme, stavili smo poseban akcenat na tehnološka unapređenja kako bismo svojom ponudom na adekvatan način odgovorili na sve zahtevnije potrebe i očekivanja naših klijenata - izjavila je Draginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa.\nBanca Intesa zauzima vodeću poziciju na tržištu Srbije mereno najvažnijim pokazateljima uspešnosti poslovanja - ukupnoj aktivi, kapitalu, plasmanima i depozitima klijenata. Banka posluje sa 1,46 miliona klijenata u segmentu fizičkih lica, preduzetnika, malih i srednjih preduzeća, lokalnih samouprava i velikih kompanija, kojima pruža profesionalnu uslugu i sveobuhvatnu ponudu savremenih proizvoda.\nAerodrom Nikola Tesla obara novi rekord: Uskoro će uslužiti petomilionitog putnika\nSRBIJA IDE JAKO: Industrijska proizvodnja veća za 11,3 odsto u odnosu na prošlogodišnji prosek\nŠvajcarci zapošljavaju 100 srpskih IT stručnjaka\nTagovi: Banca Intesa, Banka, Nagrada\nŠta se dešavalo iza kulisa kupovine albanskog Telekoma? Vučić potvrdio: Iz Srbije jeste stigla najbolja ponuda\nZa godinu dana uvezeno 150.000 polovnih automobila\nSrbija je najatraktivnija država za investitore u svetu: Prvi smo po broju otvorenih radnih mesta kroz ulaganja\nAko nađete nečija dokumenta i okačite ih na Fejsbuk da biste našli vlasnika, napravićete mu pakao od života\nU novembru penzije veće za pet odsto, Vučić poručuje: Uz to i jednokratna davanja to će biti za čitavu penziju više na godišnjenm nivou\nSvaka vrsta goriva imaće svoju etiketu, a stajaće i na pumpama i na automobilima: Proverite gde je vaš automobil\nPenzioneri od sledeće godine dobijaju novčanu pomoć dva puta: Evo ko na nju ima pravo i koliko će iznositi\nPrištinski mediji: Telekom Srbija nije dobrodošao u Albaniju\nSrbija i Makedonija grade zajedničku železničku stanicu: Putovaćemo mnogo brže


Kolima do Nei Porija | Club Paradiso\nNei Pori patrola - kolima do Nei Pori-a\nGRČKA - Granični prelaz Evzoni. Od dokumenata su Vam potrebni pasoš, zelieni karton, i saobraćajna dozvola. Ukoliko ste ostali bez osveženja, odmah nakon prelaza je mini kafić i prodavnica gde se možete osvežeti pred nastavak puta. Od Evzonija je autoput u dužini od nekih 15-ak km, nakon čega prestaje autoput i počinje dvosmerna magistrala. 48km nakon Evzonija dolazite do prvog isključenja za Edesu i Solun (Thessaloniki), preporuka je da nastavite pravo. Dolazite do raskrsnice gde se odvajaju putevi za Solun i Atinu. Ukoliko putujete za Paralia-u, Olympic beach, Nei Pori, Lepotokaria-u ovde skreće desno, a ko putuje na Halkidiki ili Tasos nastavlja pravo preko nadvožnjaka. Uključujete se na autoput za Atinu, a par km nakon je i prva naplatna rampa u Grčkoj, gde se putarina plaća 1.2€. Nastavljate put i pratite znakove za Katerini. Dolazite do druge naplatne rampe, gde je putarina 2.2€. 23 km nakon naplatne rapme sledi obeleženo isključenje za Korinos i Paraliju. Pud dalje vodi kroz tunel Filipos. Treća naplatna rampa, gde se putarina plaća 2€. 2km posle naplatne rampe završava se autoput, i počinje magistrala. Budite oprezni, put je sa dosta krivina, te poštujte ograničenje brzine. Nekih 145 km posle graničnog prečaza Evzoni, dolazimo do isključenja za Nei Pori. Raskrsnica na kojoj skrećete levo. Ovo je treće isključenje sa magistrale, iako je najudaljenije, put je nakraći. Do centra grada imate jos 12 km, a put je krivudav. Prelazite preko nadvožnjaka preko prugem a 400m dalje dolazi se do raskrsnice, za Nei Pori se nastavlja pravo. 1 km dalje se nalazi niz raskrsnice, na svakoj prolazite pravo, osim na trećoj gde skrećete desno, pa zatim odmah u prvu ulicu levo, čime dolazite do plaže.


"Lopta je sad u palestinskom dvorištu" - Klix.ba\nAvigdor Lieberman "Lopta je sad u palestinskom dvorištu"\n"Lopta je sad u palestinskom dvorištu"\n26.11.2009. u 12:21\nMinistar vanjskih poslova Izraela Avigdor Lieberman izjavio je u četvrtak da je Izrael učinio značajan gest, proglasivši u srijedu navečer desetomjesečno zamrzavanje izgradnje naselja na Zapadnoj obali i da je sada na Palestincima da odluče da li će se obnoviti mirovni pregovori.\n- Lopta je sada u palestinskom dvorištu. Mi smo doprinijeli onim čime smo mogli da doprinesemo, rekao je Lieberman u intervjuu za vojni radio.\nLieberman je zapravo rekao drugim riječima ono što je u srijedu navečer izjavio izraelski premijer Benjamin Netanyahu da palestinski predsjednik Mahmud Abbas nema više opravdanja da izbjegava obnovu pregovora.\n- Washington je označio odluku Izraela korakom ka obnovi izraelsko-palestinskog mirovnog procesa, navedeno je u saopćenju američke državne tajnice Hillary Clinton.\nPalestinska uprava je odmah odbacila moratorijum, jer ne uključuje zamrzavanje izgradnje u jevrejskim kvartovima u istočnom Jerusalemu koji Palestinci namjeravaju da proglase glavnim gradom svoje buduće države.\nGlavni palestinski pregovorač Saeb Erekat je rekao da je neprihvatljivo zamrzavanje izgradnje u naseljima koje ne obuhvata taj dio Jerusalema, istakavši da će Izrael nastaviti da gradi 3.000 već započetih stanova na Zapadnoj obali.\nNastavak izgradnje u naseljima bio je glavna prepreka u nastonjanjima SAD-a da obnove pregovore između Izraela i Palestinaca. Poznavaoci prilika zato ocijenju najnoviji potez Izraela kao pokušaj da se prije svega zadovolje SAD-a, glavni saveznik jevrejske države, prenosi u četvrtak Tanjug.\nprije 21h 6m 187\nprije 22h 54m 126\nprije 10h 7m 667\nprije 21h 24m 111\nprije 2h 35m 76


SRAMNA odbrana sportiste zbog kog je Srpkinja IZGORELA: Tina (23) umrla u mukama, a evo koga on krivi - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Crna hronika » SRAMNA odbrana sportiste zbog kog je Srpkinja IZGORELA: Tina (23) umrla u mukama, a evo koga on krivi\nSRAMNA odbrana sportiste zbog kog je Srpkinja IZGORELA: Tina (23) umrla u mukama, a evo koga on krivi\nTinin ujak Stevan kaže da je načuo za ovaj pokušaj advokata sportiste i da je to, malo je reći, bezobrazno\n/ 15:24 • 21.11.2021. • 21.11.2021.\nFoto: POOL/Getty images/Profimedia, Printscreen\nAdvokati Henrija Ragsa III, koji se tereti da je izazvao stravičnu nesreću u Las Vegasu u kojoj je poginula Srpkinja Tina Tintor, na sve načine pokušavaju da oslobode svog klijenta krivice, pa tako sada upiru prstom u vatrogasnu službu okruga Klark.\nDejvid Česnof i Ričard Šonfeld, advokati koji predstavljaju američku NFL zvezdu i bivšeg igrača Rajdersa, tvrde da vatrogasci nisu stigli na mesto nesreće 20 minuta.\nZa to vreme, mlada Srpkinja Tina Tintor (23) i njen pas Maks izgoreli su u njenom automobilu. Njenu “tojotu” zahvatila je vatra nakon što se Rags svojim vozilom zakucao u nju otpozadi.\nRags je optužen da je vozio pod dejstvom alkohola brzinom od 250 kilometara na sat i bezobzirnu vožnju koja je rezultirala smrću.\nMeđutim, njegovi advokati pokušavaju da dokažu da je krivica na vatrogasnoj službi okruga Klark, jer nije brže odgovorila na nesreću.\n8News Now Las Vegas prenosi da njegovi advokati veruju da je vatra mogla biti ugašena u “početnoj fazi”.\n– Kroz istragu koju je sprovela odbrana otkriveno je da je vatrogasna služba okruga Klark bila u poziciji da ugasi požar na vozilu dok je bio u početnim fazama, a to nije učinila – navodi se u sudskom dokumentu.\nPrema sudskim dokumentima, Ragsovi advokati tvrde da “vatrogasci nisu pokušali da ugase vatru otprilike 20 minuta, za to vreme celo vozilo je zahvatio plamen”.\nTinin ujak: Sve je sada uzalud, pravde na svetu nema\nTinin ujak Stevan kaže da je načuo za ovaj pokušaj advokata sportiste i da je to, malo je reći, bezobrazno.\nFoto: POOL/Getty images/Profimedia\n– Čuo sam da hoće da okrive Hitnu pomoć i vatrogasce da nisu stigli na vreme. To je bezobrazno. Kada imate nekog ko je alkoholičar i možda bio pod dejstvom droge, suvišno je tu bilo šta tražiti. On je vozio 250 kilometara na čas u mestu gde je dozvoljeno 50 – kaže Stevan.\nOn, pak, kaže da ga u današnje vreme ništa ne iznenađuje i da misli da na ovom svetu pravde nema.\n– Čak i u Srbiji imate primere da kada neko vozi skupa i jaka kola, mi prosečno moramo da se sklanjamo da nas ne bi pregazili, a mogu da zamislim kako je tek kada je u pitanju milioner, sportista, koji novcem može sve da kupi – dodaje on.\nStevan je u kontaktu sa Tininom porodicom, a na pitanje kako se oni sada osećaju – da li su se fokusirali na dostizanje pravde ili su neutešni, odgovora da je pre ovo drugo.\n– Mislim da su neutešni jer nju ništa ne može da vrati. I da dobije 50 godina, doživotnu robiju, to neće vratiti Tinu. Sve je sada uzalud – zaključuje sagovornik.\nProšle nedelje, vatrogasna služba okruga Klark objavila je saopštenje u kojem osporava sve tvrdnje o odloženom odgovoru.\n– Nije bilo kašnjenja u reagovanju niti u gašenju vatre. Kapetan na licu mesta je izvestio da je vozilo po dolasku u potpunosti zahvaćeno požarom i da niko unutra nije mogao da preživi putnički prostor. Došlo je do stalnog ponovnog paljenja u jednom delu automobila, što je posadi zadalo muke, što nije neobično kod požara na vozilu. Kapetan navodi da je bilo nekog materijala koji je kapao, verovatno iz cevi za gorivo koja se ponovo palila u predelu na strani suvozača, na zadnjim točkovima. Vatrogasne ekipe su u kontinuitetu gasile ovo područje dok je ponovo gorelo – navodi se u ranijem saopštenju vatrogasne službe.\nRagsovi advokati su takođe podneli zahtev za nabavku svih komunikacija vatrogasne službe okruga Klark u vezi sa nesrećom, uključujući tekstualne poruke.\nSudija je naredila da se Rags u ponedeljak pojavi u sudnici, nakon što je prošle nedelje preskočio obavezan alko-test. Medjji su preneli da mu preti i povratak u zatvor.\nSudar dva automobila kod Rume: POVREĐENI odmah prebačeni u bolnicu (FOTO)\nSaobraćajna nesreća kod Svilajnca: Ima POVREĐENIH u sudaru dva automobila\nPrvi SNIMAK sa mesta nesreće u Bugarskoj: Povređeno šestoro DECE, prednji deo autobusa smrskan (VIDEO)\nNova NESREĆA u Bugarskoj: Autobus udario u zaustavljen kamion, povređeno 29 putnika s Kosova i Metohije\nHenri Rags III\nPravde nema.Pravda je u onih koji imaju moc.Pred zakonom nismo isti ,ali ta nepravda jako boli i ispasta onaj koje nejaci ,svi gledaju kako ce te slomiti i jos uzivaju u tome.


Peking proteruje tri američka novinara zbog teksta „Kina – pravi bolesnik Azije" - 19.02.2020, Sputnik Srbija\nVlada Kine je donela odluku da poništi akreditacije trojici dopisnika američkog lista „Vol strit džurnal“ u Pekingu zbog članka „Kina – pravi bolesnik Azije“... 19.02.2020, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Andy WongDonald Tramp na naslovnici kineskih novina\nPrema rečima portparola Ministarstva spoljnih poslova Kine Gena Šuanga, vlasti Kine su zahtevale od redakcije američkog lista da se javno izvini i da kazni odgovorne za taj postupak, međutim, oni su se oglušili o njihove zahteve.\n„Kina je donela odluku da poništi akreditacije tri dopisnika 'Vol strit džurnala' u Pekingu“, rekao je portparol.\nPrema njegovim rečima, američki list je 3. februara objavio članak, koji diskredituje napore kineske vlade i naroda u borbi protiv epidemije, dok su se urednici osmelili da članak naslove rasistički „Kina – pravi bolesnik Azije“, što je, kako je rekao, izazvalo veliko negodovanje Kineza i međunarodnu osudu.\n„Kineska strana je nekoliko puta iskazala negodovanje 'Vol strit džurnalu', nekoliko puta im je objašnjava svoj čvrst i ispravan stav i zahtevala je od lista da prizna ozbiljnost svoje greške, da se javno izvini, sprovede istragu i kazni odgovorne. Nažalost, list i dalje sve to izbegava“, objašnjava Gen Šuang.\n4 Februar 2020, 18:17\nAktivnost stranih novinara na teritoriji Kine regulisana je nacionalnim zakonom, podseća on, i dodaje da Kina ne odobrava objave koje su rasističkog karaktera, kao ni one koje namerno diskredituju kineske medije.\nSAD pooštrile mere kineskim medijima na američkom tlu\nKina je takođe nezadovoljna i odlučno protestuje zbog odluke SAD da uvede strožija pravila za pet državnih kineskih medija, koji rade na američkoj teritoriji.\n„Izražavamo ogromno nezadovoljstvo i odlučan protest zbog postupaka SAD. Kina zadržava pravo da odgovori recipročnim merama“, rekao je Gen Šuang.\nPrema njegovim rečima, redakcije kineskih medija u Americi se dugo pridržavaju principa objektivnosti, nepristrasnosti, istinitosti i preciznosti kada je reč o prenošenju vesti.\n„Mešanje u normalan rad kineskih medija je neosnovano i neprihvatljivo“, istakao je portparol.\nKina apeluje na SAD da odustane od svojih ideoloških predrasuda, mentaliteta hladnog rata, da prekine sa nepromišljenim merama, koje podrivaju bilateralnu saradnju i poverenje. Zadržavamo pravo da preduzmemo recipročne mere“, poručio je portparol kineskog Ministarstva.\nSAD su 18. februara pooštrile pravila za rad pet najvećih kineskih medija na američkoj teritoriji, među kojima su agencija Sinhuan i televizija CGTN.\nNavodi se da će prema njima biti preuzete mere „slične onima koje je Peking uveo protiv američkih organizacija u Kini“.


Krizni štab odlučuje o mogućem ublažavanju mera - Sputnjik Srbija\n09:07 28.09.2020 Preuzmite kraći link\nEpidemiolog Branislav Tiodorović izjavio je za RTS da imamo stabilnu situaciju, podsetivši da je i Slovenija podigla rampu.\nTiodorović je napomenuo da je, međutim, situacija nesigurna jer je virus i dalje tu.\n„Imali smo puno primera kao u Češkoj, na Islandu, gde se situacija pogoršala sa popuštanjem mera. Moraju da se se poštuju tri mere: maska u zatvorenom prostoru, odstojanje i dezinfekcija ruku i predmeta“, istakao je Tiodorović.\nSa kulturnim i muzičkim manifestacijama, to će biti neka vrsta nagrade, jer uspeh koji imamo po stopi na 100.000 stanovnika, a to je 7, zasluga je stanovnika, kazao je epidemiolog.\nGovoreći o sportskim aktivnostima i Beogradskom maratonu, Tiodorović kaže da će biti teško da se sačuva distanca i da se sačuva dobar rezultat.\n„Od organizatora će zavisti da li ćemo sprovesti nešto, pa i Beogradski maraton“, rekao je on.\nublažavanje, virus korona, mere, krizni štab


srbijasport.net - Vesti - Zonske lige - Vojvodina iz Bačkog Gradišta doživela prvi poraz ove sezone\nSubota, 31.10.2020 05:21\n21.09.2020 V. Jankov\nBojan Ćulum je u prvom delu pogodio stativu, a pri kraju dao gol\nU narodu slovi izreka da je „sedmica“ srećan broj, ali se Bačkogradištancima nije posrećilo u sedmom kolu vojvođanskog „severa“. Vojvodina je pretrpela prvi poraz 1:2 (0:0) ove sezone u Prigrevici od Tekstilca iz Odžaka, ali je i dalje lider na tabeli sa dva boda prednosti ispred najbližih pratioca.\n- Porazi su sastavni deo takmičenja, ali nismo golove primili iz igre, već iz dva penala. Ne bih da ulazim u dublju analizu suđenja, alibih primetio da je, najblaže rečeno, bilo domaćinsko. Odžačani su igrali oštro, na granici grubosti, što nije sankcionisano u dovoljnoj meri. Ali, ima grešaka i do nas. U prvom poluvremenu kod rezultata 0:0 Bojan Ćulum i Bratislav Jelić su imali prilike, ali su, umesto mreže, uzdrmali stative. Neće nas ovaj poraz poremetiti. Spremamo se za novi izazov. U goste nam stiže Mladost iz Bačkog Petrovca. Znači, čeka nas novi derbi. U prethodna dva smo bili uspešni, zašto ne bi bili i u trećem ove polusezone, ne napušta optimizam trenera Bačkogradištanaca Lazara Dabižljevića.\nMinula utakmicaje bila prva u kojoj Bratislav Jelić nije postigao gol, a Bojan Ćulum je u 80. minutu svojim četvrtim golomove sezone izjednačio na 1:1. Ali, koji minut kasnije sudija Ivan Čipko oz Ruskog Krstura je ponovo pokazao na belu tačku, koja je Vošu zavila u crno.\nBoje Vojvodine u Prigrevici, gde Tekstilac igra svoje utakmice dok su na snazi vanredne mere zbog epidemiološke situacije u Odžacima, branio je sledeći sastav: Milovanov, Kudrić (Mošorinski), Bilbija, M. Ćulum (Stefanov), Preradov, Đekić (D.Jelić), Dabižljević, Vinović (A. Prodanov), B. Jelić, B. Ćulum, Živanović (Vranješ).\nZonske lige Muškarci Vojvođanska liga "Sever" Vojvodina (BG) Tekstilac Srbija Južnobački okrug Bečej Bačko Gradište


Evropa za građane: Promovisanje kulture volonterizma između BiH i Hrvatske – STUDOMAT.ba\nEvropa za građane: Promovisanje kulture volonterizma između BiH i Hrvatske\nJedan od evropskih programa na kojem bi se mogla graditi tješnja saradnja nosi naziv Evropa za građane. Hrvatska je tom programu pristupila još 2007. godine i do danas je iz fonda Evropa za građane povukla sredstva za više od 300 projekata. To je veliko iskustvo koje će svakako biti podijeljeno i sa Bosnom i Hercegovinom te ostalim susjedima u regionu, kaže Maja Tomičić iz vladinog ureda za udruge Republike Hrvatske koji je nacionalna kontakt tačka programa Evropa za građane, piše Radio Slobodna Evropa.\n– Jako mi je drago što su u 2012. baš tri zemlje iz regije postale članice programa Evropa za građane – to su Bosna i Hercegovina, Srbija i Crna Gora. Čini mi se da bi se tu otvorio prostor za sve vidove suradnje, iako je poanta programa Evropa za građane upravo to partnerstvo među različitim zemljama, jer je ideja upravo taj interkulturalni dijalog, razmjena znanja, povezivanje različitih iskustava organizacija na EU razini. Tako je i kriterij koji je obavezan upravo to partnerstvo sa drugim organizacijama iz programa, odnosno zemljama članicama Evropske unije.\n– Ta se mreža sastoji od devet udruga koje su okupljene kroz jedan naš prošli projekt koji je završio u veljači 2013., gdje su bili isti partneri, OKC i ALD, kroz koje smo mi facilitirali otvaranje volonterskih centara u pet udruga, uz granicu između Hrvatske i BiH, smatra predsjednica Agencije lokalne demokracije iz Siska Paula Raužan.\n– OKC je metodologiju razvoja volonterizma prenio u Hrvatsku otvarajući lokalni volonterski centar u Sisku, Kutini, Hrvatskoj Petrinji, sad i u Ozlju i Vrginmostu. Samim tim uspostavili smo tu saradnju da sad oni mogu nama, putem ovakvih stvari, prenijeti to znanje, kako još pokupiti više sredstava, udružiti se zajedno, i napraviti opet nekakav projekat koji bi dobrodošao da se ti volonterski centri i dalje održavaju.\n– Ima puno sličnosti i super je što možemo temeljiti projekte na tim sličnostima. Naravno, tu je prednost i zajednički jezik, imamo i taj zajednički mentalitet i dinamiku rada – ono ‘ima vremena’ – a sve se nekako završi. To su neke prednosti s kojima mi možemo zajednički nastupati, jer opet postoji taj neki, barem kod nas, osjećaj zajedništva ovog istočnog dijela Evrope.\n– Stvaraju se krive predodžbe o volonterizmu, da je to neki besplatan rad, gdje se ne vidi cijela komponenta altruizma. Mislim da je vrlo bitno, pogotovo u ovo vrijeme i pogotovo za mlade ljude, stvaranje novih iskustava, a opet, kroz neformalno učenje i druženje. Mislim da je to stvarno odlično. Iz svog osobnog iskustva mogu reći – ja sam počela raditi kao volonter, jednostavno napredovala, dobila posao i sada radim na tome da promičem volonterstvo.\nNo, osim promocije volonterizma, u programu Evropa za građane ima mjesta i za druge ideje koje promovišu zajedništvo, kaže Maja Tomčić za RSE.\n– Trenutno se osmišljava nova struktura programa. To će biti novo financijsko razdoblje 2014.-2020. i bit će otvorena kroz dvije velike aktivnosti – prvo će biti Aktivno evropsko građanstvo u najširem smislu riječi, a drugo će biti Aktivno evropsko sjećanje, koje je posvećeno obilježavanju i prisjećanju na žrtve totalitarnih režima. Prva aktivnost će i financijski biti malo izdašnija, i okrenuta je raznim aktivnostima koje jačaju participaciju građana u procesima donošenja odluka, aktivno građanstvo, širenje razine svijesti o pravima EU građana, zaključuje ona.\n(Milorad Milojević; RSE)


MIKS ZA LEPŠI POL: HAJDUČKA TRAVA, NEVEN I KOPRIVA | Magično bilje\nMIKS ZA LEPŠI POL: HAJDUČKA TRAVA, NEVEN I KOPRIVA\n07.03.2017\t| AKTUELNO | Pregleda: 7461\t| Autor: Magično bilje\nNarodni čaj koji eliminiše menstrualne probleme i povećava plodnost\nOsim što povoljno utiče na regulaciju menstrualnog ciklusa, smanjuje simptome PMS-a (bolne grudi, otečenost…) i umanjuje tegobe koje mogu da prouzrokuju miom na materici, čaj od kombinacije 100 g nadzemnog dela hajdučke trave, 100 g osušenih cvetova nevena i 50 g osušenih listova koprive povećava i plodnost kod žena.\nPriprema se tako što sve sastojke izmešate, pa dve supene kašike mešavine prelijete sa pola litre ključale vode i ostavite u poklopljenoj posudi da odstoji pet minuta. Nakon toga procedite i sačekate da se malo prohladi.\nČaj se pije u malim gutljajima, u toku nekoliko sati. Najbolje je konzumirati litar čaja dnevno, pola litre prepodne i pola litre popodne.\nU toku menstrualnog ciklusa, ako je krvarenje obilnije, ne preporučuje se konzumiranje ovog čaja. Nakon dva meseca redovnog uzimanja, potrebno je pauzirati dve nedelje, a nakon toga se nastavlja sve do željenih rezultata.\ncaj za zene hajducka trava neven kopriva\nELIKSIR ZA BOLJE VARENJE\nOČAJNICA - BILJKA ZA BUDUĆE MAJKE\nNEVEN, KEFIR I KOPRIVA PRIJAJU ČIRAŠIMA\nNEVEN UBLAŽAVA PMS, NEGUJE KOŽU, SMIRUJE UPALE\nNAPRAVITE SAMI MAST OD NEVENA\nMEŠAVINA PROTIV AKNI\nZAŠTO JE DOBAR VIRAK\nHIPOKRATOVA SUPA JAČA IMUNITET, ŠTITI OD RAKA\nRIJANA ZDRAVA SALATA\nDA LI JEDETE PREVIŠE UGLJENIH HIDRATA?


Strava u Derventi: Djevojčica mjesecima krila da je otac silovao (Foto) - Televizija K3\nStrava u Derventi: Djevojčica mjesecima krila da je otac silovao (Foto)\nNovember 4, 2015, 4:43 pm\nOdmah nakon što ga je prijavila, policija ga je privela i sprovela u toku dana u Okružno tužilaštvo u Doboju, uz prijavu za krivično djelo silovanje.\nPoliciju je o ovom slučaju obavijestio Centar za socijalni rad u Derventi, a u kojem je djevojčica na zaprepašćenje zaposlenih otkrila šta joj je otac uradio.\nSamira Fejza, direktor Centra u Derventi, ispričala nam je kako je ova ustanova odranije bila upoznata da je djevojčica u drugom stanju, ali da je ono što je rekla sve šokiralo.\nKako je rekla, djevojčica je početkom septembra, u pratnji svojih roditelja i u pratnji nevjenčanog supruga D.K. i njegovih roditelja, došla da traži saglasnost za sklapanje maloljetničkog braka. Nije ga dobila jer nije imala 16 godina, što je donja granica za ovu vrstu dozvole.\n“Tada nam je rečeno da je trudna i da čeka bebu, ali i da prisutni suprug nije otac. U razgovor smo uključili psihologa i socijalnog radnika kako bismo saznali ko je otac djeteta. Ona se držala stava da je otac nepoznato lice starije dobi koje ju je u automobilu sačekivalo pred osnovnom školom u Osinji i da joj se nije predstavio”, kazala je Fejza.\nDjevojčica ih je tada obavijestila da je prešla kod nevjenčanog supruga u Donju Bišnju iz Gornjih Lupljanica, gdje je živjela do tada te da će tu ostati dok ne ispuni zakonske uslove za brak.\n“Psiholog je u više navrata obilazila djevojčicu i porodicu, trudnoća je protekla uredno, a po izlasku iz bolnice se vratila u kuću nevjenčanog supruga, da bi u utorak došla i rekla kako je otac njenog djeteta u stvari njen rođeni otac, nakon čega je otišla u pratnji psihologa u policijsku stanicu”, kazala je Fejza, dodajući kako Centar dosad nije imao prijavu o nasilju i zlostavljanju kada je njen otac u pitanju.\nU razgovoru koji smo obavili s komšijama uhapšenog Z.Đ. u selu Gornja Lupljanica smo saznali kako je riječ o čovjeku sklonom alkoholu i problemima.\n“On ima tri kćerke i tri sina, od kojih je jedan predškolskog uzrasta dok druga dvojica rade. Majka često ide da radi za nadnicu i znam da su on i djevojčica ostajali sami”, kazao nam je jedan od rijetkih komšija koji je želio da razgovara o osumnjičenom.\nOd drugog komšije smo saznali da je prije nekoliko godina silovao i svoju svastiku, kao i da se roditelji plaše da djeca idu putem kraj njegove kuće pa se nadaju da će, ukoliko se dokaže krivica, dugo ostati iza rešetaka.\nPosjetili smo i kuću u kojoj živi maloljetna djevojčica u susjednoj Donjoj Bišnji, ali u njoj nije bilo nikoga. Kako smo saznali i ovdje je riječ o višečlanoj porodici koja se nalazi u teškom materijalnom stanju.\nU Sarajevu potpisano pet sporazuma o saradnji Srbije i BiHUbicu dječaka iz BiH napali zatvorenici u zatvoru


Na Univerzitetu Crne Gore održava se prvi sastanak partnera u projektu Jačanje internacionalizacije na univerzitetima u Crnoj Gori kroz efikasno strateško planiranje (IESP)\n/ REKTORAT /VIJESTI /NA UNIVERZITETU CRNE GORE ODRŽAVA SE PRVI SASTANAK PARTNERA U PROJEKTU JAČANJE INTERNACIONALIZACIJE NA UNIVERZITETIMA U CRNOJ GORI KROZ EFIKASNO STRATEŠKO PLANIRANJE (IESP)\nUniverzitet Crne Gore je koordinator jedinog strukturog projekta, pod nazivom Jačanje internacionalizacije na univerzitetima u Crnoj Gori kroz efikasno strateško planiranje (Fostering Internationalization at Montenegrin HEIs through Efficient Strategic Planning - IESP), koji je u 2019. godini odobren za finansiranje od strane Evropske komisije u okviru Erasmus+ programa izgradnje kapaciteta u visokom obrazovanju. Tim povodom u Rektoratu Univerziteta se 15. i 16. januara održava prvi sastanak predstavnika partnerskih institucija koje učestvuju u projektu. Pored predstavljanja samog projekta, na sastanku je dogovorena realizacija svih aktivnosti u prvoj godini projekta, aktivnosti u domenu potpisivanja partnerskih ugovora, a predstavljeni su i članovi konzorcijuma projekta. U projekat su kao partneri uključeni Univerzitet Donja Gorica, Univerzitet Mediteran, Ministarstvo prosvjete, Ministarstvo nauke, Agencija za kontrolu i obezbjeđenje kvaliteta visokog obrazovanja, kao i partnerski univerziteti iz zemalja Evropske unije: Univerzitet u Ljubljani, Univerzitet u Kadizu i Univerzitet Azurna obala iz Nice. Ukupni budžet ovog dvogodišnjeg projekta iznosi 683.014 eura.\nUčesnicima sastanka obratili su se rektor Univerziteta Crne Gore, prof. dr Danilo Nikolić, i šefica Nacionalne Erasmus+ kancelarije u Crnoj Gori, gospođa Vanja Drljević. Rektor Nikolić istakao je da su ključni ciljevi razvoja crnogorskih visokoškolskih ustanova uključenih u ovaj projekat povećanje međunarodne konkurentnosti, međunarodne prepoznatljivosti i vidljivosti u Evropskom prostoru visokog obrazovanja i Evropskom istraživačkom prostoru. Oni su u potpunosti usklađeni i sa Strategijom razvoja visokog obrazovanja u Crnoj Gori, koja naglašava međunarodne aktivnosti univerziteta i potrebnu njihove potpune integracije u Evropski prostor visokog obrazovanja. Gospođa Vanja Drljević istakla je da su Univerzitetu Crne Gore u pozivu za finansiranje Erasmus+ projekata u 2019. godini odobrena tri koordinatorska projekta, što uz još tri odobrena partnerska projekta predstavlja maksimalno dozvoljeni broj od šest projekata po instituciji i najbolji je do sada ostvaren rezultat na nivou najstarije visokoobrazovne institucije u Crnoj Gori.\nProjekat IESP ima za cilj da unaprijedi međunarodnu konkurentnost crnogorskih univerziteta koji su učesnici projekta, prije svega putem obezbjeđivanja najboljeg modela jačanja kapaciteta za različite aspekte internacionalizacije. Svrha realizacije projekta je da prevaziđe nedostatke na koje su, u domenu internacionalizacije visokoškolskih ustanova u Crnoj Gori, ukazali i međunarodni eksperti u svojim izvještajima iz 2018. godine, u okviru Programa Institucionalne evaluacije (EUA IEP).\nProjekat IESP će biti fokusiran na sljedeće konkretne ciljeve:\nRazvoj institucionalnih strategija internacionalizacije sa akcionim planovima;\nRazvoj mehanizama za monitoring i evaluaciju internacionalizacije;\nUnapređenje znanja i vještina nastavnog i administrativnog osoblja za učešće u procesu internacionalizacije;\nUnapređenje preduslova za povećanje mobilnosti studenata, akademskog, istraživačkog i neakademskog osoblja.\nSpecifični ciljevi projekta će biti realizovani kroz nekoliko ključnih zadataka, koji uključuju:\nidentifikaciju različitih modela internacionalizacije na partnerskim univerzitetima iz Evropske unije i razvoj smjernica za efikasan model internacionalizacije na univerzitetima u Crnoj Gori;\nrazvoj kapaciteta za učešće u procesu internacionalizacije putem obuke osoblja i modernizacije opreme;\nrazvoj neophodnih alata za jačanje procesa internacionalizacije koji obuhvataju izradu strategije internacionalizacije sa akcionim planom i pratećim dokumentima, uvođenje nastave na engleskom jeziku na odabranim predmetima na nivou osnovnih i master studija i izradu nastavnih materijala na engleskom jeziku, organizaciju akreditovanih interdisciplinarnih ljetnjih škola na engleskom jeziku, izradu kriterijuma za procjenu kvaliteta procesa internacionalizacije i osnivanje Jezičkog centra za internacionalizaciju na nivou Univerziteta.\nBroj posjeta : 738


Nova petlja za Vranjsku banju | PČINJSKI 017 - PORTAL\nNova petlja za Vranjsku banju\nVESTI Vranjska Banja\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture sprovodi proceduru javnog uvida u Nacrt izmena i dopuna Prostornog plana područja infrastrukturnog koridora Niš – granica Republike Severne Makedonije.\nOvim izmenama predviđeno je da Gradska Opština Vranjska banja dobije svoju petlju na autoputu.\nJavni uvid u predmetna dokumenta se obavlja u jedinicama lokalne samouprave i traje 15 dana, a počinje danom oglašavanja, 24.05.2021.godine.\nMaterijal je izložen u holu Odeljenja za urbanizam, imovinsko-pravne poslove, komunalno stambene delatnosti i zaštitu životne sredine Gradske uprave Grada Vranja, Ulica Ivo Lole Ribara broj 1, navodi se na sajtu grada Vranja.\nU toku ovog javnog uvida, zainteresovana lica mogu da daju primedbe i sugestije, i to do 07.juna 2021.godine. Ako ih bude bilo one će biti prosleđene Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nTakođe, u vremenu trajanja javnog uvida, ovi predmetni materijali biće dostupni za javnost i na internet adresi Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (www.mgsi.gov.rs).\nDopis radnika SC “Mladost” Bujanovac


Naslov: Evo jedan ljubavni test Čet Avg 21, 2008 3:08 pm\nNaslov: Re: Evo jedan ljubavni test Pon Jun 07, 2010 6:54 pm\nja ne razumem..kako ovo da obelezavam...\nNaslov: Re: Evo jedan ljubavni test Sub Dec 04, 2010 8:32 pm\nNi ja ne razumem kako.kako dobijem rezultat?\nNaslov: Re: Evo jedan ljubavni test Uto Jan 31, 2012 5:59 pm\n10.zelis li ga/je da\n14.da li te voli da\n15.da li bi bio s njom u vezi/bila s njim.. da\n16.da li te zagrlio/zagrlila da\n19.priznao da te voli/priznala da\n20.bio kod tebe/bila kod tebe da\n21.ti kod nje/ti kod njega da\n22.da li si ljubomoran kad je s drugom/ljubomorna kad je s drugim mozda\n23.da li si lud za njom/luda za njim da\n24.da li ste u vezi ne\n25.da li te nekad razocarala/razocarao mozda\n26.plasi se tebe? ne\n27.nosi li veru da\n28.da li voli kad je s tobom da\n29.da li bi ga ostavila zbog drugog/je ostavio zbog druge ne\n30.boris li se za nju/njega da\n31.da li si mu rekla da ga volis/joj rekao da je volis da\n32.da li si mu poslala pismo/joj poslao pismo ne\n33.bi voljela da te poljubi/volio ?da\n34.da li se volite odavno (ako jeste) ne\n35.pricate o vasoj buducnosti? da\n36.kad pricas s njim/njom gledas li ga/je u oci da\n37.a on/ona tebe? da\n38.da li ima lijepe oci da\n39.da li ste bili sami da\n40.da li si ga/je zasluzio? mozda\n41.da li te je nekad zvao/zvala da\n42.da li mu/joj vjerujes da\n43.da li je trazio/trazila tvoju sliku mozda\n44.da li si mu/joj dala/dao sliku ne\n45.da li si mu/joj poklonila/poklonio nesto da\n46.a on/ona tebi ne\n47.da li bi mu bila zena/covjek da\nNaslov: Re: Evo jedan ljubavni test


Vesti online / Vesti / Društvo / Počela borba: Odobriti upotrebu kanabisa u medicinske svrhe\nSada je upotreba kanabisa u medicinske svrhe krivično delo\nZa predsednika Udruženja izabran je urednik "Naših novina" Antonije Kovačević, a za potpredsednike direktor Specijalne bolnice "Sveti Sava" Milan Savić i specijalista reumatolgije na Vojno-medicinskoj akademiji Jaroslav Bojović. Za generalnog sekretara izabrana je filmska i TV producentkinja Mirjana Tomić.\nKovačević je najavio da će Udruženje nastaviti da apeluje na nadležne organe, pre svega Vladu Srbije i Ministarstvo zdravlja, da što pre omoguće pacijentima da koriste terapiju baziranu na kanabisu, i podsetio da je to u Srbiji sada krivično delo.\n- Ljude hapse samo zato što pokušavaju da se leče na način za koji su ustanovili da im pomaže. Dužnost svakog političara i lekara je da brine o zdravlju građana i pacijenata, te očekujem da će država reagovati brzo i konačno skinuti oznaku 'tabu' sa ove teme - rekao je Kovačević.\nOn je rekao da je to jedinstvena prilika da Srbija ne kaska za svetom, već da sledi praksu nekoliko zemalja EU i dodao da će Savić već naredne nedelje predati Ministarstvu zdravlja zahtev za izmenu Zakona o psihoaktivnim i kontrolisanim supstancama.\nUz zahtev će, kako je naveo, biti priložen spisak nekoliko stotina pacijenata koji žele da se leče kanabisom, kao i prevodi tridesetak kliničkih studija iz celog sveta koje dokazuju pozitivno dejstvo te terapije u lečenju raznih bolesti.\nDRUŠTVO Direktor bolnice traži da Srbija "lekalizuje" kanabis\nSVET Grčka legalizuje kanabis u medicinske svrhe?\nNedelja 18.01.2015. 17:19\nPonedeljak 19.01.2015. 14:53


Moć podsvesti - Džozef Marfi - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Knjige i literatura / Knjige / Moć podsvesti - Džozef Marfi\n899,00 din -20 %\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Moć podsvesti - Džozef Marfi i izberi najbolju. Knjige iz kategorije Knjige i literatura je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Moć podsvesti - Džozef Marfi i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Moć podsvesti - Džozef Marfi se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Moć podsvesti - Džozef Marfi je dostupan u prodavnici Knjizara sigma po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Moć podsvesti - Džozef Marfi proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Moć podsvesti - Džozef Marfi je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.\nZašto je neko tužan, a neko srećan? Zašto je neko veseo i bogat, a neko jadan i siromašan? Zašto je neko plašljiv i ispunjen zebnjom, a neko pun vere i samopouzdanja? Zašto neko postiže uspehe, a neko neprestano nailazi na neuspehe? Zašto je neko odličan i omiljen govornik, a neko sasvim osrednje prolazi kod ljudi kojima se obraća? Zašto nekome pođe za rukom da se izleči od takozvane neizlečive bolesti, a nekome ne? Nalaze li se odgovori na ova i mnoga druga pitanja negde duboko u podsvesti svakoga od nas? br. str.: 273 Povez knjige: broš Pismo: latinica Format knjige: 120mm x 200mm


Srijeda 3.3.2021 15:37:46\n03.03.2021 - 15h\nStrana: Prva 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 Zadnja\nPodrška predsjednika Parlamentarne grupe Bundestaga za BiH\nUkinuti vize za BiH 1. januara\nAmbasada BiH u Berlinu dostavila je Ministarstvu vanjskih poslova (MVP) BiH izjavu dr. Rajnera Stinera (Rainer Stinner), predsjednika Parlamentarne grupe Bundestaga za BiH, saopćeno je iz MVPBiH. Stiner napominje da BiH već sada ispunjava neophodne kriterije za oslobađanje od viza, isto kao Srbija, Crna Gora i Makedonija. - Vizne restrikcije za BiH moraju prestati u isto vrijeme kada one prestanu važiti za ostale zemlje regije, dakle 1. januara 2010. godine - kategoričan je Stiner.\nOvo nije opasač\nOvo jeste pištolj\nTvrdnje sarajevskih navijača da su vidjeli da policija puca u njih zvaničnici policije su oštro demantovali. Ni u jednoj njihovoj verziji policija nije pucala u navijače ni ubila Vedrana Puljića. Najviše što dopuštaju kao mogućnost jeste da je poneki policajac izvukao oružje i ako je pucao pucao je u zrak. Kako to pucanje u zrak izgleda pogledajte sami\nOvo je Bosna i Hercegovina\nNemili događaji u Širokom Brijegu bili su tema i večerašnje emisije Otvoreno HRT 1. Predsjednik NK "Široki Brijeg" Zlatan Mijo Jelić, tokom cijele emisije sve navijače Sarajeva naziva huliganima, te traži izvinjenje od zvaničnih vlasti za sve što se desilo u Širokom Brijegu. Tokom emisije i tuzlanske Fukare su spomenute u negativnom kontekstu a opšti utisak koji se stiče slušajući učesnike je da se u BiH dešavaju nemoguće stvari na sportskim terenima. Bio bi red da su bar jednom spomenuli probleme koje vrlo često prave navijači iz Hrvatske kao i svih zemalja svijeta.\nI u laži su velike oči ili ....\nKako opasač postade pištolj\nGotovi svi mediji u Hercegovini i Hrvatskoj danas su objavili sliku skinutu sa nadzorne kamere u Širokom Brijegu koja pokazuje navijača Sarajeva sa pištoljem u ruci.\nBosna i Hercegovina uslovno na Bijeloj šengenskoj listi\nVanjskopolitički komitet evropskog Parlamenta podržao je prijedlog slovenske parlamentarke Tanje Fajon da Bosna i Hercegovina i Albanija uslovno uđu na Bijelu šengensku listu.\nTo, praktično, znači da bi za građane BiH, ukoliko prijedlog dobije podršku na parlamentarnom zasjedanju, bezvizni režim bio uspostavljen onog trenutka kada bih ispuni uslove iz Mape puta.\nKoliko je javnosti poznato gotovo svi uslovi već su ispunjeni, a među onima koje još treba uspuniti je uvođenje biometrijskih pasoša.\nGrad Sarajevo podnio krivičnu prijavu protiv Dodika\nGrad Sarajevo u ponedjeljak je Tužilaštvu BiH, Kantonalnom tužilaštvu KS-a, Kantonalnom tužilaštvu u Tuzli i Okružnom tužilaštvu Bijeljina podnio krivičnu prijavu protiv Milorada Dodika, premijera RS-a.\nPrijava je podnesena za zloupotrebu položaja ili ovlaštenja, izazivanje narodnosne, rasne i vjerske mržnje, razdora ili netrpeljivosti, te krivično djelo nasilničkog ponašanja, saopćeno je danas iz Službe za odnose s javnošću Grada Sarajeva.\nGdje to ima osim u BiH?\nUbica se sam predao policiji pa onda pobjegao!\nVedran Puljić neposredno\nOliver Knezović, osumnjičeni za ubistvo navijača Sarajeva Vedrana Puljića, nakon što se jučer popodne navodno sam predao, pobjegao je sinoć policiji!?\nNorveška najbolja zemlja za život, BiH na 76. mjestu\nPrema godišnjem izvještaju UN-a, u odnosu na indeks društvenog razvoja i uslova života (izračunava se na temelju životnih očekivanja, pismenosti, uloge obrazovanja i BDP-a) najbolji uslovi za život su u Norveškoj, Australiji i Islandu, a BiH zauzima tek 76. mjesto od 182 zemlje svijeta. U regionu su svi ispred nas. Samo je Slovenija u prvoj skupini i zauzima 29. mjesto, BiH se zajedno sa Hrvatskom (45. mjesto), Crnom Gorom (65), Srbijom (67) i Makedonijom (72) nalazi u drugoj skupini.\nNajgori ukupni uslovi života su u Nigeru.\nUdruženje “Mladi antifašisti” BiH\nOsuda nemilih događaja u Širokom Brijegu\nUdruženje “Mladi antifašisti” BiH oštro osuđuje najnovije nemile događaje na ulicama Širokog Brijega između navijača FK “Sarajevo” i NK “Široki” u Širokom Brijegu. Radilo se o neviđenom huliganstvu, nasilju i divljanju u kojem je nažalost, izgubljen jedan mladi život i više lica je teže i lakše ranjeno, navodi se u saopštenju Udruženja "Mladi antifašisti" koje u nastavku prenosimo u cijelosti.\nDanas isplata septembarskih penzija\nIsplata septembarskih penzija počela je danas (5.10) sa istim isplatnim koeficijentom, odnosno 1, 65 za redovne i 1, 485 za penzije otvarene pod povoljnijim uvjetima. Penzije za septembar će primiti 353.423 korisnika, za što će Zavod osigurati oko 130 miliona KM, računajući i troškove isplate. Upravni odbor Federalnog zavoda za penzijsko i invalidsko osiguranje ponovo je upozorio na sve poteškoće koje su pratile isplatu penzija u prvih devet mjeseci ove godine. U BiH je u periodu od oktobra 2008. do jula 2009. godine bez posla ostalo 53.172 radnika, dok je broj penzionera u FBiH u prvih osam mjeseci povećan za 6.000 novih korisnika.\nStrane: Prva 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 Zadnja\n157: Mijanmar: Najmanje desetero ubijenih na protestima protiv puča\t: Foto/Video: Snažan zemljotres pogodio Grčku\t: Poljska: Ministar zdravlja ne preporučuje kinesku vakcinu\t: Kremlj umanjio značaj zapadnih sankcija, najavio recipročne mjere\t: Turska: Kineska vakcina Sinovac efikasna 83,5 odsto protiv koronavirusa\t: Devedeset odsto Izraelaca starijih od 50 vakcinisano jednom dozom ili ozdravilo\t: Ruska vakcina stiže u Hrvatsku bez odobrenja EMA\t: Mađarski Fideš napustio grupu Evropske narodne stranke\t: Svjetska banka priprema finasiranje nabavke vakcina za oko 30 afričkih zemalja\t: Holandija: Eksplozija ispred centra za testiranje na koronavirus, nema povrijeđenih\tIstraživanje: I jedna doza cjepiva smanjuje hospitalizaciju


Beta\t 20. novembra 2015. 14:50\nBivši ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac izjavio je danas da je izuzetno važna i pozitivna vest da je posle 16 godina NATO ukinuo ograničenja koja su od 1999. važila za delove srpskog vazdušnog prostora, ali da je nepotpuna, jer se ne odnosi na kopnenu zonu bezbednosti.\nOn je na konferenciji za novinare u sedištu Demokratske stranke naglasio da se postavlja pitanje zbog čega Srbija nije dobila relaksaciju i kopnene zone kada se zna da kosovske institucije žele da formiraju vojsku Kosova.\n“Ova vest je dobra, ali nepotpuna”, kazao je Šutanovac i dodao da je danas prisustvo vojske i policije Srbije u kopnenoj zoni bezbednosti na osnovu odobrenja NATO i KFOR-a, odnosno komandanta Južnog krila NATO.\nOn je naveo da je i u vremenu kada je potpisan Briselski sporazum govorio da srpska vlada nije adekvatno zaštitila interese Srbije kada je izlazila u susret Medjunarodnoj zajednici vezano za Kosovo i Metohiju.\nŠutanovac koji je ministar unutrašnjih poslova vlade u senci Demokratske stranke dodao je da je Kumanovskim sporazumom Srbija izgubila ne samo suverenitet na prostoru Kosova i Metohije već i unutar granica uže Srbije,odnosno 25 kilometara kopnene i 25 kilometara vazdušne zone.Posle susreta sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem Generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg saopštio je danas da je posle 16 godina NATO ukinuo ograničenja koja su od 1999. godine važila za delove srpskog vazdušnog prostora, naglasivši da je on došao u Beograd “u ime novog početka” u odnosima NATO i Srbije i da od saradnje imaju koristi obe strane.


Zdravlje Autor:Bright Side06. mar. 202110:32 > 10:378 komentara\nAko čokoladu strogo smatrate namirnicom koja spada u kategoriju slatkiša - varate se. Čokolada se od davnina koristila za lečenje mnogih zdravstvenih problema, a pokazalo se da je korisno jesti je svaki dan, pa i uz doručak.\nPored toga što može da nas razbudi i razbistri mozak, čokolada ima pozitivan efekat na celokupno zdravlje.\nLjudi koji jedu tamnu čokoladu barem jednom nedeljno imaju sklonost da postignu bolje rezultate u raznim testovima mentalnog zdravlja i pamćenja, pokazalo je istraživanje.\nFlavonoidi u kakau podstiču protok krvi u mozgu i skupljaju se u delovima mozga koji su odgovorni za učenje i pamćenje.\nDakle, ako želite da pokrenete mozak, posebno pre ispita, slobodno pojedite koju kockicu čokolade, piše Bright Side.\nSmiruje želju za hranom\nNe čini nam se baš da čokolada može da doprinese mršavljenju, ali malo čokolade ujutru može da smanji loše prehrambene navike smirivanjem želje za hranom tokom dana, tvrde stručnjaci.\nTakođe tvrde da čokolada pomaže u regulaciji apetita i smanjuje rizik od prejedanja.\nIstraživanje je pokazalo da visokokalorični doručak koji uključuje čokoladu zaista pomaže u smanjenju kalorija tokom dana.\nPrirodno podiže raspoloženje\nJutra mogu da budu teška i bolje je da se na početku dana dovedete u pravo raspoloženje. Čokolada može da poboljša vaše raspoloženje i podstakne pozitozitivne osećaje.\nKad jedete čokoladu, ona stimuliše proizvodnju endorfina i interakciju sa ostalim hemikalijama u organizmu koje čine da se dobro osećamo – serotoninom i dopaminom. Čokolada je zapažena po svom antidepresivnom efektu.\nDobra je za zdravlje\nLjudi koji jedu više čokolade imaju manji rizik od bolesti srca i moždanog udara. Jesti crnu čokoladu izvrstan je trening za srce, smanjuje krvni pritisak i pomaže opuštanju krvnih sudova zahvaljujući azotnom oksidu koji proizvode flavonoidi.\nZdrave količine tamne čokolade bogate kakaom mogu takođe da poboljšaju način na koji naše telo metabolizuje glukozu, pomažući u borbi protiv dijabetesa.\nCrna čokolada može da smanji nivo „lošeg“ LDL holesterola, i poveća nivo „dobrog“ HDL holesterola. Iako sve te pogodnosti nisu ograničene na jutarnje konzumiranje, čokolada je zapravo vrlo zdrava za početak dana.\nPomaže u razbuđivanju\nBaš kao kafa i čaj, kakao sadrži kofein. Količina može da varira, ali po pravilu tamnija čokolada sadrži više kofeina, dok ga bela čokolada nema.\nDakle, čokolada može da vas razbudi i osveži. Druga važna hemikalija iz kakaa je teobromin, koji čokoladi daje gorak ukus i podiže nivo energije, a to je upravo ono što vam treba ujutru.\nHranljiva je i korisna za imunitet\nJoš jedna dobra strana čokolade je da je prepuna hranljivih sastojaka. Tamna čokolada od 70 odsto sadrži antioksidante više i od zelenog čaja, kalcijum, bakar, kalijum i magnezijum.\nFlavonoidi će pomoći u suzbijanju oštećenja ćelija koje prouzrokuju oksidanti kojima smo svakodnevno izloženi, poput dima cigarete, zagađenog vazduha i alkohola. Dakle, zaštitite se kakaom pre izlaska iz kuće.\nKorisna pred jutarnje razgibavanje\nČokoladno mleko je odličan napitak pred vežbanja, a to se još više odnosi na čokoladu. Crna čokolada pojačava nivo azotnog oksida i obezbeđuje bolji oporavak i rast mišića, pa je dobro dodati malo crne čokolade ili kakaa u jutarnji obrok pre ili posle treninga.