Kragujevac - Đak iz Kragujevca otvorio Festival nauke u Beogradu - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nMarko Bogićević, učenik kragujevačke Osnovne škole „Treći kragujevački bataljon” otvorio je ovogodišnji Festival nauke, koji se održava na Beogradskom sajmu od 5. do 8. decembra.\nPored toga, njemu i njegovim školskim drugarima i dvema profesorkama uručeno je priznanje Ambsadora nauke za izuzetan doprinos vršnjačkoj edukaciji i promociji nauke.\nĐaci naučnici iz Trećeg kragujevačkog bataljona predvođeni nastavnicom matematike mr Marijom Rafajlović Stojković i nastavnicom biologije mr Suzanom Milošević Dobričić, predstaviće na Festivalu nauke svoje eksperimente.\nEkipu čine četvoro osmaka Marta Đalović, Jana Stanković, Matija Ivanović, Sofija Čabrić i troje učenika šestog razreda Marko Bogićević, Mihailo Andonović i Ivan Stojadinović. Oni su proteklih meseci vredno radili istražujući i pripremajući postavku „Razotkrijmo vodeni svet jezera kroz kreativne dečije igre”.\n- Postavka predstavlja istraživanje učenika o biodiverzitetu jezera koje će predstaviti na vrlo zanimljiv i kreativan način povezujući biološko, umetničko i programersko znanje, objašnjava mr Marija Rafajlović Stojković.\nKroz niz maketa, lego robota, stripova, interaktivnih radionica, posetiocima ćemo predstaviti živi svet jezera, a kroz kompjuterske igrice kreirane od strane naših učenika, deca će na interesantan način razotkrivati taj tajanstveni podvodni svet.\n- Igrica zahteva poseban džojstik, koji su učenici sami kontsruisali. Njime je povezan spoljašnji svet i unutrašnji, svet računara. Skriveni svet voda razotkrićemo binokularima i mikroskopima, dodaje naša sagovornica.\nFestival nauke, najveća manifestacija u oblasti promocije nauke i obrazovanja, održaće se na Beogradskom sajmu u halama 3, 3a i 5, od 5. do 8. decembra ove godine.\nPored Osnovne škole „Treći kragujevački bataljon”, na festivalu će svoj štand imati i Prva kragujevačka gimnazija.\nTema ovogodišnjeg 13. festivala je „Razotkrivanje”, pošto ga posvećujemo upravo razotkrivanju zabluda i mitova uz pomoć nauke i naučnih dostignuća.\nNa festivalu će učestvovati više od 60 naučnih i obrazovnih institucija, udruženja, ali i pojedinaca iz Srbije i iz inostranstva.\npressek, foto:Marija Rafajlović Stojković\n# Kragujevac # Obrazovanje # Sajam # vesti kragujevac\n· Petak, 6. decembar 2019. Nacrt budžeta Kragujevca ponovo „okačen na tarabi”


Премијерка Брнабић у Новом Пазару: Има опреме, али, на жалост, и дезинформација | Новости\nуторак, 30. 06. 2020. у 13:06\nПремијерка Ана Брнабић изјавила је данас да су дезинформације да у Новом Пазару нема опреме и лекова, већ напротив, да је Општа болница у том граду, по броју становника, најопремљенија у Србији\n( 618 ) ( 8 )\nSrbija ce uciniti sve sto je u moci drzave da pomogne Novom Pazaru.\nOvo nije situacija u kojoj se treba igrati i siriti dezinformacije.\nJa se osećam bezbedno u svojoj zemlji.\n( 335 ) ( 12 )\nOpreme ima u to ne sumnjamo , ali opozicija koristi svaku priliku da izmislja.\n( 588 ) ( 11 )\nNamerno se puštaju dezinformacije, samo da bi se ostvarila politička korist.\nNeki ljudi koriste čak i ovu situaciju sa epidemijom za širenje dezinformacija! Zaista vam svake pameti!\nNema nikakvog razloga da bolnica u Novom Pazaru bude najopremljenija u odnosu na broj stanovnika u Srbiji. Moji sugrađani iz Pazara niti su bolji, niti su lepši, niti su svoju Srbiju zadužili nečim više, od nas iz drugih krajeva Srbije. Nije u redu da neko ko ne govori istinu i ne poštuje ostale sugrađane, bude još i nagrađen.\n( 193 ) ( 16 )\nIma ljudi koji nemaju srama i koriste situaciju sa korona virusom za sirenje laznih vesti...\nPojedinci stvarno nemaju srama, pa zato sire i lazi i lazne vesti...\n( 265 ) ( 18 )\nSramota je da ovakve trenutke koriste za političke proteste.\n( 184 ) ( 27 )\nZaista mi je zao tih ljudi koji sire dezinformacije i lazi. Treba da ih bude sramota. Ti koji sire lazi u politicki ostrasceni.\nDaće Bog da se izborimo i sa ovim\n( 241 ) ( 8 )\nIstina je uvek jača od neistina i dezinformacija pomoću kojih neki politički oponenti žele da naude zdravstvenom sistemu.\nTaj ko plasira informacije o nedostatku opreme da ne rade respiratori ne misli dobro svojim sugradjanima i dize paniku.Na svu srecu sve se brzo demantuje.\nOpozicija se zaista služi lažima, i dezinformacijama, bolnica u Novom pazaru je najbolje opremljena od svih bolnica u Srbiji, i šta god da im je potrebno od medicinske opreme, postoje i magacini koji su opremljeni. Zahvaljujući Aleksandru Vučiću bolnice izgledaju kao Space šatlovi.\nOvo nije lična borba već zajednička,jer samo tako možemo da očekujemo neke povoljne rezultate. Kada to jednom shvatimo onda će nam sve biti i lakše i jasnije.\nTo su opozicioni ljudi, ne vole kada neko napreduje pa to ti je.\nSramotno je da i ovu epidemiju simpatizeri Ugljanina koriste za ubiranje političkih poena.\nNa dezinformacije koje šire Ugljaninovi simpatizeri Lončar i Brnabićka su odgovorili istinom.\n( 5 ) ( 54 )\nZasto ne hapsite onda ako se dize panika i uznemirava narod\nKod Ugljanina i njegovih pristalica je prisutna frustracija zbog poraza na lokalnim izborima.\n( 8 ) ( 193 )\nOvo je jedna velika laž!Help for Novi Pazar umiru na desetine dnevno,nema opreme nema, zdrastvenih rasnika.\nLimeni sanduci sa potpuna dezinformacija jer bi se porodica preminulih potpuna pobunila što se toga tiče, dakle netačno je, lažne, i morbidne dezinformacije.\nDjilas ,Ugljanin i ostali sljam lazima truju gradjane,ali istina je samo jedna i nju narod zna .\nAko je sve tako lepo zašto su onda zaposleni u Novopazarskoj bolnici okrenuli ledja premijerki Ani i ministru Lončaru?\n@Gulisav - Tako je, zna Loncar i Brnabic, zasto su im ledja okrenuta. Sram da vas bude zasto ovako neprijateljski osudjujete narod koji je bez ikakve medicinske pomoci.\nVlada Srbije nista ne krije od gradjana.\nVerujem da je drzava maksimalno obezbedila covid bolnice u Novom Pazaru opremom kako bi zastitila zdravlje ljudi i da postoji veliki broj dezinformacija zarad politickih interesa.\nJadno cime se opozicija i protivnici ove vlasti bave.\nOpoZicija se služi lazima jer ne umeju drugačije da prihvate poraz !\nTruju narod neistinama. Novopazarska bolnica je jedna o najopremljenijih u to sam se licno uverio.\nKoliko nisko mogu da padnu?! Koriste zdravstveno stanje naroda u cilju prljave politicke propagande?!\n( 387 ) ( 7 )\nDjikijevi i Suljini poslusnici su resili da pogaze sve sto je vlada uradila za njihov grad, i pomogla im da se bore i spase zivote svojim gradjanima.Tako to rade nezahvalnici, treba da ih bude sramota!\nPodlo, jako podlo od pristalica Sulejmana Ugljanina. Tako se ne docekuju ljudi koji su se pobrinuli da bolnica u Novom Pazaru bude opremljena, kao i sve ostale u Srbiji.\nUgljanin se prodao Đilasu.\nSvako ko širi dezinformacije treba da bude kažnjen.\nSituacija ide na bolje, svi uslovi su stvoreni!\nOvo je Djilasovo podlo maslo!\nDezinformacije su najveci neprijatelj naroda, svako ko ih siri treba biti strogo kaznjen.\nOpreme ima dosta, ali očigledno ima i politički plasiranih dezinformacija!\nNe znam šta je cilj širenja dezinformacija i plašenja naroda bez ikakve potrebe.


Aršin licemerja - Gordana Suša - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Gordana Suša » Aršin licemerja\nPredsednici Evropskog saveta i Evropske komisije u zajedničkom obraćanju javnosti saopštili su da je „referendum nezakonit, nelegitiman i njegov rezultat neće biti priznat“!\n12Piše: Gordana Suša 04. oktobra 2017. 15.00\nOvaj tekst, pre dve i po godine, potpisali su evropski zvaničnici, Herman van Rompej i Žoze Manuel Barozo, o referendumu na Krimu a danas, posle referenduma u Kataloniji isti tekst potpisuju Donald Tusk i Žan Klod Junker. Prema tome ne može se reći da Evropa nema dosledan stav, ali ne može se reći da je taj stav uvek moćan i obavezujući. Kao što je Ukrajinska autonomna republika Krim posle referenduma ušla u sastav Ruske Federacije i pored protivljenja Evrope i svetskih sankcija Rusiji, može da se dogodi da i Katalonija, naročito posle brutalne intervencije španske policije, ostane tvrdoglava u zahtevima za otcepljenje, uprkos brojnim ekonomskim argumentima protiv i uprkos upozorenjima iz Evropske Unije. Srpski predsednik i Vlada podržavaju integritet Španije i podudaraju se sa stavom EU i zato je prilično nelogična njegova „prozivka“ Evrope i pretnja mečkom koja je došla da igra u njeno dvorište. Kako to u Kataloniji ne važi referendum a na Kosovu može i bez referenduma, glasno se upitao predsednik Srbije u direktnom prenosu pred građanima Srbije, udarajući u damar, žilu kucavicu, unutrašnjeg dijaloga. Da li su događaji u Španiji, kako je naveo, „najbolji primer dvostrukih aršina i licemerja svetske politike“?!!! Da, sigurno ima i jednog i drugog ali jednog i drugog ima i u srpskoj politici. Jednom prekršena Badinterova pravila o raspadu Jugoslavije po granicama republika, od Kosova su napravili presedan u međunarodnom pravu. Ali najblaže rečeno, tvrdoglava i ratnička srpska politika koja nije pristajala na više od autonomije a manje od nezavisnosti, krah pregovora u Rambujeu, rezultirala je stravičnim bombardovanjem, nevinim civilnim i vojnim žrtvama, broj obolelih od kancera se od tada utrostručio, a šteta uništene i devastirane zemlje premašila je 30 milijardi dolara. „Kumanovskim sporazumom“, lažno predstavljanim kao pobedničkim, vojska Savezne Republike Jugoslavije ( dva oka u glavi) i policija Srbije povukli su se sa Kosova, zaustavljen je rat a već sutradan je Savet bezbednosti UN doneo rezoluciju 1244. Kriviti, dakle, samo Evropu i svet za duple aršine i licemernu politiku, a Milošević je u tom četvrtom ratu sa Kosovom, tražio da Srbija uđe u savez sa Rusijom i Belorusijom, bez osvrta na srpska licemerja i duple aršine nije korektno i što je još gore, iskustvo nas uči, može da bude vrlo manipulativno, baš kao Vučićevo pitanje sa odgovorom „zašto smo mi Srbi najgore tretirani“? Za početak, predsedniče, bilo bi dobro da analizirate Miloševićevu politiku, posledice i odgovorite na pitanje zašto njegovim kadrovima a bojim se i idejama, sve doslednije popunjavate javnu scenu Srbije? Aršin, dakle, merna jedinica za licemerje je bio Milošević!\nOd grčkog predsednika Prokopisa Pavlopulosa saznali smo šta Grci sanjaju o Evropi. Delovi njegovog obraćanja srpskim parlamentarcima vrlo su poučni. Evropa premašuje pitanje nacija! Stvorena je da zaštiti principe mira, demokratije, prava i socijalnog jedinstva, krajnji cilj za koji se borimo je federativna Evropa koja ima osnovne karakteristike reprezentativne demokratije zasnovana na principima solidarnosti… Mesta u EU postoje samo za one koji su ispunili uslove i koji imaju viziju istu kao mi, a ne za one koji posmatraju EU kao vozilo odnosno sredstvo za korišćenje prilika u koje će da uskoče i iskoče prema svojoj potrebi…\nI naravno, nametnulo se još jedno logično pitanje, zašto baš to i zašto baš u ovom trenutku Pavlopulos poručuje u Srbiji. O rekonstrukciji ili čak novoj arhitekturi uveliko traje debata u Evropskoj uniji. Kod nas se sve svodi na sitnu ćepenačku politiku, kuknjavu i žalopojke a rasprave uopšte nema. Jedine smernice, prema Evropi, daje predsednik Vučić a onda posle njega kao papagaji sve što je rekao ponavljaju premijerka i ministri Vlade. Dok čekamo unapred poznati odgovor iz Brisela na Vučićevo pisamce koje će odneti Ana Brnabić, valja podsetiti da je predsednik Grčke, takođe, kao Vučić, pravnik i da njegova partija pripada desnom centru ali da za razliku od Vučića nijednom nije govorio u prvom licu jednine, što Vučić bezobalno radi. Ovaj put se žalio na lično „razapinjanje“ u svetskim medijima kao da je ruski čovek? Dok je tako, dakle, s jedinim fokusom na Vučića, postoji osnovana sumnja da se evropski put Srbije svodi samo na verbalno i jezičko pitanje, a iza paravana se oživljavaju stare ideje o spašavanju Srba i kosovskom zavetu.\n04. oktobra 2017. u 19.53\nZnamo mi nas... kaže:\n04. oktobra 2017. u 20.42\nU nas je licemerje podrazumevano, evropsko više bode oči…\nMinja Popović kaže:\n04. oktobra 2017. u 22.34\n05. oktobra 2017. u 00.51\n05. oktobra 2017. u 02.52\nOva ti je ko grom.." a zatim( iza vodje navijaca Zvezde dipl. pravnika bez radnog staza) svi u "vladi"( ovo je cirkus a ne nekakva Vlada) ponavljaju kao papagaji. Bravo. Kao pravi pravcati – papagaji. I treba ih tako i zvati : papagaj Dacic, papagaj Nesa, papagaj Mali, Papagajke Maja i sta li bese, Brnabicka. Cak im je i mozak u kavezu, zakatancen. Oni ne smeju da zucnu o Kataloniji bez poznavanja stava "delije". Ovo licemerje ministara-papagaja je nevidjeno u svetu, verujte.\n05. oktobra 2017. u 03.40\nMogli ste Gordana, kako bi ste bili dosledni Vašim vernim čitaocima, a to vam predlažem da u jednom tekstu i napišete, reći čuveni slogan:"Ma mi Srbi smo go*na." Esencija poturenog nam mišljenja devedesetih godina koje su zdušno prihvatile "intelektualne" gromade kruga dvojke sjedeći bez kinte po kafanama, pijani od smoljublja i mržnje prema "seljačinama" koji su došli u njihov Beograd, uništili im karijere i bacili na ulicu. A kako je samo bilo dobro glumiti intelektualca za dobru kintu. Rečeno vam je da je Slobo licemer i kriv za sve. Šteta, jer da ste samo malo poslušali Medlin Olbrajt onda kad je rkla da Amerika voli Srbe, ali moraju uništiti Srbiju zbog Miloševića…Da ste smeli reći reč o njojznali biste šta je licemerje. I onda, verovatno ne biste dobili posao u sponzorisanim medijima od raznih belosvetskih bitangi, nego od svoje države.\nZnam da nećete ovo objaviti, ali nekako mi lakše kad kažem.\nCitateljka Danasa kaže:\n05. oktobra 2017. u 07.03\n05. oktobra 2017. u 07.22\nДа ли ће запад бомбардовати Шпанију ако недозволи оцепљење?\nСрбија је могла једино да прихвати да амбасадор Америке управњ+ља Србијом да је не бомбардују, све друго су замајавања. Нема правде у свету свем права јачег. Зашто нису бомбардовали Русију?\n05. oktobra 2017. u 08.03\n05. oktobra 2017. u 10.28\nU Srbiji su hteli Kosovo bez Albanaca. Srbija nije zelela da pregovara sa predstavnicima kosovskih Albanaca za koje su sami Albanci smatrali da su njihovi predstavnici, vec sa nekakvim Rahman Morinama, Buba Morinama, Riza Sapundziju i sl. Milosevicevim poslusnicima. Zato je Kosovo postalo de facto nezavisno.\nI zbog toga je bilo mnogo krvi, zbog toga je Srbija i bombardovana.\n05. oktobra 2017. u 11.02


Grčka označila Tursku kao sigurnu zemlju za većinu azilanata\nTanjug 7. juna 2021. 18:06\nATINA – Grčka je danas označila susednu Tursku kao sigurnu zemlju u kojoj većina azilanata koji sa njenih obala kreću ka Grckoj može da traži međunarodnu zaštitu.\nU zajedničkoj uredbi grčkih ministarstva spoljnih poslova i migracija navodi se da se označavanje odnosi na tražioce azila iz Sirije, Avganistana, Pakistana, Bangladeša i Somalije, preneo je AP.\nNavedno je da Turska ispunjava sve kriterijume za odgovor na zahteve za azil ovih državljana, jer tamo nisu u opasnosti zbog rase, religije, državljanstva, političkih uverenja ili članstva u nekoj određenoj društvenoj grupi i mogu da traže azil u Turskoj umesto u Grčkoj.\nTo bi, u teoriji, moglo da smanji migracione tokove ka Grčkoj, članici Evropske unije, jer bi omogućilo povratak tražilaca azila iz ovih zemalja u Tursku, koja i sama ima ogromnu migrantsku i izbegličku populaciju.\nUprkos pritisku EU i Atine, Ankara je pokazala malo volje da primi migrante koji su sa njene teritorije stigli u Grčku, bez obzira na sporazum između Turske i EU iz 2016. godine koji je trebalo da zaustavi ilegalnu migraciju prema evropskom bloku, navodi agencija.\nGrčki zvaničnici naveli su da je Atina ove godine tražila od Turske da primi nazad 1.453 ljudi, ali bezuspešno.\nIpak, ministar za migracije Notis Mitarahi ocenio je današnju odluku kao važan korak u suzbijanju tokova ilegalne migracije koji će, kako je rekao, prisiliti Tursku da spreči ilegalnu migraciju i krijumčarske mreže.\nMitarahi je dodao da je odluka u potpunosti u skladu sa međunarodnim pravom i pojačava grčki pravni arsenal protiv (azilantskih) zahteva građana … Sirije, Avganistana, Pakistana, Bangladeša i Somalije, koji objektivno nemaju razloga da Tursku smatraju državom koja nije sigurna.\nKrivokapić: Srbima iz Crne Gore matica nije i neće biti Beograd\nLogar: Evropska budućnost Zapadnog Balkana medju…\nPočeo sastanak lidera stranaka većine u crnogorskom…


"Blic", 31. januar 2004.\nUskoro publikacije o karakteristikama 29 etničkih manjina u Srbiji\nSLOVENCI NAJSTARIJI, JEVREJI NAJOBRAZOVANIJI\nBeograd - Pripadnici slovenačke etničke zajednice su najstarija lica u populaciji stanovništa 29 manjinskih grupa, Jevreji su najobrazovanija zajednica, najviše nepismenih je iz romske i populacije Aškalija. Među licima sa nedovršenim osnovnim obrazovanjem najviše je Roma i Vlaha, poljoprivredom se najviše bave Rumuni i Vlasi, među ženama koje nikada nisu rađale najbrojnije su pripadnice lepšeg pola bošnjačke nacionalnosti, a na privremenom radu u inostranstvu najviše je Albanaca, Turaka i Vlaha. Ovo su samo neki od rezultata istraživanja "Etnički mozaik Srbije" i "Izbeglički korpus u Srbiji" koje je, na osnovu rezultata popisa stanovništa iz 2002.godine, uradilo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava SCG uz pomoć Republičkog zavoda za statistiku i Centra za političku kulturu i obrazovanje.\n- Prvi put u istoriji publicistike i statistike pojaviće se publikacija u kojoj će na jednom mestu biti prezentovani svi kvantitativni podaci o pripadnicima etničkih zajednica na prostoru Srbije - rekao je na jučerašnjoj konferenciji za novinare ministar za ljudska i manjinska prava SCG Rasim Ljajić. Publikacija sa kompletnim i raznovrsnim podacima o etničkim zajednicama sa našeg područja, kako je najavio, biće objavljena za desetak dana.\nOd 29 etničkih zajednica, koliko ih ima na prostoru Srbije (bez Kosova i Metohije), pripadnici 20 manjinskih zajednica su dosta stariji u odnosu na državni prosek, a među najstarijom populacijom su Slovenci. Prosečna starost pripadnika slovenačke nacionalnosti je 54,8 godina i u toj etničkoj grupi ima i najviše penzionera. Prema statističarima, ova populacija stanovništva svrstana je u kategoriju integrisanih lica, odnosno lica koja zbog starosti teško menjaju mesto prebivališta. Među najstarijim pripadnicima etničkih grupa su i Šokci sa prosečnom starošću od 53,9 godina, dok je prosečni starosni vek Nemaca 53,02 godine.\nNajmlađi su Egipćani sa prosekom od 26,3 godine, Romi (27,52) i Aškalije (29). Najviše lica starijihi od 60 godina ima među Šokcima, 6,4 odsto, Slovencima (5,8) i Nemcima (4,5), dok najmanje ljudi starijih od 60 godina ima u populaciji Egipćana - 0,12 odsto, Roma (0,17) i Aškalija (0,19). U odnosu na ukupno stanovništvo, poljoprivredom se najviše bavi rumunska populacija 35,6 odsto, Vlasi (28,6) i Albanci, dok se tom vrstom delatnosti najmanje bave Egipćani (0,37 odsto), Goranci i Jevreji.\nJevreja, Grka, Rusa, Slovenaca, Čeha, Cincara, Turaka, Ukrajinaca i Šokaca nema u kategoriji nepismenih lica, dok su Jevreji najobrazovanija etnička zajednica od kojih 48,5 od ukupnog broja pripadnika te manjine ima više ili visoko obrazovanje. Žene koje pripadaju etničkoj zajednici Bošnjaka, njih 33,6 odsto, nikada nisu rađale decu, a na taj korak najmanje se odlučuju i žene iz zajednice Aškalija, Crnogoraca i Albanaca. Sa po jednim detetom najviše ima žena iz ruske etničke zajednice (32 odsto), vlaške i jevrejske.\nNa privremenom radu najviše Albanaca\nOd ukupnog broja stanovništva koje pripada jednoj nacionalnoj zajednici, Albanci su populacija koja ima najviše svojih ljudi na privremenom radu u inostranstvu. Van zemlje radi 26,1 odsto Albanaca, 17 odsto Turaka, 16,9 odsto Vlaha i 16,6 procenata Bošnjaka.


Pred nama četiri dana kiše, povremeno pljusak i grmljavina | Analitika - Informativni Portal\nObjavljeno: 22. 09. 2019 - 13:34 Promjenite veličinu teksta: A A A


Naslovnica Bosna PRESS Izetbegović: Rusija šteti BiH i regiji\nBelma 1. Septembra 2016. At 21:36\nBakir je u pravu! Sve sto je problema na Balkanu i u zapadnoj Evropi producira ih i finansira botoksovani kepec!\nbliski- istok 1. Septembra 2016. At 14:13\nolosu nesposobni ti si najveca stetocina za bosnu i bosance ti si od bosne napravio javnu kuce ne zna se ni ko jebe ni ko placa kriminalci iznose milijarde evropa i amerika pljuju i gaze po bosni nasim zrtvama hrvatski i cetnicki teroristi ruse bosnu a ti imbicilu mesto da pocnes da hapsis ustaske i cetnicke teroriste ti cutis sta cekas nesposobnjakovicu izadji u javnost IZJAVI DA CE SE TOG I TOG DATUMA UKINUTI SVI ENTITETI KAO I RS pozovi gradjane da se neboje izjavi da im ti i drzava garantuju miran zivot sva prava i pocni sa teroristim koji ruse pljackaju bosnu pocni od vrha sa hapsenjima terorista kriminalaca bandi postavi tenkove vojsku duz cele bosne i reci evropi da moze samo da ako zeli bude tu da vidi i da garantuje mir i pravdu u bosni ali da se nema vise prava mesati u unutrasnje probleme KRALJEVINE BOSNE ….. vreme je da se ukidaju genocidne tvorevine entiteti i ocisti bosna od ustasko cetnickih zlocinaca terorista kriminalaca bandi pljackasa\nAS 31. Avgusta 2016. At 17:39\nE jadna li je Bosna Bakire sa tobom…\narsenijeoglu 31. Avgusta 2016. At 16:15\nA Nato donosi dobre stvari ?\nCeo Bliski Istok gori , a tebi smetaju Rusi .\nJel si pitao Tatu za Markale ?\nmilijana 31. Avgusta 2016. At 15:19\nkakav debil, a preci mu srbi.


Foto: Priče sa dušom/Jovan Nedeljkov / Privatna arhiva\nKao devojčica provodila je dosta vremena kod baba Ake u Radojevu, selu kraj srpsko-rumunske granice, gde je generacijama unazad obrađivana zemlja. Odmah pored je Srpska Crnja, poznato selo i rodno mesto Đure Jakšića, za koje ovu preduzetnicu takođe vežu lepe uspomene iz detinjstva, piše šortal "Priče sa dušom".\nOdrastajući u prirodnom okruženju, u porodici u kojoj se uvek mnogo radilo, Ivana priča da je normalno da se na zemlju oduvek gledalo kao na izvor prihoda i na resurs koji može da hrani porodicu. Ipak, život u Beogradu odveo ju je do Farmaceutskog fakulteta, ali čak i tamo, dok je mahom izučavala "čistu hemiju", u trenutku kada su stigli predmeti botanika i farmakognozija, javilo se interesovanje za proučavanjem lekovitog bilja.\n"Kada smo prvi put otišli na plantaže lekovitog bilja videla sam da bi od toga moglo da se živi i da se napravi posao. To mi je prvi put u životu delovalo tako blisko, ali kome god da sam pričala stizao je sličan komentar -Ma daj, gde ćeš da se baviš lekovitim biljem, da li si normalna", seća se Ivana.\nKao diplomirani farmaceut zaposlila se u kompaniji PharmaSwiss i počela da radi prvo u marketingu, a zatim u proizvodnom magacinu. Stekla je veliko iskustvo, naučila da je najlakše proizvesti proizvod, a najteže ga prodati, savladala tajne organizacije proizvodnog procesa, vođenja dokumentacije i propisa.\nOvo su najčešći IZGOVORI zbog kojih ne započinjete svoj biznis\nSada, kada kao privatnik proizvodi čajeve u Srpskoj Crnji, zna da u ovom poslu nema improvizacije, a da su dobra organizacija i preciznost najvažniji.\n"Otkaz sam dala posle 12 godina staža. Sporazumno smo se rastali. To je bilo veliko iznenađenje za moje kolege, jer mali broj ljudi reši da počne da radi nešto svoje, a naročito mali broj ljudi to učini svojom voljom, a ne kada je već izgubio posao. Lepe me uspomene vežu za bivšu firmu, sa mnogim kolegama sam i danas u kontaktu", priča.\nIvana se priseća da joj je u odluci "da napusti siguran posao" u stvari najteže bilo napuštanje zone komfora.\n" Imala sam pristojna primanja, kao i suprug koji je radio u istoj oblasti. Mislila sam - moj muž ostaje da radi, snaći ćemo se dok meni ne krenu čajevi. Međutim nije prošlo mnogo i on je dao otkaz i promenio firmu. Tek tada sam shvatila da iako je život nepredvidiv ipak sve dođe na svoje mesto, kako sve za šta smo mislili da je hitno i neophodno, niti je bilo hitno niti neophodno, kako nije nestalo para, kako niko nije ostao gladan ni željan nečega", objašnjava.\nDok je bila na porodiljskom odsustvu sa starijim sinom, uz pomoć jednog alatničara iz Zemuna Ivana je osmislila Čajšiku, patentiranu cediljku, koja olakšava proceđivanje čajeva. Današnji kupac neće da cedi čaj, da pere dva lončeta i da cediljku posle upotrebe čisti iglicom, već želi nešto praktično, jednostavno i po pristojnoj ceni. U Čajšiku se stavi doza čaja i potopi u vrelu vodu. Ta inovacija bila je "pozitivan okidač" u njenoj nameri da počne da proizvodi čajeve.\n"Prvo sam mislila da počnem da gajim lekovito bilje, a onda se ispostavilo da je bolje da našu zemlju izuzetnog kvaliteta ostavimo za poljoprivredu. Otišla sam u Bavanište, sve se raspitala, pronašla saradnike i Zlatni čajevi sa Čajšikom bili su spremni za svoj početak", kaže Ivana za "Priče sa dušom".\nPonosno mi priča da je sve što vidimo u proizvodnom pogonu proizvedeno u Srbiji: sušene biljke stižu iz pomenutog Bavaništa, ambalaža iz Vladičinog Hana, liofilizovano voće iz Arilja, Čajšika iz Zemuna, a etikete iz Beograda.\n"Naši čajevi su od kamilice, nane, matičnjaka, belog sleza, žalfije i izuzetno nam je važno da biljke budu krupno sečene. Ništa ne meljemo da ne bi došlo do isparavanja etarskog ulja na visokim temperaturama. Volim da kažem da imamo taj luksuz da prvoklasne sirovine ručno obrađujemo i ručno pakujemo. Mislili smo i na nove generacije, na milenijalce kojima nije dovoljan garantovano dokazan lekoviti efekat, već su važni i ukus, lepa ambalaža i lakoća upotrebe. Krenula sam od sebe i upitala se: 'Kakav čaj bi me usrećio kad sam najviše lenja i kad me sve mrzi?' Tako smo stigli do Zlatnog čaja uz koji je spakovana i Čajšika", priča Ivana.\nOna je napravljena od polipropilena, prostog polimera, koji nema aditive i samim tim ništa ne otpušta, niti vezuje u svoju strukturu. Zgodan je za višekratnu upotrebu i reciklabilan je, dodaje.\nNeizbežno pitanje bilo je zbog čega je svoju proizvodnju pokrenula baš u Srpskoj Crnji?\n"Ja sam jedino praunuče mog pradede. To je vojvođanski sindrom – bela kuga. Pre nekoliko godina sređivali smo spomenike na groblju. Brojala sam. Otac mog čukundede ima samo osam živih naslednika. U drugim delovima Srbije neko bi imao 400, a u Vojvodini vam je tako. Većina moje rodbine ima po jedno dete", objašnjava Ivana.\nUz roditelje učitelje Ivana je svaki raspust provodila u Radojevu i Srpskoj Crnji. Emotivno je vezana za ovaj kraj Srbije, a nasleđenu zemlju danas obrađuje sa rođacima. U razgovoru za "Priče sa dušom" citira reči njene tetke Smiljke "da od zemlje mora da se živi, a ne da se prodaje".\n"Iako živimo u Beogradu, rekla sam mom mužu da ćemo se u nekom periodu života vratiti ovde. To je tako napisano, to je naša zaostavština koju moramo da ispoštujemo. Ljudi su nekad radili ceo život da bi kupili dve njive i od toga jednu ostavili sebi, a drugu dali ćerki u miraz. Tužna je činjenica da je neko 50 godina radio za zemlju, a onda je naslednici prodaju da bi otišli na more", kaže Ivana.\nKako ističe, zamislite da na jednom hektaru gajite povrće za sebe i porodicu: imali biste hrane za celu godinu.\n"Glupo je prodati zemlju da biste malo prošetali bikini po Grčkoj. Ono s čime ste zaduženi, to treba i da razdužite, da ispoštujete pretke i ostavite narednoj generaciji. To je tekovina", sigurna je Ivana.\nIvana je s jedne strane ostavila pristojnu platu, a s druge dobila više slobodnog vremena za decu.\n"Stekla sam utisak da ljudima u Srbiji nisu uzori mali, uspešni preduzetnici poput ljudi o kojima vi pišete, recimo žene koje prave džemove ili Marije koja proizvodi sapune. Kad se kaže poslovan čovek ovde se misli na milionere, na tajkune čiji su posao i promet nama malima nedostižni.\nSeća se rečenice - "nemoj da gubiš vreme na čajevima ako ne možeš da obrneš milione".\n"Mojom pričom želim da ohrabrim sve ljude sa idejom ili željom da se bave nečim posebnim u životu. Osmelite se, probajte. Volela bih da svojim sinovima ostavim u amanet poruku da se ne boje života, da ne robuju onoj staroj - ćuti, ne talasaj, može biti gore, da se ne plaše neuspeha. Jer nešto postaje neuspeh samo ako nas porazi, ako se izdignemo to je samo novo iskustvo. Uspeh u poslu nije zarađen novac, već novac zarađen kada radiš ono što voliš", ističe Ivana.\nIvanina želja je da navikne svoje sugrađane da piju domaće biljne čajeve. Ona želi da se za šolju čaja odluče i oni koji uživaju i oni koji bi želeli da poprave raspoloženje, ali i oni koji žele da sačuvaju zdravlje ili mladalački izgled. Čajevi mogu biti mnogo više od toplog napitka kada smo prehlađeni. Oni su piće za telo i dušu koje se pije svakog dana.\nDetinjstvo je delom proveo u Nemačkoj, a uz roditelje koji su bili preduzetnici, Vladimir Nikolić i njegov brat su od malena pokazivali preduzetnički duh. Danas je Vladimir suosnivač i suvlasnik "LimundoGrada", jednog od najprepoznatljivijih internet brendova u Srbiji.\n"POTROŠNJA KISEONIKA GOVORI KOLIKO JE SITUACIJA TEŠKA" Direktor Zemunske bolnice: Veliko opterećenje za ceo zdravstveni sistem


BRANO UBACIO SVOG ROĐAKA NA DAKINU LISTU: Izbačen iz DF zbog krađe dnevnica, ovo je čist dokaz povezanosti Davidovića i Mićunovića | Novosti.rs\nFoto: V. K./Printscreen\nNaime, Mićunović je svog rođaka Božidara Butorovića ubacio na listu Dakinog Narodnog pokreta, i to na 7. mesto.\nButorović takođe predstavlja vezu između dvojice kontroverznih biznismena, a mnogi koji su imali veze sa Dakinim Narodnim pokretom su razočarani takvim razvojem situacije.\nKako navode upućeni, Butorović je odavno izbačen iz redarske službe DF zato što se "ugrađivao" u dnevnice redarima koji su obezbeđivali proteste.\nBrano Mićunović Miodrag Daka Davidović Narodni pokret izbori u Crnoj Gori izbori u Nikšiću Nikšić Božidar Butorović


Banksy: Slika od 1,4 miliona dolara uništila samu sebe | PC Press\nBanksy: Slika od 1,4 miliona dolara uništila samu sebe\nNa Sotheby aukciji koja je održana 5. oktobra slika nadaleko poznatog britanskog grafiti umetnika Banksya prodata je za 1,4 miliona dolara, a delo je predstavljalo repliku jednog od njegovih najpoznatijih grafita koji prikazuje devojčicu koja drži crveni balon u obliku srca.\nI tako bi ova aukcija prošla kao i svaka druga, te bi se neko vreme govorilo o visini sume koju je neko bio voljan da plati za ovo umetničko delo, da se slika samo nekoliko trenutaka nakon što je prodaja zaključena nije samouništila naočigled svih prisutnih. U videu koji je potom usledio Banksy je objasnio da je u ram slike prethodno instalirao seckalicu, koja je bila programirana da sliku “Girl with Balloon” uništi ako ikada bude bila prodata na aukciji. Anonimni umetnik je već dobro poznat po satiričnim sadržajima, te subverzivnoj političkoj umetnosti, pa je uništavanjem slike čitavu aukciju pretvorio u umetničko delo, u skladu sa onim što je jednom rekao Pikaso: „I poriv za uništenjem je kreativni poriv.“\nIz aukcijske kuće Sotheby saopštili su da je ovo prvi puta da je neko umetničko delo uništeno na aukciji, pa će slika koja je nastala 2006, a na osnovu grafita iz 2002. godine ući u istoriju kao prvo umetničko delo koje je pojelo 1,4 miliona dolara.\nTagovi: Banksy, Sotheby\n← Epic Games nagrađuje kreatore Fortnite video sadržaja\nAMD najavio Threadripper 2 “budžetske” procesore za 29. oktobar →


Zarada na kriptokurencijama. – Брокери и финансије\nPočetnici mogu da se žale na poteškoće u preduzimanju prvih koraka u oblasti kriptokurencije. To je posledica činjenice da samo interesovanje nije dovoljno. Pored toga, trebalo bi da naučite kako da ostvarite profit od ulaganja u kriptokurenciju. Ljudi koji planiraju da zarade novac kriptokurencijama trebalo bi da znaju nešto o profitabilnosti i riziku povezanom sa investicijama.\nTakvi ljudi bi posebno trebalo da se fokusiraju na obrazovanje, a onda proces implementacije kriptokurencija neće biti težak, a može se ispostaviti i prilično isplativ.\nMi to zovemo virtuelni novac, u obliku kodiranih informacija. Njihova važna prednost je nedostatak povezanosti sa bilo kojom zemljom, nedostatak bankarskog nadzora ili bilo koje institucije. Korisnici kriptokurencije odlučuju o njenoj stopi i kupovne moći. Kriptokurencijom se trguje samo elektronskim putem. Kriptokurencije se skladište u elektronskom novčaniku zaštićenom privatnim ključem.\nOdakle digitalni novac? Istorija njihovog stvaranja.\nNajpopularnija digitalna valuta – Bitcoin (BTC) nastala je oko 2009. godine zahvaljujući osobi ili grupi ljudi sa pseudonimom Satoši Nakamoto. Nekoliko meseci kasnije, Bitkoin je počeo da se navodi na berzi. Prva transakcija je izvršena 2010. godine korišćenjem Bitcoina (kupljene su 2 pice). Da biste postali nosilac Bitkoina, mogli biste da ga minite sopstvenim računarom ili da ga kupite od treće strane. Nešto kasnije korišćen je metod rudarenja uz pomoć grafičkih kartica, što je značajno povećalo efikasnost dobijanja digitalnih novčića. Uprkos nekoliko kriza tokom godina, vrednost Bitkoinai dalje raste, pa su prognoze za njega prilično optimistične.\nKako zaraditi na kursu kriptokurencije?\nOni koriste istoriju Bitcoina, može se sa sigurnošću reći da je rana kupovina kriptovaluta omogućila svojim nosiocima da znatno zarade. Trenutno visoka stopa ove virtuelne valute izazvala je značajno povećanje kamata na zarade na kriptokurencijama.\nNajpopularnije metode koje mogu da pomnože vašu ušteđevinu uključuju:\nKupovina kriptokurencije po povoljnoj ceni i njena prodaja za veću vrednost.\nKupovina na jednoj menjačnici kriptovaluta i profitabilna prodaja na drugoj.\nOdobravanje kredita pomoću kriptokurencije.\nKako početi da zarađujete na stopama kriptovaluta?\nAko želite da zakupite novac na kriptokurencijama, ne morate nužno da kupujete Bitkoin. Izbor je priliиno velik. Možete pratiti razvoj tržišta i odabrati kriptokurenciju koja vam je prava. Možda će se kupovinom nepopustljive kriptokurencije sa niskom vrednošću ispostaviti da ćete nakon nekog vremena moći da uživate u znatnoj zaradi.\nS obzirom na to da postoji mnogo načina da zaradite novac kriptokurencijama, možeteda parite onom koji vam najviše odgovara. Uzmite u obzir da ako počinjete da ulažete u kriptokurencije, onda bi trebalo da odaberete nešto što od vas neće zahtevati značajno iskustvo i posvećenost. Ako želite, možete početi sa špekulacijama na berzi. Zbog brzih promena vrednosti Bitcoina, postoji mnoštvo mogućnosti da se profitabilno kupi virtuelna valuta, a zatim proda.\nDrugi način da se umnoži kapital je da se takva investicija tretira na dugoročan način, očekujući da će se vremenom njegova vrednost značajno povećati.\nVredi li investirati u kriptokurencije?\nČak i ako ne kupujete kriptokurencije, ako ste zainteresovani za finansije, trebalo bi da pratite vesti u njihovom delokrugu. Ipak, uzmite u obzir da ulaganje u kriptokurencije zapravo može da vam pomogne da umnožite svoju ušteđevinu. Mnoge mogućnosti za investiranje u Bitcoin omogućavaju različite načine da se dostigne profit, jedan nema onaj koji će vam dati 100% garanciju da ćete umnožiti svoj kapital. Ovakav vid ulaganja može biti prilično rizičan,mada samim tim i profitabilniji. Uzmite u obzir da ako iskoristite vreme za praćenje stope kriptovaluta, možete pronaći odličnu mogućnost kupovine.\nKakva su mišljenja na mreži o kriptokurencijama?\nMnogi ljudi kažu da kriptokurencije imaju mnogo potencijala. Međutim, u njih bi trebalo uložiti sredstva uz dosta opreza, zbog rizika da ih izgube. Zarada na Bitcoinu i drugim kriptokurencijama samo u početku deluje komplikovano. Ljudi koji ulažu sredstva kratkoročno ili dugoročno veruju da to nije previše težak proces.\nPrema rečima naših urednika, avantura sa kriptokurencijama počinje sticanjem solidne doze znanja. Kada ulažete u kriptokurencije, setite se velike konkurencije, zbog konstantnog sve većeg broja volontera. Zato je dobro proceniti rizik!


Zdravstveno potporno udruženje studenata Beograda...\nKlikni i pogledaj gde hostuje ZPU Beograd\nWho links to http://www.zpubeograd.com/\nU ovoj tabeli se prikazuje najviše sedam poslednjih promena Alexa rejtinga za sajt (ZPU Beograd). Ako imate instaliran Alexa Toolbar možete pregledati celu arhivu!\nO SAJTU ZPU Beograd\nPrezentacija ZPU studenata Beograda - jedinstvenog studentskog servisa koji organizuje programe dotiranih letovanja i zimovanja za studente, pomoÄ‡i studentima naru?enog zdravlja i slabog materijalnog stanja, studentska putovanja i ekskurzije...\nPrezentacija Zdravstveno potpornog udruženja studenata Beograda (ZPU) jedinstvenog studentskog servisa koji organizuje programe dotiranih letovanja i zimovanja za studente, pomoći studentima narušenog zdravlja i slabog materijalnog stanja, studentske ekskurzije... Lokacija: Beograd, Srbija\nšto je u vezi sa sajtom "ZPU Beograd" . Ako želite, možete da odgovorite na neki od predhodnih komentara.


Pogača i so za povratak „Novaka“ | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Istorija » Pogača i so za povratak „Novaka“\nPogača i so za povratak „Novaka“\n27. октобар, 2013.\nBeograd — Prvi avion nacionalne aviokompanije Er Srbija, „erbas A319“, vratio se jutros iz Abu Dabija za Beograd. Putnici su dočekani uz tradicionalnu srpsku pogaču i so.\n„Prvenac“ u novoj floti Er Srbije, koji je juče otvorio redovnu liniju Beograd – Abu Dabi, i tako označio zvanični početak rada nove srpske aviokompanije, sleteo je jutros na beogradski aerodrom čak 35 minuta ranije.\nAvion sa 35 putnika i pet članova posade je stigao u 5.20, a predviđeni termin za sletanje je bio u 5.55 časova.\n„Ako se po ovom jutru dan poznaje avioni Er Srbije će dolaziti ne samo na vreme nego i nešto ranije“, izjavio je na svečanom dočeku generalni direktor beogradskog aerodroma „Nikola Tesla“ Velimir Radosavljević.\nDelegacija Srbije na čelu sa prvim potpredsednikom vlade Aleksandrom Vučićem i predstavnici medija su ostali u Abu Dabiju.Avion, koji je dobio ime „Novak Đoković“, dočekan je u Beogradu redovnim hlađenjem vodenim šmrkovima. Putnike je zatim sa pogačom dočekala devojka u tradicionalnoj srpskoj nošnji.\n„Danas ispisujemo stranice nove istorije aviosaobraćaja Srbije. Prvi let naše nacionalne aviokompanije Er Srbije koji smo upravo dočekali predstavlja novo, moderno lice potencijala naše zemlje u ovoj oblasti“, istakao je Radosavljević.\nPrvi let Er Srbije na liniji Beograd – Abu Dabi simbolizuje poštovanje i zahvalnost prema strateškom partneru avikompaniji Etihad ervejz iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, dodao je Radulović.U avionu za Abu Dabi su, između ostalih, bili i generalni direktor Er Srbije Dane Kondić, ministar poljoprivrede Dragan Glamočić, ministar finansija Lazar Krstić, zamenik predsednika Komiteta Vlade za saradnju sa UAE Mladan Dinkić, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, više profesora za Beogradskog, Niškog i Novosadskog univerziteta, predsednik Privredne komore Srbije Željko Sertić, privrednici, predstavnici medija…\nEr Srbija će, takođe, uspostaviti nove letove sa matičnog aerodroma „Nikola Tesla“ u Beogradu pored Abu Dabiju, ka Banja Luci, Bukureštu, Ljubljani i Pragu koji će biti realizovani do kraja godine.\nTi novi letovi, kako je rečeno, dopunjuju 29 destinacija ka kojima su već postojali letovi ove aviokompanije u okviru letnjeg rasporeda letenja za 2013.Er Srbija, takođe, planira da otvori još sedam novih trasa između januara i aprila sledeće godine, a do juna 2014. učestalost i kapacitet letova će se udvostručiti uz letove do destinacija u 43 zemlje sa 73.000 mesta za putnike na više od 670 letova nedeljno.


Novi Sad: Kvadrat za godinu skočio 250 EUR, ovo su cene - BGnekretnine blog\nNovi Sad: Kvadrat za godinu skočio 250 EUR, ovo su cene\nagencije za nekretnine, cena kvadrata, Grbavica, Novi Sad, novogradnja, telep, tržište nekretnina\nNovi Sad, Novosti 012 Sep 2017\nGradilo se na svakom koraku, a intresovanje za kupovinu novih stanova bilo je ogromno.\nStanovi su se dobro prodavali, cene kvadratnog metra su rasle, a onda je stigla kriza i izgradnja je gotovo potpuno prestala. Tada su i cene krenule naniže, ali se, kao i u svakom poslu, tržište prilagodilo situaciji. Da li je posle više godina počelo nešto da se menja, jer su cene kvadratnog metra stanova u Novom Sadu u odnosu na prošlu godinu nešto više, videće se. Naime, sad za kvadrat stana u novogradnji treba od oko 50 pa do oko 250 evra više nego lane. Uz to, sada je veća razlika između cene kvadratnog metra starih i novih stanova.\nOni koji žele da kupe stan najbolje će proći ako to učine direktno preko investitora jer je tada cena kvadratnog metra najpovoljnija. Oni koji se odluče da kupe stan u novogradnji uz asistenciju neke do agencija za nekretnine će za kvadratni metar, u zavisnosti do lokacije i veličine stana, morati da odvoje od oko 1.000 evra, koliko košta na, recimo, Telepu, pa i do oko 1.800 evra, ukoliko žele da stanuju u centru grada ili nekoj od najatraktivnijih ulica u blizini centra.\n„Tržište nekretnina je živo i interesovanja ima, a ponuda je i dalje bolja od tražnje. Ipak, izvesno je da kvalitetni stanovi, koji zadovoljavaju niz zahteva, od dobre lokacije, odgovarajuće spratnosti, kvaliteta izgradnje… nedostaju“, kaže Dragan Rabatić.\nPo rečima izvršnog dekrektora „Solis nekretnina” Dragana Rabatića, velike promene cena kvadratnog metra stana u odnosu na godinu ranije nema, ali se može reći da je za stanove u novogradnji primetno da cene idu naviše.\n„Trenutno je u Novom Sadu velika produkcija novih stanova, a ima i najava da će se još graditi, i veliko je pitanje da li će tržište uspeti to da apsorbuje ili će doći do zasićenja i do pada cena kvadratnog metra“, kaže Rabatić.\nŠto se tiče cena, ukazuje on, one su, u zavisnosti od lokacije, različito i povećane, pa je tako na bulevarima koji su poslednjih godina izgrađeni kvadrat skuplji oko 50 evra nego lane, dok je cena kvadrata u centru grada viša i do 250 evra.\n„Tako se kvadrat novih stanova na novim bulevarima kreće od oko 900 do 1.200 evra, oni u centru su skuplji i nude se i po 1.800 evra kvadrat, dok je na Grbavici cena stanova u novogradnji oko 1.300 evra“, kaže Rabatić.\nOn ističe da, osim lokacije, na cenu stanova utiče i njihova veličina, spratnost i kvalitet zgrade... Takođe, Rabatić kaže i da je kvadratni metar manjih stanova skuplji te da se to odnosi na nove stanove, ali i na one građene ranije.\n„Kod starih i starijih stanova situacija je nešto drugačija i cena se neretko spušta pa je kvadratni metar od oko 800 do oko 1.000 evra, a na Grbavici oko 1.150 evra, a za stanove veće kvadrature na toj lokaciji – oko 850 evra“, ukazuje Rabatić.\nI u „Bomil nekretninama” kažu da su stanovi u novogradnji poskupeli, i to oko 150 i 200 evra po kvadratnom metru na najtraženijim lokacijama, odnosno do oko 100 evra na lokacijama van centra grada.\n„Kvadratni metar stana u novogradnji u centru je od oko 1.600 do 1.800 evra, na Grbavici oko 1.350, dok je u istalim delovima grada – Detelinara, Telep... od oko 1.000 do oko 1.200 evra“, kaže agent u „Bomilu” Milan Pulai.\n„Nešto su skuplji i stari stanovi pa je recimo kvadratni metar stana na Staroj Detelinari sada oko 700 evra, dok se na limanima kvadrat kreće od oko 900 evra, ako je stan veće kvadrature, do oko 1.000 evra, koliko košta kvadrat, recimo, dvosobnog stana.“


FUDBALERI VOJVODINE POČELI PRIPREME - FK Vojvodina – Zvanična web prezentacija\n12.06.2018. - 19:12 | Urednik portala\n- Želim vam dobrodošlicu u klub posle kraćeg godišnjeg odmora, za koji se nadam da ste ga iskoristili na pravi način – rekao je Vlaović. – Pred vama su duge i naporne pripreme i verujem da ćete ih odraditi onako kako treba i kao istinski profesionalci. Sezona koja je pred svima nama ni po čemu ne sme da podseća na prošlu i kada to kažem, mislim na sve nas – članove uprave, igrače, ali i sve zaposlene u klubu. Vojvodina je klub svetle tradicije, čiju su slavu širom sveta pronosili mnogi fudbalski velikani, a danas u pet najjačih evropskih liga igraju momci koji su ponikli baš ovde. Uz to, dvojica momaka koji su fudbalski stasali baš u FC „Vujadin Boškov“, danas su u Rusiji i konkurišu za najbolji sastav reprezentacije Srbije na predstojećem Svetskom prvenstvu.\n- Ambicije Vojvodine dobro su poznate i nikada se ne menjaju, a grb koji nosite na grudime sve vas obavezuje da to činite punog srca i dostojanstveno. Uprava ništa nije želela da prepušta slučaju, pa se, uz punu saradnju sa šefom struke Acom Veselinovićem, dogovorila da značajno pojača određene pozicije u ekipi i uskoro će vam se u radu priključiti i nekolicina novih igrača, koji će, zajedno s vama, uložiti maksimalan napor kako biste ostvarili zacrtane planove. Želim vam dobro zdravlje i puno sportske sreće.\n- Želim vam da tokom svakog dana vaša lica krase osmesi i pozitivna energija i da ih širimo oko sebe – rekao je trener crveno-belih. – Svi imamo obavezu da nam reči predsednika i članova uprave u vezi sa ambicijama u narednoj sezoni stalno budu u glavama. Dobro znate da u radu sa mnom možete da dobijete sve ili ništa, a na vama je da izaberete ono što vam odgovara. Ulazimo u brod pred kojim je nemirno more, puno talasa i jakih vetrova, a zajedništvo treba da nam bude najveća snaga kako bismo odoleli izazovima. Od vas tražim maksimalno zalaganje na svakom treningu, greške su dozvoljene i ljudske su i tu smo da ih zajednički ispravljamo. Do 17. juna treniraćemo u Veterniku, a onda dolazimo na dvonedeljne pripreme na Zlatibor, gde ćemo ostati do 1. jula. Ove sedmice uporedo ćemo raditi i obaviti preostale medicinske preglede i testiranja.


Udar groma (fulguratio), nastaje usled naglog i snažnog pražnjenja električne energije izmedju oblaka i zemlje. U suštini u pitanju je masivni DC šok, udar struje, ogromne energije.\nU Srbiji je potvrđeno 49 slučajeva obolelih od novog virusa gripa, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr MIlan Jovanović Batut".\nBezbednost mesta nesreće\nDr Slavica Simeunović\nDa bi se na terenu unesrećenome, jednom ili više njih pružila adekvatna pomoć, pre svega se mora obezbediti mesto nesreće, kako za samo osoblje hitne pomoći, tako i za žrtve....\nSvetska zdravstvena organizacija saopštila je da nekoliko laboratorija u svetu razvija vakcinu protiv influence A, odnosno virusa H1N1, ali bi proces pripreme vakcine, kako navode američki naučnici, mogao da potraje...\nAmerički Onlajn džornal objavio je da su dva novinara iz uglednih lokalnih listova, jedan iz Meksika, drugi iz Džakarte, posle razgovora sa visokim zvaničnicima u UN i Svetskoj zdravstvenoj organizaciji...\nVirus H1N1, ili svinjski grip koji je izolovan u SAD i Meksiku, nije dosad detektovan ni kod svinja, ni kod ljudi, a naučnici imaju malo podataka o njemu.\nSvinjski grip hara Meksikom, ugrožena čitava Srednja i Južna Amerika. Posle izveštaja da je najmanje 62 ljudi umrlo od svinjskog gripa u Meksiku, Svetska zdravstvena organizacija je upozorila da je...\nDve trećine ljudi koji umru u Srbiji, umiru od bolesti koje bi se mogle sprečiti primarnom prevencijom, pri čemu je bitna promena ponašanja koji je globalni izazov javnog zdravlja, rekao...


SEEbiz.eu / Beogradska berza: Akcije Galenike Fitofarmacije u fokusu investitora\nBeogradska berza BELEX15 BELEXline Galenika Fitofarmacija\nBeogradska berza: Akcije Galenike Fitofarmacije u fokusu investitora\nDatum objave: 12.10.2018. - 17:19:51\nBEOGRAD – Na domaćem tržištu akcija je poslednjeg trgovačkog dana u nedelji na „meti" investitora bila Galenika Fitofarmacija, čije su akcije „odnele" oko 75 odsto ukupnog prometa, a zaustavljen je i pad indeksa Beogradske berze.\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 45,9 miliona dinara (388,1 hiljada evra).\nIndeks najlikvidnijih akcija, BELEX15, blago je ojačao na 732,29 poena, zaključujući sedmicu s dobitkom nešto manjim od 0,1 odsto, a zanemaljivu korekciju naviše je zabeležio i BELEXlajn okončavši trgovanje na 1.539,43 poena, što je nepromenjen nivo u odnosu na prethodnu nedelju.\nUbedljivo najtrgovanija akcija je bila Galenika Fitofarmacija sa iznosom od 34,9 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 2.800 dinara.\nNaftna industrija Srbije je ojačala za 0,3 procenta na 685 dinara, uz trgovanje vredno 8,7 miliona dinara, dok je Aerodrom „Nikola Tesla" neznatno skliznuo naniže na 1.675 dinara, uz realizaciju 0,1 milion dinara.\nDuvanska industrija „Filip Moris" je istrgovana za 0,1 milion dinara, ali uz pad cene za 0,4 procenta na 3.436 dinara, dok je vranjski proizvođač grejnih tela i štednjaka Alfa plam porastao za 0,1 odsto na 33.550 dinara, uz zanemarljiv promet.\nVredan pomena je i podatak da su akcije proizvođača vijaka i opreme za šinska vozila, fabrike Min Div iz Svrljiga, isprometovane na MTP tržištu za 1,5 miliona dinara po ceni od 749 dinara, za 24,8 procenata višoj nego na prethodnom trgovanju.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija učestvovali sa 37,47 odsto, pri čemu u kupovini sa 2,0 procenta, a u prodaji sa 72,94 posto.


Rad sa sportistima – unapređenje performansi | | Holistička akademija Maya\nRad sa sportistima – unapređenje performansi\nU vreme znatnog unapređanja tehnike, taktike i fizičke spreme u savremenom sportu svedoci smo da se u ovim segmentima došlo skoro do vrhunca ljudskih mogućnosti. Šta je ono što izdvaja vrhunske sportiste u odnosu na prosečne? – unapređenje drugih elemenata kojima se do sada nije poklanjala dovoljna pažnja. Unapređenje performansi sportista podrazumeva: psihološki trening, unapređenje energetskih potencijala i sportsku ishranu i suplementaciju sa ciljem unapređenja psihofizioloških funkcija organizma sportiste. Rad na unapređenju performansi sportista sprovodi Tim stručnjaka iz različitih oblasti u zavisnosti od problema i potreba samih igrača. Rad se može organizovati individualno i timski.\nRad je podeljen u dve faze: 1. Procena stanja i identifikacija problema i 2. Rad na terenu i van terena. U svakoj fazi obavezno je uključivanje trenera ili roditelja igrača u skladu sa procenom članova Tima.\nU prvoj fazi psihološke pripreme sportista cilj Tima je procena stanja i identifikacija problema. Procena stanja i identifikacija problema se vrši u dva dela. U prvom delu je upoznavanje sa igračem kroz neformalnu komunikaciju, praćenje treninga i mečeva. U drugom delu prve faze se vrši popunjavanje upitnika od strane igrača, testiranja i intervju sa psihologom i stručnjakom za sportsku ishranu. Analizom oba dela postiže se procena stanja i identifikacija problema i daju predlozi za drugu fazu psihološke pripreme. Deo faze I čini i razgovor sa roditeljima ili trenerima igrača ukoliko za to bude potrebe. Nakon upoznavanja sa igračem i identifikacije problema, kao završetak faze I, predlažu se mere za nastavak rada u cilju adekvatne pripreme igrača za nastavak karijere i izazove koji iz toga proizilaze.\nMere za psihološku pripremu sportista u fazi II čini rad van terena i rad na terenu.\nRad van terena:\nAutogeni trening (aktivna sugestija i koncentracija)\nTestovi za specifične komponente: motivacija, koncentracija, uznemirenost, intelektualni nivo, ličnost\nRazvoj motivacije – postavljanje ciljeva i sl.,\nRazvoj samopouzdanja – drilovi na treningu koji razvijaju strategije za pozitivan jezik tela i samoobraćanje,\nRazvoj koncentracije – podsticanje upotrebe rutina i sl,\nDruge mere za koje se proceni da bi bile korisne.\nU svakoj fazi i delu rada sa igračima obavezno je uključivanje roditelja i trenera igrača u skladu sa procenom članova Tima.\nRazgovor sa psihologom u se vrši u cilju:\nUpoznavanja ličnosti sportiste, razvijanja istrajnosti, odgovornosti, samokontrole, emocionalne stabilnosti, korišćenje konkretnih metoda i tehnika kojima se može postići optimalno stanje psihe neophodno za uspeh na takmičenju. Razvijanje osobina ličnosti koje sportiste predodređuju za uspeh i po kojima se, kasnije, značajno razlikuju od ostalih, kao što su istrajnost, odgovornost, samokontrola, emocionalna stabilnost, samopouzdanje, odlučnost, itd. Razvijanje motiva značajnih za uspeh u sportu, kao što su motiv za postignućem, nivo aspiracije i, uopšte, svih onih motiva koji su ključni podsticaji za njega lično da trenira i da se zalaže. Postavljanje etapnih i krajnjih ciljeva koji, takođe, imaju motivacionu snagu, kao i formiranje pozitivnih stavova i vrednosti, posebno o sportu kojim se osoba bavi.\nYoga i meditacija u cilju:\nYoga i meditacija su proces učenja kontrole nad sopstvenim psihofiziološkim funkcijama. To je proces učenja posebnih um-telo veština. Kroz vežbu, upoznaju se sopstveni psihofiziološki obrasci reagovanja na stres, i uči se kako ih kontrolisati. Bez mnogo napora može se naučiti da se promeni ritam disanja, pritisak, napetost mišića, mentalno stanje, da se poboljša koncentracija ili postigne relaksacija. U dve prethodno navedene kategorije spadaju i vežbe disanja, autogeni trening i progresivna relaksacija.\nSportska ishrana i suplementacija u cilju:\nAnalizom treninga i ishrane sportista dolazi se do optimalne ishrane i suplementacije koja odgovara realnim potrebama svakog sportiste, ali je takode vezana i za takmičarski ili trenažni period. Specifičnost ovog programa je u tome što se svakom sportu i sportisti pristupa pojedinacno a ne samo na osnovu opštih preporuka. Definisanje mišićne mase, gubitak ili povećanje telesne težine su neki od najčešćih problema zbog kojih su se vrhunski sportisti obratili za savet. Program sportske ishrane i suplementacije je integralni deo programa psihofizičke podrške sportistima.


Vesna Zmijanac ćerki kupila stan kao diplomski poklon! | Telegraf - Najnovije vesti\n25. januar 2013 | 11:05\nVesna Zmijanac ćerki kupila stan kao diplomski poklon!\n"Čuvala sam Nikoliji sve parice koje je dobijala od rođenja i nakupila se lepa gomilica. Pored toga, Nikolija je leti radila, pa je i to sačuvala", ispričala je poznata pevačica\nŠIROKO! Vesna Zmijanac je ćerku Nikoliju Jovanović lepo počastila za završetak školovanja - kupila joj je stan na Voždovcu, koji je u međuvremenu i renovirala, a ponosna mama kaže da i njena jedinica "dodala nešto svojih parica" pa su zajedno učestvovale u kupovini.\n- Nikolija je sa sjajnim prosekom diplomirala na američkom koledžu u Atini, i presrećna sam zbog toga. Jedna velika briga manje. Nije bilo lako ni emotivno, ni finansijski izdržati njeno školovanje i to što je bila daleko. Sad je ovde, mnogo mi je lakše, mirnija sam - priča Vesna Zmijanac i dodaje:\n- Obećala sam joj da će imati svoj stan kad diplomira i obećanje sam ispunila, jer je i ona ispunila svoje. Imala je Nikolija i nešto svojih parica, pa je dodala. Ona je veliki štediša kao Brena, koja je inače poznata po tome. Nije ni čudo, obe su rođene na isti dan. Čuvala sam Nikoliji sve parice koje je dobijala od rođenja, jer svako ko je došao da vidi moju ćerku donosio je neke pare, i nakupila se lepa gomilica. Pored toga, Nikolija je leti radila, pa je i to sačuvala. Kupile smo stan na Voždovcu u novoj zgradi. Nije bilo potrebe da ga renoviramo, ali smo neke zidove izmeštale.\nPevačica koja je poznata po tome što sve zarađene pare ulaže u nekretnine, napominje da uopšte nije razmišljala o tome da Nikoliji kupi stan u Atini kada je ona počela sa školovanjem.\n- Ne volim da kupujem ništa što nije vezano za Srbiju. Sve što sam ikada zaradila donosila sam u svoju zemlju. Ne znam da li da se žalim ili da se hvalim zbog toga. Prošla sam celi svet uzduž i popreko i nigde nisam mogla da ostanem duže od mesec dana. Mogla sam da ostanem gde sam htela, ali nigde se nisam pronašla, ne znam zašto. Ne mogu duže od mesec dana da ne prođem svojom ulicom. Nigde u svetu ne mogu da uđem u apoteku i da kažem da sam zaboravila novčanik, a da ću doneti novac kasnije. Nigde u svetu ne mogu da pozajmim naočare, da nešto pročitam, jer sam zaboravila svoje. Samo ovde sam svoja - zaključila je Vesna Zmijanac.\n(Telegraf.rs / izvor: Vesti-online.com / Foto: Hello)\nRelja objavio najnežniju fotografiju sa Nikolijom i ćerkom Reom ikada! (FOTO)\nTagovi: Nikolija Jovanović, stan, Vesna Zmijanac\nmilos 27.01.2013 23:51\nnaravucenije,stedite svi od rodjendana pa ce te imati za stan,onaj nosio gajbice a ova stedi od rodjndana,sto bi rekao laki iz maratonaca "on nas i mrtav pravi budalama"\nPetar 26.01.2013 18:40\nJadna ona stedela od rodjenja..povracacu\nKlara 26.01.2013 07:39\nEh.....gospodjo Zmijanac Vi izgleda nikada niste bili u Aziji i videli koliko su ovo ljudi ljubazni......


SPORTS WORLD – MEGA BEMAX 80:88 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nSPORTS WORLD – MEGA BEMAX 80:88\nDobro otvorena utakmica od strane domaćina. Neizvesno prvo poluvreme utakmice koje se završava sa 5 poena prednosti za Mega Bemaks. Pad igre kod domaćina u prvom delu treće četvrtine rezultirao je velikom prednošću gostiju. Domaća ekipa se od tog trenutku trgla, zaigrala angažovanije i na tri minuta pre kraja utakmice došla do 5 poena zaostatka za Megom. Mećutim, nije imala dovolјno snage da ppreokrene rezultat.\nDragan Pantić, KK Sport`s World Star, Dobra igra mojih igrača tokom većeg dela utakmice. Mali pad koncentracije iskoristili su igrači Mege i napravili veliku prednost. Odmah nakon toga trgli smo se ali nismo uspeli da preokrenemo rezultat. Sve čestitke Megi na pobedi.\nDušan Stojičić, KK Sport`s World Star, Dobra utakmica sa naše strane. Uspeli smo da se odupremo mnogo jačoj ekipi Mege. Čestitam igračima Mege na pobedi.\nStefan Bulatović, KK Mega Bemaks, Čestitke ekipi domaćina na dobroj utakmici, uvek su naše utakmice zanimlјive Oni su jako neugodna ekipa pogotovo na domaćem terenu. Puno sreće treneru i celom stručnom štabu u nastavku sezone.\nMarko Klјajević, KK Mega Bemaks, Mislim da smo odigrali jednu korektnu utakmicu, ušli smo motivisano i energično, što se moglo videti u većem delu utakmice.Desio se pad u našoj igri krajem treće i početkom četvrte četvrtine, ali smo na kraju izneli i zasluženo pobedili.\nVIZURA – MLADOST 95:51


Da li je isplativo u Srbiji baviti se organskom proizvodnjom hrane? | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nDa li je isplativo u Srbiji baviti se organskom proizvodnjom hrane?\n15:00 | Sreda, 22 12 2021\nProizvodnja organske hrane sve više dobija na popularnosti u regionu, a za to postoje brojni razlozi. Pored očuvanja ekosistema i izbegavanja dodatnog zagađenja vode, vazduha i tla, organski dobijene namirnice su dobre za zdravlje ljudi, te stoga potražnja za njima ne jenjava - šta više, iz godine u godinu sve je veća.\nPrilikom organskog uzgoja voća, povrća, žitarica, industrijskog i krmnog bilja ne koriste se pesticidi i organska đubriva, a u uzgoju stoke nije dozvoljena upotreba antibiotika i hormona rasta. Naravno, u organskoj proizvodnji jesu dozvoljena pomoćna sredstva, ali strogo su propisana pravilnicima, o čemu će biti reči u nastavku teksta.\nPovršina obradivog zemljišta pod organskim usevima se u Srbiji povećava, ali daleko je ispod potreba tržišta, te stoga ima prostora za uključenje mnogo više poljoprivrednih gazdinstava u ovu oblast proizvodnje. U Evropi je trenutno svega 8.5% obradivog zemljišta pod organskim usevima, a do 2030. godine planira se da se poveća na 25%. U ukupnu računicu ulazi i Srbija, u kojoj je u odnosu na 2012. godinu danas čak 40% više organskih zasada.\nŠta je domaće poljoprivrednike navelo da se okrenu ovoj grani proizvodnje? Dobra prilika za zaradu je jedan od prvih razloga. Organski proizvodi se ne lageruju i ne čekaju na dobru cenu otkupa - stalno su deficitarni, potražnja je konstantna tokom cele godine, a samim tim kompromisa oko cena nema.\nOrganske namirnice su često i po pet puta skuplje nego GMO proizvodi ili namirnice dobijene standardnim metodama uzgoja.\nKako se uključiti u organsku proizvodnju?\nZa svaki region zemlje postoji nadležna kontrolna organizacija kojoj se potrebno obratiti. Sa kontrolnom organizacijom se potpisuje ugovor, gazdinstvo dobija evidencioni broj, a nakon provere stanja zemljišta i ispunjavanja uslova može da otpočne organsku proizvodnju.\nAko su na zemljištu prethodno bile uzgajane biljne kulture standardnim metodama, biće neophodno pričekati da prođe period konverzije.\nOrganska proizvodnja obavezuje proizvođače da poštuju norme navedene u pravnim aktima koje regulišu ovaj proces. Zakon o organskoj proizvodnji određuje suplementaciju za ishranu i zaštitu poljoprivrednih kultura i zemljišta, kao i đubriva, proizvode za čišćenje i dezinfekciju, proizvode za ishranu stoke i suplementaciju u ishrani. Zakonom o organskoj proizvodnji određeni su i dozvoljeni aditivi, vrsta ambalaže u koju se pakuju organski proizvodi, ali to nije sve.\nPrilikom organske proizvodnje nije dozvoljeno koristiti istu mehanizaciju za obradu organskih i proizvoda koji se uzgajaju standardnim putem. Poljoprivredne mašine, mašine za pakovanje i lepljenje etiketa i slično - mora biti pravilno očišćeno i dezinfikovano nakon što dođe u dodir sa GMO namirnicama ili striktno namenjeno samo za organske useve.\nUkoliko poljoprivrednici žele da ostvare maksimalni profit organskom proizvodnjom, preporučuje se da celokupni proizvodni proces završe na sopstvenom gazdinstvu. Prodaja industrijskih šivaćih mašina i mašina za pakovanje uklanja potrebu za plaćanjem uslužnih delatnosti, šta više - poljoprivrednici ovu uslugu mogu ponuditi i drugim gazdinstvima i na taj način ostvariti dodatni profit.\nKako profitirati organskim uzgojem?\nProsta logika nas navodi na zaključak da što je veća površina zemljišta pod organskim usevima, to je bolja mogućnost zarade, međutim to nije sve. Kako bi iskoristili maksimum, poljoprivrednici bi trebali da vrše plodored, odnosno da smenjuju biljne kulture po godišnjim dobima odnosno sezonama. Nakon što je jedna uzbrana ili požnjevena potrebno je zasejati narednu. Na ovaj način se ostvaruje maksimalna efikasnost i samim tim - maksimalni profit, jer robe za prodaju ima tokom cele godine - prispeva stalno.\nNaravno, poljoprivredni proizvođači treba da istraže koje su biljne kulture najtraženije na tržištu, kako domaćem, tako i tržištu EU, obzirom da se velika količina organskog uzgoja izvozi.\nBritanski stručnjaci za organsku proizvodnju su napravili grubu procenu o minimalnoj količini obradive površine neophodnoj kako bi poljoprivredno gazdinstvo ostvarilo zaradu organskom proizvodnjom. Oni ističu da je dovoljna površina od 800 kvadratnih metara, dok poljoprivrednici u regionu navode 1 hektar kao minimum za zaradu. Prinosi sa dva hektra mogu da izdržavaju jedno domaćinstvo, ali pod uslovom da se ne plaća najamna radna snaga, već da isključivo članovi domaćinstva vrše poslove vezane za proizvodnju.\nIpak, plodored ostaje najisplativija opcija. Domaći poljoprivrednici navode da ukoliko bi se na površini od 1ha tokom godine smenjivalo sezonsko voće i povrće, čist profit koji preostaje bi mogao da iznosi 2 ili čak 3000 evra, zavisno od biljnih kultura koje se uzgajaju.\nKoje biljne kulture postižu najbolju cenu otkupa?\nSertifikovani organski proizvodi postižu najbolju cenu otkupa, a sledeće biljne kulture su uvek na dobroj ceni i uvek tražene:\n● Žitarice: pšenica, kukuruz, heljda\n● Voće: jabuke, šljive, jagode i maline\n● Povrće: spanać, blitva, rukola, batat, grašak, tikvice, krompir.\n● Začinsko bilje: lavanda, menta, origano, estragon, matičnjak, maslačak.\nKako bi ostvarili maksimalnu zaradu, organski proizvođači savetuju kolegama koji se tek uključuju u proizvodnju da se ne oslanjaju samo na izvoz, već da proizvode prodaju i na pijacama, online i prodavnicama zdrave hrane (u slučaju začinskog bilja).\nOrganska proizvodnja zahteva poštovanje brojnih pravila i normi, ali zarada koju je moguće ostvariti uzgojem sertifikovanih organskih proizvoda je itekako vredna truda i rada – organski proizvodi su sve popularniji i traženiji i na domećem tržištu i za izvoz.\nKako je u Srbiji potražnja za organskim namirnicama višestruko veća nego ponuda, površine obradivog zemljišta pod organskim usevima i broj organskih farmi se konstantno povećavaju.\nOd ukupne površine obradivog zemljišta svega 2% je pod organskim usevima, dok bi trebalo da bude minimum 20%. Najveći udeo obradivih površina pod organskim usevima nalazi se u Vojvodini i zapadnoj Srbiji. Činjenica da su organski proizvodi deficitarni treba da bude motivišuća domaćim poljoprivrednicima, da se uključe u proces organske proizvodnje.\nDa li su namirnice na kragujevačkim pijacama ispravne? 15:40\nAnaliza ispravnosti namirnica: Voće i povrće "čisti", među mlečnim proizvodima neispravni 13:20\nAnaliza pokazala: Kakav med, voće i povrće kupuju Kragujevčani na pijacama? 11:00


HNS: Lokalne izbore treba raspisati u svibnju - Posušje net\nHNS: Lokalne izbore treba raspisati u svibnju\nNaime, HNS je zbog aktualnog zdravstveno – epidemiološkog stanja prouzrokovanog koronavirusom, potaknut prioritetnom zaštitom zdravlja i sigurnosti žitelja, prvi u Bosni i Hercegovini izišao s prijedlogom kako se uz ovakve mjere moraju donijeti kvalitetna zakonska rješenja pri organizaciji izbora.\nUpućen je poziv predstavnicima izvršne i zakonodavne vlasti Bosne i Hercegovine da donesu zakonski utemeljene odluke po ovome pitanju te je važnim naglašen i konačni politički konsenzus.\nHrvatski narodni sabor inzistira na odlukama koje su u sukladnosti sa i utemeljene na Ustavu i zakonima koji su u Bosni i Hercegovini na snazi, suzdržavajući se od narušavanja zakonodavnog poretka i stabilnosti, stoji u priopćenju HNS-a.\nPrethodnoKarantena mu je svaki dan: Već 20 godina živi na malom otoku i uživa\nSljedećeUgriz zaštićenog poskoka usmrtio kozu, ovcu i ovna!


NACRT ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ZAŠTITI LICA SA MENTALNIM SMETNJAMA - Tekst propisa\nU Zakonu o zaštiti lica sa mentalnim smetnjama (“Službeni glasnik RS”, br. 45/13) u članu 2. stav 1. tačka 3) posle reči “psihijatar” dodaju se zapeta i reči “odnosno dečiji psihijatar”.\nPosle tačke 13) dodaju se tačke 14), 15) i 16) i glase:\n14) zakonski zastupnik lica sa mentalnim smetnjama za lice mlađe od 18 godina je roditelj ili usvojitelj. Zakonski zastupnik punoletnog lica sa mentalnim smetnjama može biti isključivo staratelj postavljen od strane nadležnog suda u zakonom propisanom postupku. Dok traje postupak preispitivanja poslovne sposobnosti, lice sa mentalnim smetnjama može da ima i privremenog staratelja koga određuje nadležni organ starateljstva, odnosno centar za socijalni rad.\n15) punomoćnik lica sa mentalnim smetnjama je osoba sa kojom lice sa mentalnim smetnjama ima ugovor koji obavezuje punomoćnika da u ime lica sa mentalnim smetnjama i za njegov račun preduzima određene pravne poslove.\n16) lice od poverenja lice sa mentalnim smetnjama je ono lice koje je lice sa mentalnim smetnjama ovlastilo kao takvo u javnobeležničkom aktu, odnosno ono lice koje je lice sa mentalnim smetnjama navelo kao lice od poverenja psihijatru, konzilijumu ili sudu, prilikom zadržavanja ili smeštaja bez pristanka u psihijatrijsku ustanovu. Lice sa mentalnim smetnjama može imati samo jedno lice od poverenja. Lice sa mentalnim smetnjama može oduzeti licu svojstvo lica od poverenja opozivom takvog ovlašćenja u javnobeležničkom aktu, odnosno obaveštavanjem psihijatra, konzilijuma ili suda o prestanku svojstva lica od poverenja. Javni beležnik, psihijatar, konzilijum, odnosno sud obaveštavaju lice od poverenja o prestanku tog svojstva.\nU članu 4. posle stava 1. dodaju se stavovi 2, 3. i 4. i glase:\nPsihijatrijska ustanova u kojoj se leči lice sa mentalnim smetnjama može ga uputiti u drugu zdravstvenu ustanovu radi pružanja drugih vidova zdravstvene zaštite.\nZdravstvena ustanova, u koju je upućeno lice sa mentalnim smetnjama radi pružanja drugih vidova zdravstvene zaštite, dužna je da mu obezbedi odgovarajuću zdravstvenu zaštitu pod jednakim uslovima kao ostalim pacijentima, bez diskriminacije po osnovu mentalnih smetnji zbog kojih se leči u psihijatrijskoj ustanovi.\nZdravstveni radnik ne može da odbije pružanje drugih vidova zdravstvene zaštite lica sa mentalnim smetnjama zbog mentalnih smetnji od kojih boluje i leči se u psihijatrijskoj ustanovi.\nU članu 20. stav 4. reči “njegovog člana uže porodice ili” brišu se.\nU članu 22. stav 2. reči “odvedu u najbliži dom zdravlja ili zavod za hitnu medicinsku pomoć” zamenjuju se rečima “obezbede licu sa mentalnim smetnjama pregled doktora medicine doma zdravlja ili zavoda za hitnu medicinsku pomoć”.\nUkoliko doktor medicine doma zdravlja ili zavoda za hitnu medicinsku pomoć proceni, na osnovu pregleda, da su potrebni pregled i mišljenje psihijatra, uputiće bez odlaganja lice sa mentalnim smetnjama u nadležnu zdravstvenu ustanovu.\nU članu 23. posle reči psihijatar dodaje se zapeta i reči “odnosno dečiji psihijatar”, reči “bez odlaganja” zamenjuju se rečima “u najkraćem mogućem roku”.\nU članu 24. stav 4. posle reči “u psihijatrijsku ustanovu,” dodaju se reči “bez njegovog pristanka,”.\nPosle stava 4. dodaju se stavovi 5. i 6. i glase:\nIzuzetno od stava 4. ovog člana, neradnim danima, odnosno vikendom i praznicima, nadležni specijalista psihijatar koji nije učestvovao u zadržavanju bez pristanka radi lečenja, preispituje razloge za zadržavanje bez pristanka najkasnije u roku do 24 sata od trenutka zadržavanja bez pristanka.\nUkoliko proceni da više ne postoje razlozi za zadržavanjem bez pristanka, nadležni specijalista psihijatar iz stava 5. ovog člana može doneti odluku o daljem zadržavanju ili otpuštanju iz ustanove u skladu sa izraženom voljom pacijenta. Ukoliko nadležni specijalista psihijatar proceni da i dalje postoje razlozi za zadržavanjem bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama, odluku donosi konzilijum najkasnije prvog radnog dana.\nU članu 25. stav 3. reči “jednom od članova uže porodice, kao i” brišu se, posle reči nadležnom organu starateljstva dodaju se reči “i licu od poverenja”.\nSud poziva na ročište lice sa mentalnim smetnjama koje je zadržano bez pristanka, njegovog zakonskog zastupnika, punomoćnika i lice od poverenja, odnosno staratelja ukoliko je lice sa mentalnim smetnjama pod starateljstvom.\nU članu 31. reči “otpustu iz psihijatrijske ustanove” zamenjuju se rečima “prestanku mere zadržavanja bez pristanka”.\nDodaje se novi stavovi 2. i 3. koji glase:\nSud je dužan da donese rešenje o meri zadržavanja bez pristanka i isto dostavi bez odlaganja, a najkasnije 24 sata nakon dostavljanja predloga o prestanku mere zadržavanja bez pristanka.\nLečenje iz stava 2. ovog člana može biti nastavljeno samo uz pristanak pacijenta, odnosno staratelja.\nSud je dužan da, bez odlaganja, a najkasnije u roku od 24 sata nakon održanog ročišta, rešenje o zadržavanju u psihijatrijskoj ustanovi bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama dostavi tom licu, njegovom zakonskom zastupniku, odnosno punomoćniku, licu od poverenja lica sa mentalnim smetnjama i psihijatrijskoj ustanovi u kojoj je lice sa mentalnim smetnjama zadržano bez pristanka.\nU članu 38. stav 1. tačka 14) posle reči prostorijama dodaje se zapeta i reči “osim u jedinicama intenzivne psihijatrijske nege i u slučajevima kada se postupa u skladu sa odredbama zakona kojim je propisana rodna ravnopravnost.”.\nU stavu 5. posle reči “oružje” dodaje se zapeta i reč “alkohol”.\nPsihijatar koji je doneo odluku o primeni ograničenja iz stava 5. ovog člana dužan je da u medicinsku dokumentaciju lica sa mentalnim smetnjama unese ograničenja koja su određena i razloge za njihovo određivanje.\nU članu 41. stav 1. posle reči “sudu,” dodaje se “tužilaštvu,” reči “organu starteljstva” brišu se.\nPodaci iz stava 1. ovog člana dostavljaju se organu starateljstva za lice pod starateljstvom, a podaci o drugim licima samo uz pismenu saglasnost lica čiji se podaci traže.\nU članu 43. stav 1. posle reči “psihijatar” dodaju se reči “uz prethodnu saglasnost direktora ustanove”, a posle reči “poslove” dodaju se reči “koje je dužno da prethodno pismeno zatraži taj razgovor”.\nPosle stav 1. dodaje se novi stav 2. koji glasi:\nPsihijatar uz prethodnu saglasnost direktora ustanove može da odobri razgovor lica sa mentalnim smetnjama, smeštenog u psihijatrijsku ustanovu, sa stručnim radnicima nadležnog organa starateljstva, samo kad to dozvoljava njegovo zdravstveno stanje, uz prethodnu saglasnost pacijenta.\nU članu 45. stav 1. reči “ određen prisilni smeštaj” zamenjuju se rečima “određeno zadržavanje bez pristanka ili nastavlja lečenje uz sopstvenu saglasnost”.\nU članu 46. stav 1. reči “i izolacija” brišu se.\nU stavu 2. reči “i izolaciju” brišu se, reči “i izolacije” brišu se.\nU članu 48. stav 1. reči “i izolacije” brišu se.\nU stavu 2. reči “i izolacije” brišu se.\nU članu 49. stav 1. reči “i izolacija” brišu se, a posle reči psihijatar dodaje se zapeta i reči “odnosno dečiji psihijatar”.\nU stavu 2. reči “i izolacije” brišu se, a posle reči psihijatara dodaje se zapeta i reči “odnosno dečijeg psihijatra”.\nU stavu 3. reč “odmah” briše se, i reči “i izolaciji” brišu se.\nU članu 50. reči “i izolacije” brušu se.\nPosle člana 62. dodaje se novi član 62a koji glasi:\nNovčanom kaznom od 500.000 do 1.000.000 dinara kazniće se zdravstvena ustanova ukoliko licu sa mentalnim smetnjama uskraćuje, odnosno povređuje prava iz člana 4. ovog zakona.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se i odgovorno lice zdravstvene ustanove novčanom kaznom od 50.000 do 100.000 dinara.\nNovčanom kaznom iz stava 2. ovog člana kazniće se zdravstveni radnik, zdravstveni saradnik kao i druga lica zaposlena u zdravstvenoj ustanovi ako postupe suprotno odredbama člana 4. ovog zakona.\n- Član 2. stav 1. tačka 3.\nObjašnjenje: Obzirom da u tekstu Zakona stoje reči da je psihijatar doktor medicine sa završenom specijalizacijom, pored ostalih, iz dečje psihijatrije, iza reči: “psihijatar” neophodno je da se dodaju reči: “odnosno dečiji psihijatar” jer se radi o dve različite specijalizacije, odnosno dva različita zvanja (lekar specijalista psihijatar i lekar specijalista dečiji psihijatar).\n- Član 2. stav 1. tačke 14.,15. i 16.\nObjašnjenje: Imajući u vidu da se zakonski zastupnik lica sa mentalnim smetnjama pominje u velikom broju članova Zakona kada je u pitanju zaštita i ostvarivanje prava utvrđenih Zakonom, potrebno je precizno definisati ko i pod kojim uslovima može biti zakonski zastupnik lica sa mentalnim smetnjama, da bi se izbegle sve eventualne nedoumice po ovom pitanju koje bi mogle da naštete pravima i interesima lica sa mentalnim smetnjama.\nLice sa mentalnim smetnjama uvek ima pravnu sposobnost, bez obzira na njegovu poslovnu sposobnost. Pravna sposobnost znači sposobnost biti nosilac prava i obaveza u pravnom prometu. U tom kontekstu je potrebno definisati pravo lica sa mentalnim smetnjama da postavi ili odredi svog punomoćnika koji će preduzimati određene pravne radnje u okviru pravne sposobnosti lica sa mentalnim smetnjama.\nPotrebno je jasno razgraničiti zakonskog zastupnika lica sa mentalnim smetnjama od njegovog punomoćnika jer se radi o dva različita pojma. Zakonski zastupnik ima daleko veća ovlašćenja i odgovornosti od punomoćnika lica sa mentalnim smetnjama.\nOzirom da je u Zakon o zaštiti lica sa mentalnim smetnjama uveden pojam “lice u koje ima poverenje lice sa mentalnim smetnjama” koje ima određenu ulogu po pitanju ostvarivanja prava i zaštite interesa lica sa mentalnim smetnjama potrebno je precizno definisati pod kojim zakonskim uslovima neko lice može imati svojstvo “lica u koje ima poverenje lice sa mentalnim smetnjama” kako bi se izbegle nedoumice u praksi i sprečile eventualne zloupotrebe na štetu lica sa mentalnim smetnjama.\n- Član 4. (zabrana diskriminacije)\nObjašnjenje: Posle stava 1. dodaju se novi stavovi 2., 3. i 4., a dosadašnji stav 2. postaje stav 5. ovog člana.\nDosadašnja iskustva u psihijatrijskim ustanovama pokazala su, nažalost, da nisu retki slučajevi da lice sa mentalnim smetnjama koje je upućeno u drugu zdravstvenu ustanovu radi pružanja drugih vidova zdravstvene zaštite bude izloženo diskriminatorskim i ponižavajućim posupcima u odnosu na ostale pacijente isključivo zbog mentalnih smetnji od kojih boluje. Dešava se čak da pojedini zdravstveni radnici, iz istih razloga, potpuno uskrate, odnosno odbiju da pruže zdravstvenu zaštitu licu sa mentalnim smetnjama koje je psihijatrijska ustanova uputila u zdravstvenu ustanovu u kojoj su zaposleni radi pružanja određenog vida zdravstvene zaštite.\nOvo je jedan od slučajeva kada je neophodno dopuniti i precizirati opštu normu o zabrani diskriminacije na osnovu mentalnih smetnji.\nKaznena odredba je predviđena jer se ne radi samo o diskriminaciji već o protivzakonitom ponašanju i postupcima koje je potrebno sankcionisati.\n- Član 20. stav 4.\nObjašnjenje: Odredba da lice sa mentalnim smetnjama koje nije sposobno da da pristanak može biti smešteno u psihijatrijsku ustanovu na zahtev i uz pismeni pristanak njegovog člana uže porodice je u suprotnosti sa načelima i ostalim odredbama Zakona o zaštiti lica sa mentalnim smetnjama.\nPo pitanju smeštaja u psihijatrijsku ustanovu lica sa mentalnim smetnjama nikako se ne može izjednačavati zakonski zastupnik i član uže porodice.\nZakonskog zastupnika ima dete (roditelji) ili lice sa mentalnim smetnjama kome je ograničena ili oduzeta poslovna sposobnost (staratelj) i potpuno je logično i zakonito da u ovakvom slučaju zahtev podnosi i daje pisanu saglasnost zakonski zastupnik. Znači da za dete zahtev podnose i saglasnost daju isključivo roditelji ili usvojitelji, a ne drugi članovi uže porodice (brat, sestra i dr.).\nPunoletno lice sa mentalnim smetnjama koje ima potpunu poslovnu sposobnost, i nije sposobno da da pristanak za smeštaj, a ispunjeni su uslovi iz stava 3. ovog člana, može se smestiti u psihijatrijsku ustanovu samo u slučajevima i pod uslovima iz člana 21. Zakona (smeštaj bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama), a nikako na zahtev i uz pisanu saglasnost člana uže porodice. Članovi uže porodice mogu se obratiti nadležnom organu starateljstva - centru za socijalni rad radi eventualnog pokretanja postupka za lišenje poslovne sposobnosti i određivanje staratelja licu sa mentalnim smetnjama.\n- Član 22. stav 2. i stav 3.\nObjašnjenje: U stavu 2. potrebno je precizno terminološki odrediti da je licu sa mentalnim smetnjama neophodno obezbediti pregled doktora medicine u ovim ustanovama koji je jedino ovlašćen da odredi stručno-medicinske indikacije vezane za dalje postupanje prema licu sa mentalnim smetnjama.\nDoktor medicine iz stava 3. ovog člana nije ovlašćen da lice sa mentalnim smetnjama upućuje na stacionarno lečenje u psihijatrijsku ustanovu, već može da proceni da su potrebni pregled i mišljenje psihijatra u kom slučaju ga upućuje u nadležnu zdravstvenu ustanovu. Ovo iz razloga što to ne mora nužno biti psihijatrijska ustanova, već može i druga zdravstvena ustanova koja u svom sastavu ima specijalističku psihijatrijsku polikliničku delatnost ili organizacionu jedinicu (službu, odeljenje) psihijatrije.\n- Član 23.\nObjašnjenje: Deo objašnjenja već je dat vezano za član 2. stav 1. tačka 3. Zakona. Reči: “bez odlaganja” znače odmah i momentalno izvršiti pregled što u praksi nije moguće jer se često, čak redovno, dešava da već ima lica sa mentalnim smetnjama - pacijenata koji čekaju na pregled kod psihijatra te je potrebno poštovati redosled prijema pacijenata. Zbog toga su reči: “u najkraćem mogućem roku” prikladnije i primerenije situacijama koje se dešavaju u svakodnevnom radu psihijatra.\n- Član 24. stav 4.\nObjašnjenje: Da bi ovaj stav bio precizan do kraja dodate su reči “bez njegovog pristanka” jer je to prethodni uslov i pravni osnov po kom su konzilijumu data ovlašćenja za odlučivanje.\n- Član 24. novi stav 5. i stav 6. (stav 5. prerađen, stav 6. dodat)\n“Izuzetno od odredbi prethodnog stava, neradnim danima (vikendi i praznici) razloge za dalje zadržavanje bez pristanka preispituje nadležni specijalista psihijatar koji nije učestvovao u odlučivanju o zadržavanju bez pristanka, a najkasnije u roku do 24 sata od trenutka zadržavanja bez pristanka. Ukoliko proceni da više ne postoje razlozi za zadržavanjem bez pristanka psihijatar može doneti odluku o daljem zadržavanju ili otpuštanju iz ustanove, u skladu sa izraženom voljom pacijenta. Ukoliko je procena da i dalje postoje razlozi za zadržavanje bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama konzilijum donosi odluku o potrebi daljeg zadržavanja, najkasnije prvog radnog dana.”\n“Psihijatar koji je doneo odluku iz stava 5. ovog člana dužan je da obrazloženje te odluke upiše u medicinsku dokumentaciju.”\nObjašnjenje: Ovi stavovi su dodati iz razloga da se u periodu neradnih dana (dva ili više neradnih dana) ukoliko više ne postoje razlozi za zadržavanje bez pristanka iz člana 21. Zakona, licu sa mentalnim smetnjama omogući da svojom slobodno izraženom voljom odluči da li će nastaviti sa stacionarnim lečenjem ili da bude otpušteno iz psihijatrijske ustanove. To, takođe, znači da se u tom periodu vrši neprekidna opservacija, preispitivanje i procena dalje potrebe za zadržavanjem bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama u smislu odredbi člana 21. Zakona.\n- Član 25. stav 3.\nObjašnjenje: Ova izmena se predlaže iz razloga što u praksi imamo situacije kada lice sa mentalnim smetnjama nema članove uže porodice ili ne živi sa članovima uže porodice već sa nekim drugim (dalji rođaci, prijatelji) ili ne želi da se obaveste članovi njegove uže porodice, već neko drugo lice i dr. Ovim se daje pravo licu sa mentalnim smetnjama da samo odredi ko će biti obavešten o njegovom zadržavanju, pored obaveznog obaveštavanja koje je dužnost psihijatrijske ustanove.\n- Član 28.stav 3.\nObjašnjenje: U skladu sa prethodnim tekstom Zakona i predloženim izmenama i dopunama ovom odredbom se proširuje i precizira krug lica koja sud poziva da prisustvuju i uzmu učešće u postupku pred sudom, a imajući u vidu da je isključena opšta javnost. Treba napomenuti da su to sve lica koja, na osnovu ovog Zakona, imaju određena prava, obaveze i odgovornosti prema licu sa mentalnim smetnjama.\n- Član 31.\nObjašnjenje: Sud odlučuje isključivo o prestanku mere zadržavanja bez pristanka pre isteka perioda za koji je doneta. Otpust iz psihijatrijske ustanove je u nadležnosti te ustanove i nije obavezan u slučaju da postoje medicinske indikacije za nastavak stacionarnog lečenja, a lice sa mentalnim smetnjama svojom slobodno izraženom voljom pristane na dobrovoljno lečenje i smeštaj.\nObaveza suda o dostavljanju rešenja bez odlaganja, a najkasnije u roku 24 sata nakon dostavljanja predloga potrebna je iz razloga što često u praksi imamo situaciju da se sudu blagovremeno dostavi predlog za donošenje rešenja o prestanku mere zadržavanja bez pristanka pre isteka roka, da protekne rok i pacijent bude otpušten, a da po otpustu lica sa mentalnim smetnjama stigne rešenje suda o prestanku mere zadržavanja pre isteka roka.\n- Član 36.\nObjašnjenje: Treba dodati: “Po prijemu rešenja lice zadržano bez pristanka ima pravo da zahteva da mu se omogući angažovanje punomoćnika u cilju podnošenja žalbe na rešenje nadležnom drugostepenom sudu.\nReči: “bez odlaganja” precizirane su i dopunjene određivanjem krajnjeg roka za dostavljanje rešenja o zadržavanju bez pristanka lica sa mentalnim smetnjama jer se radi o uskraćivanju prava na slobodu kretanja kao jednom od osnovnih ljudskih prava, pa je intencija da ono traje što je kraće moguće.\nZa članove uže porodice već su data objašnjenja u prethodnim članovima izmena i dopuna u kojima se pominju, a smatramo da je rešenje potrebno uručiti i licu koje je lice sa mentalnim smetnjama označilo kao lice u koje ima poverenje.\n- Član 38. stav 1. tačka 14. i stav 6.\nObjašnjenje: U jedinicama intenzivne nege u psihijatrijskoj ustanovi objektivno nije moguće obezbediti ostvarivanje ovog prava, dok se u slučajevima koje predviđa Zakon o rodnoj ravnopravnosti ovo pitanje rešava ako i kada takav slučaj nastupi, u zavisnosti od konkretne situacije.\nStav 6. se dodaje jer je jedno od načela ovog Zakona da se svako ograničenje prava lica sa mentalnim smetnjama mora precizirati na šta se odnosi, obrazložiti zašto se uvodi, ko ga uvodi i iz kojih razloga.\n- Član 41. stav 1.\nObjašnjenje: Zbog izmene zakonskih propisa kojima se regulišu nadležnosti organa pravosuđa mora se dodati, pored suda i tužilaštvo. Dalje je precizirano pod kojim uslovima se podaci iz medicinske dokumentacije mogu dostavljati organu starateljstva.\n- Član 43. stav 1. i stav 2.\nObjašnjenje: U skladu sa načelima Zakona o zaštiti lica sa mentalnim smetnjama tom licu je dok se leči u psihijatrijskoj ustanovi potrebno obezbediti mirno i sigurno okruženje, izbegavati nepotrebna uznemiravanja pacijenta, sačiniti i strogo poštovati individualni plan lečenja prilagođen tom pacijentu i dr.\nPredloženim izmenama i dopunama preciziraju se i pooštravaju uslovi za ulazak u psihijatrijsku ustanovu i odobrenje za razgovor sa pacijentom službenim licima Ministarstva unutrašnjih poslova, dok se lice sa mentalnim smetnjama nalazi na stacionarnom lečenju u psihijatrijskoj ustanovi. Isto se odnosi i na stručne radnike nadležnog organa starateljstva. Ti razgovori se neće odobriti ako se proceni da bi mogli dovesti do jačeg uznemirenja pacijenta ili remećenja individualnog plana lečenja tog lica. Zbog izuzetne osetljivosti ove problematike predviđeno je da direktor psihijatrijske ustanove obavezno daje prethodnu saglasnost za ulazak u ustanovu i obavljanje razgovora sa pacijentom za gore navedena lica.\n- Član 45. stav 1.\nObjašnjenje: U ovoj situaciji je već dato objašnjenje u prethodnim članovima gde se predviđaju izmene i dopune. Ako psihijatar proceni da bi, po isteku mere zadržavanja bez pristanka, bilo potrebno da lice sa mentalnim smetnjama nastavi sa stacionarnim lečenjem, to lice može prihvatiti procenu i dati saglasnost za dalje dobrovoljno lečenje u psihijatrijskoj ustanovi, u skladu sa odredbama ovog Zakona.\n- Članovi 46., 47., 48., 49. i 50.\nObjašnjenje: Predlaže se brisanje reči “izolacija” jer u psihijatrijskim ustanovama u Republici Srbiji još uvek ne postoje uslovi za punu primenu ove mere u skladu sa odredbama ovog Zakona i Pravilnika o bližim uslovima za primenu fizičkog sputavanja i izolacije lica sa mentalnim smetnjama koja se nalaze na lečenju u psihijatrijskim ustanovama.\n- Član 49.\nObjašnjenje: Precizira se ko može doneti odluku o primeni fizičkog sputavanja vezano za stručno-specijalističko zvanje lekara. Predlaže se brisanje reči “odmah” u stavu 3. jer je u praksi nemoguće u svakom slučaju sputavanja odmah, momentalno obavestiti zakonskog zastupnika.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo zdravlja, 29.11.2021.


Počeo kargo transport sa tuzlanskog aerodroma – Radio Feral\nNa pistu Međunarodnog aerodroma Tuzla sletio je jučer prvi avion teretne avio–kompanije “Turkish Cargo”. Ovim je zvanično započeo i historijski projekat za sam Aerodrom, jer je jučerašnjom operacijom zvanično uspostavljen dugo očekivani kargo saobraćaj sa tuzlanske zračne luke.\nSlijetanju aviona i utovaru 63 tone mesa, prisustvovale su brojne delegacije među kojima i ambasador Republike Turske u Bosni i Hercegovini Cihad Erginay.\nPremijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić ovom prilikom je kazao da je posebno sretan jer je ovom aktivnošću krunisan projekat na kojem Vlada radi već godinu dana.\n„Ovaj aerodrom je jedna velika šansa za privredni razvoj Tuzlanskog kantona. Očekujemo da on bude jedna vrsta motora privrednog razvoja, posebno u poljoprivredi da pokrene proizvodnju koja je bila na niskom nivou. Očekujemo da Međunarodni aerodrom Tuzla postane lider u kargo transportu u cijeloj BiH“, kazao je premijer Gutić i dodao da o uspjehu ovog aerodroma, govori i pokazatelj da je prošle godine usluge aerodroma koristilo 260.000 putnika, te je on tim rezultatom postao i ekonomski samoodrživ.\nNa jučerašnjoj svečanosti akcentirana je i činjenica da je Federalna vlada namijenila 1,5 miliona KM kapitalnih ulaganja u aerodrom, a da će Uprava za indirektno oporezivanje u okviru aerodroma izgraditi objekat vrijedan 2 miliona KM za potrebe smještaja službenika Uprave i Granične policije.\nO aktivnostima koje su prethodile jučerašnjem činu, kao i onome što slijedi više je rekao direktor Aerodroma Rifet Karasalihović.\n„Do kraja novembra očekujemo izvoz 5.700 tona. U proteklom periodu izgradili smo rashladnu komoru, kapaciteta 4.500 kubika gdje možemo smjestiti 65 tona mesa. Ta komora je bila potrebna kao tehnički preduvjet da bi dobili saglasnosti za izvoz namirnica animalnog porijekla“ rekao je direktor Karasalihović, ističući da je jučerašnji dan historijski, ne samo za proizvođače, distributere i uvoznike mesa, nego i za sve buduće partnere iz Turske i susjednih zemalja.\nUspostavljanje kargo letova sa tuzlanskog aerodroma od velikog je značaja, s obzirom da se ovim činom Međunarodni aerodrom Tuzla etablira kao aerodromski operator u BiH za kargo operacije. Od svega ovoga očekuje se i veliki finansijski dobitak.\n„Sve naše aktivnosti u proteklih šest mjeseci usmjerili smo na uspostavljanje kargo operacija. Mislim da će to biti jako značajno i za privredne subjekte koji će ubuduće moći koristiti naš aerodrom za kargo operacije“, ističe Karasalihović.\nKako bi odgovorio svim potrebama kargo transporta tuzlanski aerodrom je uz pomoć Vlade TK osigurao i posebnu platformu putem koje će se vršiti kargo operacije, a teretni saobraćaj razdvojen je od putničkog.\n„Za prijevoz namirnica animalnog porijekla zadužena je aviokompanija Turkish Airlines-Cargo sa kojom je menadžment Aerodroma potpisao ugovor.\n„Oni će operirati sa avionom Airbus 330, a mi smo već izvršili nabavku opreme kako bi adekvatno mogli prihvatiti taj avion. Kada je u pitanju broj operacija, trenutno raspolažemo informacijom da je riječ o 60 do 70 operacija od 2. juna do 30. novembra ove godine“, ističe Karasalihović.\nAmbasador Republike Turske u BiH nj.e. Cihad Erginay je rekao da je povod zbog čega su se jučer okupili na tuzlanskom aerodromu od velike časti.\n„Turska je odredila kvotu od 15.000 tona mesa. To je jedan od jako bitnih poduhvata koji će dati velikog doprinosa razvoju stočarstva i poljoprivrede u BiH. Odlučni smo da nastavimo te poduhvate. Drugi razlog je činjenica da se u okviru kargo transporta Turkish Airlines realizira prvi let sa tuzlanskog međunarodnog aerodroma. To sve ne bi moglo bez direktora i Vlade TK. Želim zahvaliti i organima na državnom i entitetskom nivou, da nije bilo i njihove podrške ovo se ne bi moglo ostvariti“, kazao je ambasador Erginay.\n← Saobraća se nesmetano i bez vanrednih ograničenja\nBiH nakon penala u finalu Kirin Cupa →


OGLASI NEKRETNINA KUČEVO – PLACEVI | OGLAŠAVANJE\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – PLACEVI\nProdaju svoga placa, njive, šume, voćnjaka … u KUČEVU možete besplatno oglasiti na ovoj web stranici OGLASI NEKRETNINA KUČEVO – PLACEVI. Posle ispisivanja i postavljanja oglasa, na ovoj stranici, Vaš oglas automatski će biti opublikovan ne samo na ovom mestu, već i na mnogim drugim sajtovima, blogovima i društvenim mrežama. Automatska publikacija oglasa označava to da će ispisan oglas ovde, na ovoj stranici trenutno biti prosleđen i na druge sajtove i blogove. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i fotografije i geodetske snimke za datu parcelu u KUČEVU.\nIspod ovog teksta nalazi se slobodno polje gde možete ispisati svoj oglas ukoliko prodajete svoj plac u KUČEVU. Postavljanje oglasa za prodaju i kupovinu placa, njive, voćnjaka ili drugog zemljišta u KUČEVU jeste više nego jednostavno i za svega nekoliko minuta može Vaš oglas ugledati svetlost dana. Ispišite Vaš oglas, postavite fotografije placa i po želji možete trenutno opublikovati svoj oglas i na facebook-u kao i na twitter-u, pošto kliknete na dugme OBJAVI OGLAS.\nPostavljani Vaš oglas za prodaju zemljišta u KUČEVU neće automatski biti opublikovan samo na ovom sajtu, već i na desetinama drugih sajtova i blogova od kojih su neki prikazani u tabeli ispod ovog teksta.\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – IZDAVANJE NEKRETNINA\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – STANOVI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – KUĆE (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – LOKALI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – HALE (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – PLACEVI (KUPOVINA I PRODAJA)\nOGLASI NEKRETNINA KUČEVO – OSTALO (OSTALE NEKRETNINE)\nOvaj unos je objavljen NEKRETNINE, NEKRETNINE KUČEVO, PLACEVI i označen NEKRETNINE, NEKRETNINE KUČEVO, PLACEVI od oglasavanje. Označi permalink.


Faktor | Na manifestaciji "Mini šampioni" u Doboju učestvovalo 450 dječaka i djevojčica\nNa manifestaciji "Mini šampioni" u Doboju učestvovalo 450 dječaka i djevojčica\nManifestacija “Mini šampioni” se odvija pod direktnim pokroviteljstvom UEFA-e\nU Gradskom parku u Doboju, ovogodišnjem domaćinu manifestacije "Mini šampioni" danas se okupilo više od 450 dječaka i djevojčica u igrama zabavnog fudbala, koji na dan finala UEFA Lige šampiona, obučeni u majice finalista Liverpoola i Tottenhama, slave prijateljstvo, različitosti, bezbrižnost i ljepotu fudbala.\nManifestacija "Mini šampioni" se odvija pod direktnim pokroviteljstvom UEFA-e, te uz sponzorsku podršku kompanije Mastercard, Nogometnog/Fudbalskog saveza Bosne i Hercegovine (N/FS BiH) i grada Doboja sa svojim službama.\n- Pod zastavom UEFA-ine parole RESPECT, već duže od dvadeset godina spajamo djecu iz različitih lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini, dajući im samo jedan zadatak, da budu sretna, da se druže i da slave ideju fudbala i fer igre kao jednog od najsnažnijih mostova među ljudima. Grad Doboj nam je pokazao dobro domaćinstvo ove godine i sretni smo da smo Gradski park ispunili igrom više stotina djece - izjavila je Vildana Delalić Elezović, koordinatorica projekta "Mini šampioni".\nKompanija Mastercard ponovo je podržala manifestaciju "Mini šampioni", jer, kako su istakli, "čvrsto vjeruje u građenje osnove za bolju budućnost kroz podršku aktivnostima namijenjenim najvrjednijem resursu – našoj djeci".\nPravnici na čekanju


TUGA, TEROR ZA BOŽIĆ: Srpska porodica opljačkana na Kosovu i Metohiji - Naša Borba\nTUGA, TEROR ZA BOŽIĆ: Srpska porodica opljačkana na Kosovu i Metohiji\nBožić u znaku vandalizma\nNepoznati počinioci su na Božić obili i opljačkali kuću srpske porodice Vučković iz sela Babin Most kod Obilića i odneli dečju garderobu.\nObijena je kuća Dejana Vučkovića koji se u tom trenutku sa porodicom nalazio u Kosovskoj Mitrovici.\nOvo je drugi put u dve godine da je kuća porodice Vučković na meti lopova, a ni prošli put za ovo delo niko nije odgovara, napominje se u saopštenju.\nUmesto da im se omogući da u miru proslave veliki pravoslavni praznik Božić, Srbi su danas bili mete vandala i kriminalaca, ukazuju iz Kancelarije.\n„Ovo je nažalost realnost s kojom se gotovo svakodnevno susreću Srbi, posebno na teritoriji centralnog Kosmeta, koji su mete raznih vidova zastrašivanja, fizičkih napada, pljački“, kaže se u saopštenju.\nGoran Dančetović, predsednik Odbora sela izjavio je za RTS da su nepoznate osobe razvalile prozor kuće dok je Dejan Vučković sa suprugom i decom bio kod rođaka.\nPrethodni tekstTRAMP: Vreme je da se pomirimo, naše putovanje tek počinje!\nSledeći tekstBERANCI MU URUČILI NAGRADU: Episkop Joanikije odlučio da novac donira deci!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Dijaspora / position=5\n26. i 27. JULA Izvorna crnogorska muzika na Trgu nezavisnosti NVO "Asocijacija dijaspore Crne Gore" i Glavni grad Podgorica Sekretarijat za kulturu i sport u okviru Podgoričkog kulturnog ljeta 2018. na Trgu Nezavisnosti u Podgorici organizuje Muzički program izvorne... 04. 06. 2018. 08:22 >> 08:10 Komentari 2\nMITROVIĆ PORUČIO Neophodno jedinstvo Crnogoraca na Kosovu Razvojni centar crnogorske zajednice u Prištini trebalo bi da bude otvoren do kraja ovoga mjeseca... 02. 06. 2018. 12:24 >> 12:15 Komentari 3\nVUJIČIĆ PISAO AHMETIJU Sanirajte spomenik Bora i Ramiza Predsjednik Udruženja Crnogoraca Kosova, Slobodan M.Vujičić uputio je pismo predsjedniku Opštine Priština, Špendu Ahmetiju u kojem ga poziva da što je moguće prije u centralnom parku u Prištini sanira... 01. 06. 2018. 11:20 >> 11:15 Komentari 0


13. septembra 2020. – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2020 » septembar » 13\nArhiva po danima: 13. septembra 2020.\nRemi Napretka u Kruševcu: Protiv Zlatibora samo bod\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 43 Pregleda\nU utakmici 7. kola Linglong Superlige Srbije, fudbaleri Napretka su u Kruševcu igrali nerešeno sa Zlatiborom 1:1I posle sedam odigranih kola Napredak ima samo jednu zabeleženu pobedu. U meč protiv Zlatibora ušao je sa imperativom pobede, koji je očiogledno opteretio igrače.Igralo se otvoreno na obe strane, mada u prvom poluvremenu bez mnogo šansi. U nastavku, Napredak je poveo zahvaljujući Luki ...\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 35 Pregleda\nNa Državnom prvenstvu Specijalne Olimpijade Srbije održanom u Zrenjaninu, takmičarima kruševačke Palestre pripale su tri zlatne, dve srebrne i jedna bronzana medalja Na prvenstvu su se nadmetali takmičari iz 10 gradova širom Srbije u kojima postoje i rade sportski klubovi dece i omladine sa smetnjama u razvoju, među kojima je i Palestra iz Kruševca.Atletičari Palestre osvojili su ukupno šest medalja, ...\nKruševljanke brojale do devet\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 168 Pregleda\nI peti susret Razvojne fudbalske lige, Ženski fudbalski klub Napredak Junior 2018 iz Kruševca,u gostima Ozrenu iz Sokobanje, rešio je u svoju korist sa ubedljivih 0:9Po tri pogotka postigle su Marina Milutinović i Senka Miletić, po jednom su se upisale u listu strelaca Marta Milošević, Helena Maksimović i Petra Milošević.– Boravak u Sokobanji nam je više nego prijao. Pod dirigentskom ...\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 184 Pregleda\nZbog planiranih radova na mreži, Elektrodistribucija Kruševac je za sutra najavlila isključenja struje u više naseljenih mesta na području grada Kruševca i opština Brus i AleksandrovacU ponedeljak će od 9 do 10 časova u Kruševcu bez struje će biti ulica Mirka Cvetkovića Vlade, a od 10 i 30 do 11 i 30 , ulica Tanaska Rajića. Delovi naseljenih mesta Lovci ...\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 39 Pregleda\nDa li postoji sport u kome se potpuno jednako takmiče osobe sa i bez invaliditeta? Postoji, kažu u Centru za samostalni život OSI u Trsteniku i zove se “viseće kuglanje”. Za naše prilike, “pionirska” disciplina, godinama je bila razvijena u Vojvodini, a u naše krajeve došla je zahvaljujući Anđelini Trifić, koordinatorki Centra OSI.– To ne samo da “liči” na kuglanje, ...\n13. septembra 2020.\tOstavite komentar 76 Pregleda\nZbog radova koje izvodi Javno komunalno preduzeće „Vodovod Kruševac“, od danas (13.septembar) pa sve do kraja ovog meseca obustavlja se saobraćaj u Gazimestanskoj , od ulice Stevana Sinđelića do Trga kosovskih junakaZa vreme privremene zabrane saobraćaja u delu Gazimestanske ulice, određuje se dvosmeran režim saobraćaja i zabrana zaustavljanja i parkiranja u Nemanjinoj ulici, sa desne strane, od Obilićeve do Trga ...\n18. septembra 2020., 08:28