IZVRŠENO UZORKOVANJE PROCIJEDNIH VODA NA BRČANSKOJ DEPONIJI SMEĆA – JP Komunalno Brčko\nIZVRŠENO UZORKOVANJE PROCIJEDNIH VODA NA BRČANSKOJ DEPONIJI SMEĆA\nU okviru projekta „Okolinski prihvatljivo upravljanje postojanim organskim zagađujućim materijama (POPs) u industrijskom i sektoru upravljanja otpadom u Bosni i Hercegovini“, koji se provodi od strane UNDP-a, izvršeno je uzorkovanje procijednih voda na brčanskoj deponiji smeća.\nPomoć pri ovom izuzetno značajnom poslu pružili su zaposlenici JP „Komunalno Brčko“ d.o.o., angažovanjem bagera i iskopima na više lokacija duž granica deponije.\nCilj ovog projekta je smanjivanje rizika po ljudsko zdravlje i okolinu kroz prevenciju nastanka nenamjerno ispuštenih POPs (U-POPs), prelazak na hemikalije koje ne sadrži POPs supstance u industriji plastike i okolinski prihvatljivo uništavanje najmanje 50 tona otpada koji sadrži POPs.\nŠtokholmska konvencija, koju je BiH ratifikovala 2010 godine, predviđa izbjegavanje upotrebe opasnih POPs/a te prelazak na sigurnije alternative i uklanjanje starih zaliha i opreme koje sadrže ove supstance.\nPostojane organske zagađujuće materije (POPs) su organski spojevi otporni na degradaciju u okolini putem hemijskih, bioloških i fotolitičkih procesa. Najčešće se radi ispitivanje na prisustvo pesticida u procijednim vodama na deponijama smeća. Izloženost ovim materijama može uzrokovati ozbiljne zdravstvene probleme, uključujući određene vrste karcinoma, urođene mane, disfunkcionalan imunološki i reproduktivni sistem, veću podložnost bolestima, pa čak i smanjene intelektualne sposobnosti.\nNakon ispitivanja procijednih voda na nekoliko lokacija u BiH, biće određene 4 deponije koje su najzagađenije, te će biti sanirane u skladu sa najvišim svjetskim standardima.\nNovije SERVISNE INFORMACIJE za četvrtak 02.06.2022. godine\nStarije SERVISNE INFORMACIJE za srijedu 01.06.2022. godine


zoemichaels je na javnom četu\n#jebanje u stopala #nabijanje pesnica #ručni rad #zavođenje\n#guza u usta #lizanje #gutanje #fetiš na stopala\n#analna igra #svršavanje po licu #duboko grlo #lovense\n#dildo igra #zavođenje #povlačenje #Vibe with Me\n#sanjanje #sperma po licu #svršavanje u pičku #Igre\n#cumshot #uživanje #drkanje #lovense\n#četovanje #sanjanje #bez jebanja #Cam2Cam Prime\nChoose something from Menu or enter privateC2C FULL PVT. Be nice & have fun! 502\n#dildovanje #sperma po licu #četvorka #jebanje devojaka\n#azijska masaža #pušenje cigareta #prskanje #HD+\n#cumshot #sperma po licu #zavođenje #Igre


Održana promocija knjige "Moj predak u Drugom svetskom ratu" | Pirot Plus online Pirot Plus online | Najnovije vesti iz Pirota\nObjavljeno 19.04.2018. | objavio Plusonline\nOdržana promocija knjige “Moj predak u Drugom svetskom ratu”\nU organizaciji Udruženja istoričara Pirota i Istorijskog arhiva večeras je u Svečanoj sali Gimnazije održana promocija knjige “Moj predak u Drugom svetskom ratu” koja sadrži preko osamdeset istraživačkih radova učenika pirotskih osnovnih škola. Žiri u sastavu profesora istorije i književnosti odabrao je četrnaest najboljih i ovom prilikom ih nagradio, a i ostali učesnici konkursa su dobili svoj primerak knjige.\nPromociju je vodila Bojana Mitić, diplomirani filolog, dok su o knjizi govorili Ivana Kostadinović, direktorka Istorijskog arhiva u Pirotu i Davor Lazarević, predsednik Udruženja istoričara Pirota.\nDavor Lazarević je u izjavi za Portal Plus onlajn istakao da su u poslednje četiri godine imali dva konkursa, 2014. godine o temi Moj predak u Velikom ratu, a ove godine drugi konkurs sa akcentom na Drugi svetski rat. Ukupno je pristiglo 86 radova učenika osnovnih škola. Lazarević je vrlo zadovoljan interesovanjem i istraživačkim radom učenika.\nIvana Kostadinović, direktorka Istorijskog arhiva, kaže da je ovo lep vid motivacije za učenike kada se susreću sa događajima svojih predaka, kao i da je bilo lepo čitati njihove radove gde se vidi koliko poštovanja, divljenja i zahvalnosti imaju za članove svojih porodica.\nIzdavač publikacije “Moj predak u Drugom svetskom ratu” je Istorijski arhiv u Pirotu.\nTagovi: istorija, promocija knjige\nPromocija knjige “Desimir Petrović – život i delo vizionara i graditelja” →\nPredavanje “Srbija i Pirot u Velikom ratu” →\nPlodna brazda za pesničko seme Dušanke Nešić Dušanove →\nPrikazani dokumentarci novije istorije Pirota – „Dragoljub Milenković Grca, usijana glava ili heroj?“, „Neznani junak sa Ćeltaša“ i „Hadži-Nešina buna“ →


UZIVO ZVEZDE GRANDA 2022 | Cela emisija | Grand Online\nKandidati koji su prošli dalje su: . Zvezde Granda- Bekstejdž - Emisija 18 ZMAJ OD ZITORADJA (Bekstejdz 18/22) View this post on Instagram A post shared by Zvezde Granda (@zvezdegranda) View this post on Instagram A post shared by Zvezde Granda (@zvezdegranda)\nKandidati koji su prošli dalje su: Omar Džaferovski, Dragana Kostova, Saša Žderić, Dragana Tanasić, Kenan Dervišević, Julija Petrović, Enis Todić, Bojan Lazin, Haris Hrnčić, Jasmin Đulsić i Nikola Đorđević. View this post on Instagram A post shared by Zvezde Granda (@zvezdegranda) View this post on Instagram A post shared by Zvezde Granda (@zvezdeg...\nKandidati koji su prošli dalje su: . Zvezde Granda- Bekstejdž - Emisija 18 ZMAJ OD ZITORADJA (Bekstejdz 18/22) View...\nin: Cele emisije, Najnovije Vesti, Video Klipovi, Zvezde granda, Zvezde granda 2021 – 2022\nKandidati koji su prošli dalje su: Omar Džaferovski, Dragana Kostova, Saša Žderić, Dragana Tanasić, Kenan Derviševi...\nKandidati koji su prošli dalje su: Almir Gačić iz prudukcijskog tima Miona Laura Srećković (mentor Đorđe) Goran Ton...\nUŽIVO ZVEZDE GRANDA 2022 – (01. 01. 22.) – Cela 16. emisija\nKandidati koji su prošli dalje su:1. Aleksandar Simić 2. Nermin Handić 3. Aleksandra Ivanov 4. Tamara Živković 5. T...


Oboren rekord: Steam dostigao 20 miliona istovremenih korisnika | IT mixer\nHome » Igre » Oboren rekord: Steam dostigao 20 miliona istovremenih korisnika\nSteam, popularma platforma za video-igre dostigla je nevjerovatan broj od 20 miona istovremenih korisnika\nSteam je dostigao broj od 20 miliona korisnika koji su istovremeno posjetili ovu platformu oborivši još jedan rekord.\nOd ovog broja, oko 6.2 miliona korisnika igralo je video-igre u istom trenutku.\nNajveći broj ljudi igrao je Counter-Strike: Global Offensive, pa se ova video-igra sa oko milion istovremenih korisnika našla u vrhu Steam tabele.\n"work from home"https://t.co/TOnS0uPjDX\n— rhys (@_rice_salad) March 16, 2020\nDota 2 i Rainbow Six Siege takođe imaju impresivne brojeve.\nMnogi ovaj rekord pripisuju tome što je dosta ljudi moralo da ostane kod kuće usljed novonastale situacije.\nTrend porasta na Steamu počeo je u januaru kada su kineski državljani na početku krize COVID-19 počeli da se izoluju.\nDrugog februara nadmašen je prethodni rekord Steama sa 18.537.490 korisnika – postavljen u januaru 2018. godine, što je oborilo postojeći rekord s impresivnih 300 000 do maksimuma od 18 801 944 igrača.\nPandemija COVID-19 pokrenula je u svijetu igara niz odgađanja i promjena povezanih sa alarmantnim širenjem koronavirusa.\nZnačajno je da je E3 2020 otkazana prošle srijede, Pokemon Go je uveo promjene kako bi ohrabrio socijalnu distancu, a Disney je odgodio sedam produkcija uživo.\nEA je potvrdila da je zaustavila sve događaje uživo. Dok Rockstar obznanio da, iako traži da sve njezino osoblje radi od kuće usred rastuće zabrinutosti oko širenja virusa COVID-19, ova odluka neće uticati na performanse njegove igre niti uticati na sposobnost kompanije da odgovori na pitanja podrške.\nCounter Strike koronavirus steam


Konkurs "Najbolji međugeneracijski selfi" - Penzin\nKonkurs „Najbolji međugeneracijski selfi“\nTim za volontersku podršku građanima Zvezdare Volonterskog servisa Zvezdare raspisuje konkurs na temu „Najbolji međugeneracijski selfi“. Pravo učešća na konkursu imaju sugrađani svih generacija sa Zvezdare i drugih opština.\nPovodom obeležavanja 1. oktobra – Međunarodnog dana starijih i organizovanja 9. „Dana seniora na Zvezdari“, Tim za volontersku podršku građanima Zvezdare Volonterskog servisa Zvezdare raspisuje konkurs na temu „Najbolji međugeneracijski selfi“.\nPravo učešća na konkursu imaju sugrađani svih generacija sa Zvezdare i drugih opština. Cilj konkursa je da selfijima, koji su snimljeni telefonom ili foto-aparatom, promoviše vrednost porodice, međugeneracijskog poštovanja, druženja i zajedničkih aktivnosti, kulture starenja i pozitivne slike o starosti, starenju i starijim ljudima.\nFotografišite svoje unuke, bake, deke, roditelje, decu, prijatelje… Fotografišite zajedničke trenutke, svakodnevni život, rad i odmor, izlete, slavlja, druženja i zajedničke aktivnosti koje promovišu temu koju je Konkurs propisao.\nSvojim selfijima pošaljite poruku svim generacijama da je snaga svakog pojedinca, porodice i zajednice u afirmisanju porodičnih vrednosti i međugeneracijskom poštovanju, podršci i razmeni. Neka vaši selfiji budu trenutak za sećanje članova vaše porodice, primer šta sve možemo zajedno da uradimo i inspiracija svima da više vremena i truda uložimo u zajednički život.\nPropozicije Konkursa „Najbolji međugeneracijski selfi“\nAutori svoje selfije u elektronskoj formi treba da pošalju na adresu: volonterski.servis@zvezdara.org.rs najkasnije do 15. avgusta 2019. godine.\nŽiri će izabrati, nagraditi i izložiti najuspešnije fotografije na izložbi pod nazivom „Najbolji međugeneracijski selfi“. Ova izložba biće organizovana u okviru manifestacije 9. „Dani seniora na Zvezdari“ koja će biti održana od 23. do 27. septembra 2019. godine.\nAutori mogu poslati najviše tri svoja selfija koje treba da potpišu (ime i prezime, adresa stanovanja, kontakt i godine života). Sa najviše 15 reči treba da opišu sadržaj svakog poslatog selfija.\nUčešćem u Konkursu, odnosno slanjem svojih fotografija, smatraće se da je učesnik dao saglasnost da se one koriste (objavljuju, prikazuju i sl.) i to bez naknade i vremenski neograničeno za potrebe objavljivanja rezultata Konkursa kao i promocije manifestacije „Dani seniora na Zvezdari“ i međugeneracijske solidarnosti i razmene kao socijalne i kulturne vrednosti.\nDodatne informacije se mogu dobiti svakog radnog dana od 8 do 10 časova putem telefona broj 011 3405 954.\nSelfi ili selfie (od engl. self: sopstvo) – fotografija na kojoj neko fotografiše sebe ili sebe s drugim osobama držeći fotoaparat ili mobilni telefon, odnosno smartfon.\nFelfi ili felfie (family: porodica + selfie) – fotografija porodice koju je slikao jedan njen član koji se tkođe nalazi na fotografiji, odnosno selfi porodice (ovaj pojam se koristi i za lažni selfi i za selfi sa mačkom/mačkama)\nSelfie od pre sto godina\nMračne tajne starih porodičnih fotografija – Deca “pospana”, a majke sakrivene (foto-galerija)\nTags:fotografijaizložbakultura starenjameđugeneracijska saradnjaMeđunarodni dan starihnagradni konkursporodicaselfiVolonterski servis ZvezdaraZvezdara\nOpštine i zanimanja sa najvećim platama - april 2019.


Vreme u Marmaro ⛅ (Kebbi), Nigerija - Vremenska Prognoza - sr.ViewWeather.com\n12.36°N / 4.446°E ~255m asl 03:35\nPoslednje ažuriranje vremenske prognoze: Sub, Apr 4 00:39 GMT+1 (Africa/Lagos)\t 0.131s\nDanom 3 Apr biće toplo, a vreme stabilno (konstantno), manja verovatnoća formiranja oluja.\nNajviša temperatura će biti od 32 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 31 stepena Celzijusova. Duvaće vetar lak, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1005 mb. Relativna vlaga biće od niža.\nDanom 4 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme stabilno (konstantno), manja verovatnoća formiranja oluja.\nNajviša temperatura će biti od 43 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 28 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1005 mb. Relativna vlaga biće od niža.\nDanom 5 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme stabilno (konstantno), manja verovatnoća formiranja oluja.\nNajviša temperatura će biti od 42 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 28 stepena Celzijusova. Duvaće vetar umeren, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1007 mb. Relativna vlaga biće od umerena.\nDanom 6 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme stabilno (konstantno), manja verovatnoća formiranja oluja.\nNajviša temperatura će biti od 44 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 28 stepena Celzijusova. Duvaće vetar slab, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1005 mb. Relativna vlaga biće od niža.\nDanom 7 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme malo nestabilno,verovatnoća formiranja oluja.\nNajviša temperatura će biti od 42 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 27 stepena Celzijusova. Duvaće vetar umeren, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1006 mb. Relativna vlaga biće od umerena.\nDanom 8 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme nestabilno, visoka verovatnoća formiranja oluja .\nNajviša temperatura će biti od 41 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 28 stepena Celzijusova. Duvaće vetar jak, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1006 mb. Relativna vlaga biće od umerena.\nDanom 9 Apr biće vrlo toplo, narandži meteo alarm , a vreme nestabilno, visoka verovatnoća formiranja oluja .\nNajviša temperatura će biti od 39 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 27 stepena Celzijusova. Duvaće vetar umeren, a atmosferski pritisak biće u proseku od 1007 mb. Relativna vlaga biće od umerena.\nDanom 10 Apr biće ekstremno toplo, crveni meteo alarm, a vreme .\nNajviša temperatura će biti od 41 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 28 stepena Celzijusova. Duvaće vetar umeren, a atmosferski pritisak biće u proseku od 8050 mb. Relativna vlaga biće od .\nDanom 11 Apr biće toplo, zeleni meteo alarm, a vreme .\n170% srednji oblaci (izmedj 2.000 i 6.000 de metara: Altostratus, Altocumulus)\nNajviša temperatura će biti od 33 stepena Celzijusova, a najniža temperatura će biti od 29 stepena Celzijusova. Duvaće vetar jak, a atmosferski pritisak biće u proseku od 2014 mb. Relativna vlaga biće od vrlo visoka.\nširina: 12.36443 i Dužina: 4.446519\nLokalno vreme (Africa/Lagos | GMT +1): 03:35\nIzlazak sunca: 06:36 - Zalazak sunca: 18:53\nVreme u Faratu - 0 km - naseljeno mesto\nVreme u Sabiyel - 2 km - naseljeno mesto\nVreme u Gumbulu - 3 km - naseljeno mesto\nVreme u Kashin Zama - 4 km - naseljeno mesto\nVreme u Dakala - 5 km - naseljeno mesto\nVreme u Bami - 5 km - naseljeno mesto\nVreme u Laga - 5 km - naseljeno mesto\nVreme u Aliero Hill - 6 km - brdo\nVreme u Bame-Fadama - 6 km - naseljeno mesto\nVreme u Kyara - 6 km - naseljeno mesto\nVreme u Tari - 6 km - naseljeno mesto\nVreme u Yuttu - 7 km - naseljeno mesto\nVreme u River Shella - 7 km - potok\nVreme u Madiya - 7 km - naseljeno mesto


Rumunski turoperatori gosti TOS -a – Balkanekspresrb.rs\nTURISTIČKA organizacija Srbije domaćin je grupi predstavnika turističkih agencija iz Rumunije. Grupa u Srbiji boravi od 19. do 23. jula. Tokom boravka u našoj zemlji, turoperateri će se upoznati sa turističkom ponudom Beograda, Novog Sada i Sremskih Karlovaca.\nU okviru ove posete, predstavnici turističkih agencija upoznaće se sa atrakcijama i turističkom ponudom gradskih odmora u Beogradu, Novom Sadu i Sremskim Karlovcima, dok će se organizovana tura bazirati na prezentaciji kulturno istorijske baštine i prirodnih lepota naše zemlje, kao i upoznavanje sa bogatstvom i raznolikošću srpske gastronomije.\nPrema zvaničnim podacima Republičkog zavoda za statistiku, u Srbiji je u periodu januar – maj 2016. godine boravilo preko 15.000 turista iz Rumunije, što je 20 posto više nego u istom periodu prethodne godine. Turisti iz ove zemlje ostvarili su 43.000 noćenja u pomenutom periodu, što je porast od 36posto u odnosu na raniju godinu.♦\nDogovoreno: MSU biće gotov za devet meseci


Kategorija: EU - informativa.ba\n13. Feb. 2020 u 13:18 Šef Delegacije EU | Sattler: Odluke Ustavnog suda obavezujuće i konačne\nŠef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johan Sattler naglasio je danas da su odluke Ustavnog suda Bosne i Hrecgovineu pravno obavezujuće i konačne. Komentarišući odluku predstavnika vlasti iz RS\n11. Feb. 2020 u 09:15 Sedam poginulih u oluji u Evropi, stotine hiljada bez struje\nNajmanje sedam osoba je stradalo u jakoj oluji i obilnim kišama koje su pogodile dijelove Evrope i dovele do velikih poremećaja u funkcionisanju saobraćaja i nestanke struje u desetinama hiljada\n10. Feb. 2020 u 13:38 RAZLOG POVLAČENJA, SARADNJA SA FAŠISTIMA?! Predsjednica njemačkog CDU-a najavila povlačenje s funkcije\nPredsjednica njemačke Kršćansko-demokratske unije (CDU) Annegret Kramp-Karrenbauer najavila je u ponedjeljak povlačenje s mjesta predsjednice stranke i isključila mogućnost svog kandidiranja za kancelarku na sljedećim parlamentarnim izborima. Razlog povlačenja je, kako se čini,\n05. Feb. 2020 u 09:39 Prijedlog proširenja EU: Šta to znači za zapadni Balkan\nU Briselu će danas biti predstavljena nova metodologija proširenja EU koja će članicama bloka dati ovlašćenja da zaustave proces primanja u Uniju ili da, čak, natjeraju zemlje da ispočetka započnu\n30. Jan. 2020 u 09:43 Prvi musliman kršćansko-socijalni kandidat za gradonačelnika\nDemokršćanska CSU je s Ozanom Iybisom predložila prvog kandidata za gradonačelnika koji je musliman. Iz vodstva stranke dolaze pohvale. Ipak čini se da se odluka ne dopada svima u ovoj\n28. Jan. 2020 u 12:41 Christian Schwarz Schilling: BiH ne treba dozvola Srbije i Hrvatske za promjenu Ustava\nZačuđujuće je kako vodeći političari u BiH ali i u članici EU Hrvatskoj, uprkos raznim izbornim porazima, ne primjećuju da narod odbacuje njihovu politiku. Nacionalistička Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) je na\n28. Jan. 2020 u 10:28 Prvi slučaj korona-virusa u Njemačkoj\nKorona-virus stigao je i do Njemačke. Prvi slučaj te bolesti potvrdilo je bavarsko Ministarstvo zdravlja. Kineske vlasti očigledno nisu u stanju da spriječe širenje virusa. Prva infekcija korona-virusom u Njemačkoj zabilježena\n27. Jan. 2020 u 09:03 Danas će se u Auschwitzu slušati glas preživjelih\nDanas će u Poljskoj u bivšem nacističkom logoru Auschwitzu biti obilježen Dan sjećanja na holokaust, tačno 75 godina nakon što su ga oslobodile sovjetske snage. Prisutnima će obratiti preživjeli logoraši kako bi poslali poruku onima koji\n09. Jan. 2020 u 11:46 Barnier: Za sveobuhvatni sporazum o Brexitu trebat će duže od 11 mjeseci\nZa sveobuhvatni sporazum o budućim odnosima između Evropske unije i Britanije trebat će više vremena od 11 mjeseci prelaznog perioda koji će započeti kada Britanija napusti EU krajem januara, izjavio\n08. Jan. 2020 u 10:54 Brisel pozvao na prekid upotrebe oružja\nEvropska komisija pozvala je danas na momentalni prekid upotrebe oružja na Bliskom istoku te na obnavljanje dijaloga između SAD i Irana. Predsjednik Evropske komisije Ursula fon der Lajen (Ursula von der Leyen)\nOsam mjeseci poslije: Šta je sa istragom kriminala i prizorima vezanih štićenika Zavoda Pazarić?\nU Kantonu Sarajevo registrovana 32 nova slučaja zaraze koronavirusom


Opštini Novi Grad odobreno 100.000 KM pomoći - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nOpštini Novi Grad odobreno 100.000 KM pomoći\nUpravni odbor Fonda solidarnosti za obnovu Republike Srpske odobrio je danas na telefonskoj sjednici sredstva opštini Novi Grad u ukupnom iznosu od 100.000 KM u svrhu pomoći za hitne intervencije uslijed elementarne nepogode poplave.\nNavedena sredstva biće uplaćena opštini Novi Grad, na račun posebnih namjena opštine, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nPoplavljena područja u Prijedoru danas je posjetio ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač koji je najavio da će lokalna uprava i Vlada pomoći ugroženom stanovništvu.\n– Premijer Republike Srpske Radovan Višković izdao nalog “Vodama Srpske” da hitno započnu čišćenje, saniranje i proširenje kanala, čime će biti definitivno riješena plavljenja kuća koja se godinama dešavaju u prijedorskim naseljima Vrbice i Topolik – naglasio je Lukač.\nNapominje da se radi o kanalu koji već dugo godina nije mogao da bude očišćen zbog poteškoća sa Zakonom o javnim nabavkama i zbog ulaganja žalbi.\nTo nije jedini slučaj. Dešava se širom Republike Srpske da jednostavno zbog opstrukcija i po pitanju žalbi ne možemo na vrijeme da sprovedemo procedure – rekao je Lukač novinarima u Prijedoru nakon obilaska poplavljenih pordučja.\nOn je naveo da je izliivanjem tog kanala koji godinama nije mogao da bude očišćen poplavljeno skoro stotinjak kuća.\n-Srećom kiša je na vrijeme stala, neće biti baš velike štete, ali ima kuća koje su prilično oštećene. Tu je i gradonačelnik koji će svakako pomoći ispred Gradske uprave da se te štete saniraju, a i Vlada Republike Srpske će se svakako uključiti da pomogne ovim ljudima koji su pretrpjeli štetu – poručio je Lukač.


Petak, jun 12, 2009 Nedelja, novembar 3, 2013 Douglas Karr\nClicky je nevjerovatno jednostavan analitika paket koji me i dalje impresionira za upotrebu na bilo kojem blogovskom paketu. Uzbudljiva funkcija koja je nedavno dodata je nevjerovatno praćenje Twittera:\nSjajna je ideja integrirati Twitter statistiku u svoj paket Analytics. Pravilo koje sam postavio da me pronađe ili moj blog je:\nPruža mi detalje o mojoj komunikaciji na Twitteru ili o drugim ljudima koji komuniciraju o meni, uključujući ukupne tweetove, odgovore, veze, pozitivan ton, retvitove, pitanja, negativni ton, pošiljatelje, prijemnike i hash tagove.\nTagovi: kliknicvrkuttwitter analytics\nVolim Clicky i sigurno je da je najbolji….\nSjajan post doug. Hvala na informacijama o ovome. Mi kao marketinški stručnjaci moramo biti u mogućnosti vidjeti više od samog twitter-a, a to je najvažnija web lokacija koja upućuje kada pogledamo web analitiku našeg klijenta. Drago mi je što Clicky preuzima vodeću ulogu u tome.


Lavrov: Rusija nikome ne nameće svoj gas i Zagreb to zna - Sputnjik Srbija\n22:58 26.10.2020 Preuzmite kraći link\n„Naša zemlja je već dugi niz decenija bila i nastavlja da bude pouzdan i iskren partner u pogledu snabdevanja energijom. To se u Zagrebu vrlo dobro zna, baš kao i to da ugovori o gasu sa nama nemaju nikakve skrivene političke motive, radi se o čistoj trgovini. Razgovore o zloglasnoj 'zavisnosti' Hrvatske i drugih evropskih zemalja od ruskog gasa smo, naravno, čuli. Međutim, ne nalazimo u njima ništa osim želje da se poseju neosnovane sumnje. Nikome ništa ne namećemo i sve zaključene ugovore izvršavamo s punom odgovornošću“, rekao je Lavrov.\nKomentarišući temu izgradnje terminala za tečni prirodni gas na ostrvu Krk, koji sufinansira Evropska unija, ministar je naglasio da Rusija poštuje pravo svake zemlje da samostalno određuje svoju energetsku politiku i da bira optimalne izvore snabdevanja energijom.\nPretpostavlja se da će obim novog terminala za tečni prirodni gas na hrvatskom ostrvu Krk u Jadranskom moru iznositi oko 2,7 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Projekat plutajućeg terminala zajednički će finansirati vlada, EU i lokalne energetske kompanije.


KAKO DA SE OBUČETE KAO BRIŽIT MAKRON: ovo je odeća u kojoj će svaka žena izgledati mlađe (FOTO) | Lepota i stil | Moda\nKAKO DA SE OBUČETE KAO BRIŽIT MAKRON: ovo je odeća u kojoj će svaka žena izgledati mlađe (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKAKO DA SE OBUČETE KAO BRIŽIT MAKRON: ovo je odeća u kojoj će svaka žena izgledati mlađe (FOTO)\nBrižit Makron je modna inspiracija mnogim ženama, a evo kako Prva dama uspeva da izgleda mlađe!\nPrva dama Francuske Brižit Makron najviše voli da nosi mini suknje, ali nikada nije pogrešila sa jednostavnom i poslovnom modnom kombinacijom, piše Lepa & srećna.\nPROČITAJTE JOŠ: BRIŽIT MAKRON OVOGA PUTA NIJE OBUKLA MINI SUKNJU: evo kako je Prva dama Francuske odećom ponovo šokirala javnost (FOTO)\nBrižit uz svaku kombinaciju nosi sako, a kako ga kombinuje oduševljaava žene širom sveta. Prva dama je uvek obučena u svedenim i neutralnim bojama, ali farmerkama razbija monotoniju i čini da izgleda mlađe.\nBela košulja, farmerke od svetlog teksasa i špic cipele sa visokim štiklama - nepogrešiva kombinacija. Brižit se nekoliko puta pojavljivala i u crnim kožnim pantalonama i u mantilu, ali smo je i viđali u mladalačkoj jakni sa nitnama.\nSako, košulja, štikle i moderne pantalone čine da Prva dama izgleda svedeno, poslovno, ali i elegantno. Brižit verovatno bira odeću koja će učiniti da izgleda mlađe, pa nas ne čudi što je mini suknja njen zaštitni znak.\nPogledajte slike u galeriji i pronađite savršenu kombinaciju po uzoru na Brižit Makron!\nBrižit Makron Lepota Moda Pantalone Mini suknja


Beogradska berza: Strani investitori više kupovali obveznice nego akcije | SEEbiz.eu\nBeogradska berza: Strani investitori više kupovali obveznice nego akcije\nObjavljeno: 07.09.2018 / 17:44\nBEOGRAD – Na Beogradskoj berzi je poslednjeg trgovačkog dana u nedelji zabeležen ukupan promet od 39,2 miliona dinara (331,3 hiljade) evra, a BELEX indeksi ovu sedmicu završavaju u znatnom padu u odnosu na prethodnu.\nIndeks najlikvidnijih akcija, BELEX15, danas se zadržao na nivou od 724,72 poena, dok je na nedeljnom nivou oslabio za skoro 1,7 odsto, a BELEXlajn je skliznuo naniže na 1.520,95 poena, zaključujući trgovačku nedelju s minusom od pola procenta.\nNa tržištu akcija je najveći promet zabeležio vranjski Alfa plam, u iznosu od 5,2 miliona dinara, po nepromenjenoj ceni od 33.501 dinar.\nObične akcije Komercijalne banke nastavile su uzlazni trend, ojačavši za 0,9 posto na 1.897 dinara, uz trgovanje vredno 4,6 miliona dinara, dok je Aerodrom “Nikola Tesla” oslabio za 0,6 procenata, zaključivši trgovanje na ceni od 1.690 dinara, uz realizaciju od 2,0 miliona dinara.\nAkcije Naftne industrije Srbije su istrgovane za 1,0 milion dinara po prosečnoj ceni od 686 dinara, za 0,4 posto višoj nego na prethodnom trgovanju, dok je Energoprojekt holding pao za 1,4 procenta na 691 dinar, uz promet od četvrt miliona dinara.\n“Dunav osiguranje” je bilo dobitnik dana s rastom cene od 8,0 odsto na 1.205 dinara, uz neveliko trgovanje, dok je gubitnike predvodio bečejski Sojaprotein koji se stropoštao za 7,8 odsto na 130 dinara, uz realizaciju od 0,1 milion dinara.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija učestvovali s udelom od 35,54 odsto, pri čemu u kupovini sa 22,55 procenata, a u prodaji sa 48,54 odsto.\nDve serije obveznica Republike Srbije, denominovane u evrima, zabeležile su ukupan promet od oko 25,1 milion dinara (212,1 hiljada evra). Udeo stranih investitora u prometu obveznica iznosio je 25,46 procenata.\nObveznica serije RSO16137, denominovana u evrima, s rokom dospeća u maju 2026., istrgovana je za približno 12,8 miliona dinara (108 hiljada evra), a serija RSO18170, koja dospeva u januaru 2023. godine, ostvarila je promet od 12,3 miliona dinara (104,1 hiljada evra).\nTagovi: Beogradska berza, BELEX15, BELEXline, Komercijalna banka, Naftna industrija Srbije, Aerodrom Nikola Tesla, Dunav osiguranje, BSE:AERO, BSE:NIIS, BSE:DNOS, BSE:KMBN


Viktorija Bekam nosi kreacije Ane Šekularac\nBlic\t14.04.2008 15:29\nViktorija Bekam u košulji koju je Ana kreirala\nPevačica Viktorija Bekam, supruga slavnog fudbalera Dejvida, na utakmici NBA ligaša Los Anđeles Lejkersa pojavila se u kreaciji Ane Šekularac, mlade srpske kreatorke koja već godinama uspešno radi i stvara u Londonu.\nDejvid i Viktorija su na utakmicu došli sa svojom decom, a posebno interesantan momenat bio je kada se Dejvid pozdravio s Didijeom Ilunga Mbengom, gorostastnim centrom Lejkersa, pored kog je izgledao zaista sićušno. Dejvid je bio obučen „opušteno“ - u plavoj majici i džinsu, dok je Viktorija nosila crnu košulju bez rukava i džins. Ostrvski mediji odmah su primetili da se radi o jednom iz modela poslednje kolekcije Ane Šekularac, kreatorke iz Beograda koja je zvezda londonske modne scene.\nAnine kreacije i ranije su nosile zvezde - na njenoj poslednjoj reviji u Londonu na pisti se kao mankenka pojavila i Alis Delal, poznata engleska džetseterka, dok je pevačica Rozin Marfi („Moloko“), priznajući da je „zaljubljena u Anine kreacije“, na nekoliko poslednjih nastupa nosila modele naše kreatorke.\nAnina poslednja revija na Londonskoj nedelji mode, koja se održala u februaru, izazvala je veliku pažnju. Da podsetimo, prošle godine novinar londonskog lista „Obzerver“ je Anine kreacije uporedio sa radovima mladog Armanija, a ni ovoga puta ostrvski mediji nisu štedeli reči hvale za kolekciju „Renesansni matador“.\nAna, čiji je ujak legendarni fudbaler Dragoslav Šekularac, rođena je 1974. u Patniju, predgrađu Londona, a detinjstvo je provela u nekoliko gradova, Londonu, Stokholmu, Milanu i Beogradu. Ana, koja govori tri jezika (engleski, srpski i italijanski jezik), karijeru je započela 1993. kao učesnica na „Ford supermodel“ takmičenju na kojem se plasirala u finale, da bi ubrzo potpisala ugovor sa agencijom „Aj for Aj“ iz Milana i radila je revije za mnogobrojne poznate kreatore kao što su Đanfranko Fere i Miu Miu. Diplomirala je na poslovnim studijama u Londonu, jedno vreme radila kao asistent urednika magazina „Kosmopoliten“, kasnije i u modnoj rubrici „Dejli telegrafa“. Svoju modnu marku Ana Šekularac je prvi put predstavila 2005. u Beogradu, na Londonskoj nedelji mode je debitovala u februaru 2007, a recenzije njene revije su objavljene u magazinima „Vog“, „Stela“, „Gracija“, „Fluks“, listovima „Dejli mejl“, „Telegraf“...\nPoređenje sa Armanijem\n„Najvažnije je da modeli govore sami za sebe, a Ana je uspela u tome, jasno i glasno. Uz podsećanje na modu tridesetih godina, modeli u njenoj crvenoj i sivoj kolekciji svojim lepršavim i sofisticiranim krojevima podsećaju, usuđujemo se da kažemo, na radove koje je kreirao Armani u svojoj ranoj fazi. Ovo je tek početak i u bliskoj budućnosti ćemo sigurno još čuti o Ani Šekularac“, navodi se u članku britanskog „Obzervera“, nakon jedne od Aninih revija.


Uspeh tima koji predvodi Dejan Stanković podsetio nas je kako su Zvezdu koju je predvodio Zenga sekunde delile od prezimljavanja na evropskoj sceni, nakon šokantno primljenog gola u Strazburu u poslednjem kolu Lige kupa UEFA 2005.\nZoran Panović | Danas | Beograd 18. Dec 2020 | Kolumne\nDa nije konačno izborenog ’Zvezdinog proleća’ ne bih se lako setio Valtera Zenge, a da nije polemike Borisa Dežulovića i Gorana Vesića o karakteru (duhu) i izgledu Beograda, ne bih se setio Raluke Zenge, supruge slavnog golmana i trenera.\nUspeh tima koji predvodi Dejan Stanković podsetio nas je kako su Zvezdu koju je predvodio Zenga sekunde delile od prezimljavanja na evropskoj sceni, nakon šokantno primljenog gola u Strazburu u poslednjem kolu Lige kupa UEFA 2005. Nekoliko dana po odlasku iz Srbije, Raluka Zenga, inače Rumunka, i nije baš imala reči hvale za našu prestonicu: ’Beograd izgleda kao da je zamro pod debelim slojem prašine. Dunav lenjo protiče kroz grad, klizi ispod ogromnih mostova, kraj starih, potištenih zgrada razrušenih u bombardovanju, koje izgledaju kao neki skeleti obeljeni suncem. Osećam se kao u izgnanstvu iznutrice bivše Jugoslavije’, rekla je tada u stilu ’Balkanskih duhova’ Roberta Kaplana Rumunka za medije u svojoj zemlji. Ovo o ’izgnanstvu u iznutrici bivše Jugoslavije’ ni veliki pisci ne bi sročili.\nAli to je Beograd pre intervencija naprednjačke vlasti u prostoru. Sve je stvar tačke gledišta i subjektivnog osećaja: Možda je za Dežulovića onaj Beograd koji je ubedačio Raluku Zengu, mnogo bolji od ovog sadašnjeg – ’Vesićevog’, a možda bi se upravo s ovim Vučićevim i Vesićevim Beogradom prijatno iznenadila Raluka Zenga. Doduše, Ralukinog opisa beogradske stvarnosti setio sam se još jednom, negde u oktobru ove godine kad je stigla vest da Valter Zenga više nije mogao da je trpi, pa je podneo zahtev za razvod braka. Iako je i Raluka pokazala, kako su tada pisali tabloidi, da nas mrzi ’do koske’, ona je ipak Rumunka pa je izostala ecencija koja obeleževa sad ’slučaj Dežulović’ – sme li i koliko Hrvat, makar i ’loš’, da pljucka po Beogradu?\nInteresantno je uraditi komparativnu analizu Ralukinih i Dežulovićevih zapažanja. Jer Rumunka, ma koliko da je i pokondirena, očigledno nije bez literarnog talenta. Obratite pažnju na sledeće njeno zapažanje jer ona kao da instiktivno oseća Vučićev i Vesićev Beograd koji se još ne nazire: ’Tu i tamo po neki znak preporoda, poneka slabašna nada modernizacije. Beograd 2005. leta gospodnjeg. Jezik je nemoguć, ništa ne razumem. Dosada se kondenzuje u krupne kapljice na našim čelima. Nedostaje nam mnogo što-šta. Na beogradskom aerodromu koprcali smo se kao gomila izbeglica koja se gura za mesto u autobusu spasa. Očekivala sam da u momentu iz kose mog suseda izviri duguljasta znatiželjna glava kokoške, probijao me odvratan miris hrane, paprike, pastrmke, suhomesnatih proizvoda...’ A upravo, gle ironije, taj zadah od suhomesnatih proizvoda ja sam pre desetak godina osećao u ’Vizerovom’ avionu od Rima do Temišvara krcatom njenim zemljacima.\nEto, tako je Raluka pričala o Beogradu nakon Zenginog odlaska iz Crvene zvezde, a kasnije mu je otvoreno rekla da ne prihvata poziv na mesto selektora Srbije. Raluku očigledno nije, kao neke moje prijatelje iz inostranstva (pa i ex YU) privukao taj ’miks Beča i Istanbula’, ’Jerevana i Milana’, za nju Beograd nije kao za mnoge Hrvate (ne obavezno i Dežulovićeve fanove) Sin City-grad grijeha, a činilo se kao da Rumunka sa gađenjem supruga kolonijalnih administratora gleda na YU klanja i posledice rata. Toliko preneražena ona kao da je mužu Valteru govorila ’jebo sad i milione evra’, a kamoli hiljadu dinara. Daj samo da zapalimo odavde. Šta li bi tek rekla danas na ovaj miks korone i aero zagađenja?\nHisterija ’za’ i ’protiv’ koja je propratila Dežulovićeva zapažanja o Beogradu kao ’Dubaiu za siromašne, ili Jagodini za bogate’, zasenila je čak i histeriju zbog svojatanje ajvara od strane Dua Lipe, globalne zvezde albanskog porekla. Reči iz Dežulovićevog kontroverznog intervjua za beogradski ’Nedeljnik’, mnogo su više odjeknule nego reči hrvatskog glumca Gorana Bogdana iz nedavnog intervjua za zagrebački ’Večernji list’ gde on ističe da ’Imamo (u Hrvatskoj) veštačku lažnu sliku da su u Srbiji svi četnici’. ’Nisam u Beogradu čuo nijednu ružnu reč zbog toga što sam Hrvat! Nijednom’ - zaključuje Bogdan.\nDa li je Beograd o kome govore Dežulović i Bogdan isti Beograd ili jednostavno ima više ’Beograda’, od kojih se neki ponegde preklapaju, nekada su u protivurečnostima, u percepcijama, u prividima, u izvitoperenim sećanjima?\nAko Srbija i Hrvatska žive u paralelnim dimenzijama, zašto onda ne bi postojali i ’paralelni Beogradi’ kao što paralelni svetovi i gradovi postoje u aktuelnoj BBC/HBO hit seriji ’Njegova mračna tkanja’ (His Dark Materials), snimljenoj po istoimenoj noveli Filipa Pulmana.\nJednog od meni najdražih ovdašnjih pisaca - Radovana Belog Markovića - u nekom sam intervjuu pitao o Lajkovcu kao čvornom mesta njegove literature, a on mi je odgovorio kako se iskreno nada da ja pravim razliku između katastarskog i njegovog literarnog Lajkovca. Ima tu preklapanja, ali nisu to baš isti gradovi. Svaki grad ima svoju ’tajnu’ koja ga određuje, a o čemu je tako dobro pisao Luis Mamford u klasičnom delu ’Grad u istoriji’, gde se razlaže grad kroz njegovo menjanje i buduće izglede.\nI kontroverzni spomenik Stefanu Nemanji koji se postavlja u Beogradu (jedna od tački polemike Dežulović-Vesić) uzima se kao ključni primer skopljizacije prestonice ’Regiona’, ’srpskog sveta’ i ’malog šengena’. Gledajući ga kako niče, onde ispred bivše železničke stanice, setio sam i svojih poseta Skoplju, šetnji od spomenika caru Dušanu do spomenika Tošetu Proeskom. Od spomenika Goce Delčevu do spomenika Metodiju Šatorovu Šarlu koji je Pokrajinski komitet Komunističke partije Jugoslavije za Makedoniju (čiji je predsednik bio 1940/41) priključio Bugarskoj KP, pa je zbog toga smenjen i isključen iz Titove partije.\nU sinkretičkom centru Skoplja kao zaostavštini Nikole Gruevskog u stilu Titove ’Avala filma’ gde se snimao i ’Quo Vadis’, Braća Koen bi sigurno našla inspiraciju, bar da snime neki film tipa ’Ave, Cezare’ s Džordžom Klunijem, a Diznilend su i prave galije (restorani u Vardaru) na kojima bi mogle da se snimaju scene nadgornjavanja Petra Pana i Kapetana Kuke. Površno je i brzopleto oceniti ovo kao ’kič’. Ove ’integrisane instalacije’ eventualno mogu biti onaj ’hiper-kič’ o kome je pisao Đilo Dorfles. A to je već nešto sasvim drugo. Baš kao što je i rekonstruisano jezero na Stamatovićevom Zlatiboru ’hiper kič’. Nikako ružno.\nŠta raditi sa bronzanim Nemanjom ako posle Vučića na vlast dođu oni koji se groze ovog spomenika. To nije srbosjek Tito pa da ga tek tako skloniš, već moraš biti kreativan s osnivačem nacije i države.\nKada su četnici i demokrate, među kojima je bilo i kumrovačkih đaka, 1991. uklanjali Titov spomenik sa trga u Užicu (čemu sam nazočio), u vinjak-rakija euforiji uz dizalicu, užad i krampove, nisu se ni čule kako treba, kamoli uvažile, mudre reči Svetislava Basare da Tita ne treba nigde pomerati: Pošto je spomenik vajara Frana Kršinića (postavljen 1961) bio prilično šupalj, dakle prostran u unutrašnjosti, trebalo je samo – predlagao je Basara – na Titovim leđima napraviti mala vratanca, a u spomenik bi, unutra dakle, tačno stala radnjica za narezivanje ključeva sa jednim radnikom, koja bi simbolizovala to što je Tito bio mašinbravar. Time bi spomenik ostao, ali bi bio funkcionalno ‘prekodiran’ i politički relaksiran.\nDa li će Nemanja sutra biti ’prekodiran’, time što bi se na Savskom trgu napravilo ’beogradsko Skoplje’, odnosno ’hiper kič’? Sumnjam da bi Azerbejdžan bio saglasan da tu preselimo i Pavića i Alijeva sa Tašmajdana. Bar za njih nisu krivi Vučić i Vesić.\nDosadih sa filmovima, ali i preporučujem još jedan - ‘Smrtonosne mašine’ (Mortal Engines) iz 2018. To je distopijski blokbaster u produkciji Pitera Džeksona koji je režirao Kristijan Rivers, a u glavnoj ulozi je Hugo Viving. Film je urađen po knjizi Filioa Riva koja opisuje svet mračne budućnosti u kome su gradovi pokretni i među njima, u tom distopijskom feudalizmu vlada darvinizam. Najveći grad – predator u filmu je pokretni London, koji u sebi, na ogromnim gusenicama, ima mnoge simbole onog starog – statičnog Londona, uključujući i dominantnu katedralu svetog Pavla. Spektakularne su scene kad London proždire jedan bavarski grad u pokretu.\nKako bi u dalekoj budućnosti izgledao ‘pokretni Beograd’? Možda bi se u distopijskom darvinizmu najbolje snašao upravo Beograd na vodi (ali transponovan na gusenice) u koji bi bili inkorporirani Meštrovićev Pobednik sa kapijama zidina Kalemegdana i ‘beton halom’ gde bi bili topovi, zatim dve komunističke ‘kapije grada’ – kule ’Rudo’ i ’Geneks’, fontana sa Slavije, te spomenik Stefanu Nemanji.\nA eto, Stojan Novaković je bio napisao utopiju ‘Beograd 2011’, gde prestonicu za sto godina prikazuje kao grad srećnog jugoslovenstva u kome je centralno mesto Dom kulture ‘Dositej Obradović’, u kome mnogi umni Jugosloveni vode učene razgovore.\nJoš da je mogao da predvidi da će samo godinu dana kasnije od njegove YU utopije, na vlast u Srbiji doći ‘naprednjaci’, ali ne baš sasvim kao oni njegovi.


Zelene zgrade podrazumevaju smanjenu upotrebnu novih materijala i stvaranje manje otpada za njihovu izgradu. Iako se ove građevine nalaze širom sveta, svaka uzima u obzir ne samo ekološke, već i društvene uticaje na zajednicu u celini. One su usredsređene na okupljanje ljudi u javnim zajedničkim prostorijama, podsticanje pozitivnog uticaja zelenila i prirodnog svetla u svakodnevnom životu ljudi i rade na smanjenju ugljen - dioksida koji stvara svaka zgrada. Stoga predstavljamo vam top 5 objekata u svetu koje ispunjavaju sve navedeno i sa posebnim razlogom dobijaju titulu najbolje zelene zgrade za 2021. godinu.\nSa svojih 75.000m2, ovaj projekat mešovite je namene studija MVRDV Architects. On je uglavnom stambeni, ali donosi i neke urbane pogodnosti uključujući javno dostupan bar koji se nalazi 100 metara iznad zemlje. U njemu se nalazi i sedam prodavnica, kancelarije i razni maloprodajni i kulturni prostori. Možda najistaknutija stvar u vezi sa ovom zelenom zgradom je zelenilo koje raste u terasastoj, javno dostupnoj dolini i okružuje centralnu kulu, zajedno sa vegetacijom koja se proteže vertikalno sa strana zgrade.\n2. Najveće svetsko postrojenje za otpadnu energiju u Šendžen, Kina\nPostrojenje u Šenženu projektovala je danska firma Schmidt Hammer Lassen Architects zajedno sa studijom Gottlieb Paludan Architects, a prostire se na 112,645 m2. Očekuje se da će ovaj objekat spaljivati 5.000 tona otpada dnevno i proizvoditi 550 miliona kWh električne energije godišnje i samim tim pretvoriti smeće u blago za 20 miliona stanovnika grada.\nIzvor: SHL Architects\n3. Bee’Ah sedište u Ujedinjenim Arapskim Emiratima\nUsled činjenice da zgrada treba da izdrži teške uslove usred pustinje gde je i smeštena, novo sedište kompanije Bee’Aha projektovana je sa strukturom otpornom na vetar i obložena je materijalima koji mogu odbijati sunčeve zrake, smanjujući količinu hlađenja koja je potrebna tokom dana.\nIzvor: Zaha Hadid\nOtpadna toplota koja bude nastala klimatizacijom na 7.000 kvadratnih metara će se koristiti za grejanje tople vode. Većina materijala koji će se koristi za izgradnju biće iskorišćen iz građevinskog otpada ili otpada od rušenja drugih zgrada. Ova zelena zgrada će proizvoditi deo energije potrebne za rad kroz solarne panele i energiju proizvedenu u postrojenju za regulaciju otpada.\nPodeljen u dva odvojena dela, univerzitetski kampus BRAC-a prostire se na 5,3 hektara. Sadržaće privatno područje za učenje nazvano „Acadamia“ na višim nivoima i prizemni „Campus Park“ koji će biti otvoren za javnost. Područje parka će očistiti postojeću močvaru i zameniti je samoodrživim ribnjakom okruženim prirodnim pejzažom.\nNe ostavljajući prostor neiskorišten, rekreacijski park nalaziće se na krovu, zajedno s bazenom, stazom za trčanje i sportskim terenom, zaklonjeni solarnim panelima koji će napajati svetla zgrade i ventilatore. Zeleni zidovi koji štite od vrelog sunca i monsunskih kiša će pomoći pri zaštiti u toku vrelih dana i delovati kao prirodni prigušivač buke, a svaka učionica posedovaće sistem unakrsne ventilacije.\nJean Nouvel, dobitnik prestižne Prickerove nagrade za arhitekturu, udružuje se sa Alberto MEDEM i Humboldt Arkuitectos studijima kako bi kreirali ovo zeleno remek-delo. Aquarela kompleks će obuhvatati devet kula, od kojih će prve tri biti završene do kraja 2021. godine. Ukupan projekat će biti dom za 600 stambenih jedinica sa teretanom, spa centarom, terenom za skvoš, frizerskim salonom, a uključivaće i banje za kućne ljubimce, klizalište i dečije igralište pored mnogih drugih pogodnosti.\nKule su dizajnirane da se uklope u svoju okolinu i prirodu. Vegetacija je snažno prisutna u svim zgradama uključujući 1,5 hektara zelenila na otvorenom koje se prostire između vertikalnih vrtova, terasa, balkona i šetališta. Voda za zelene zgrade će se zagrejavati pomoću energije koju proizvodu solarni paneli, a projekat se pridržava svih načela ekološke efikasnosti.\nIzvor: Jean Nouvel\nArhitektura, Zgrade, Zelene zgrade, Energetska efikasnost, Zelena gradnja, Ekološka zgrada, Eko gradnja, Futuristička zgrada, Futuristička arhitektura, Zeleni zid, Biljke na zgradi, Biljke na terasi, Prečišćavanje vazduha, Holandija, Kina, Ujedinjeni Arapski Emirati, Bangladeš, Ekvador, MVRDV Architects, Schmidt Hammer Lassen Architects, Gottlieb Paludan Architects, Alberto MEDEM, Humboldt Arkuitectos, Jean Nouvel


Press Online :: Politika :: MUP TRAŽI OD EULEKSA I UNMIKA: Rebić: Hitno uključiti policiju Srbij u istragu o ubistvu Olivera Ivanovića\nMUP TRAŽI OD EULEKSA I UNMIKA: Rebić: Hitno uključiti policiju Srbij u istragu o ubistvu Olivera Ivanovića\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je danas više puta kontaktiralo predstavnike Euleksa i UNMIK-a, odmah nakon zvaničnog zahteva Tužilaštva za organizovani kriminal, zahtevajući učešće naših istražnih organa u sprovođenju istrage ubistva Olivera Ivanovića.\n"Direktor policije Vladimir Rebić razgovarao je sa predstavnicima Euleksa i insistirao na hitnom uključivanju naših državnih organa u istragu, kao i da našoj policiji odmah dostave sve raspoložive informacije o ovom teškom krivičnom delu. Ministarstvo unutrašnjih poslova očekuje da uviđaj bude izvršen na najvišem profesionalnom nivou, jer bi u suprotnom istraga bila izuzetno otežana i moglo bi da dođe do teških posledica", piše u saopštenju MUP-a.


BUYERS MISSION ZA SEKTOR TEKSTILNE INDUSTRIJE U ISTANBULU\nPrivredna komora Istanbula i Razvojna agencija Srbije (RAS), u okviru Evropske mreže preduzetništva, organizuju posetu kompanija iz sektora tekstilne industrije Srbije, u svojstvu kupaca, dobavljačima iz Turske - Buyers Mission. Poseta je planirana 24. i 25. oktobra 2019. godine, a realizuje see u saradnji sa Klasterom modne i odevne industrije Srbije FACTS i članicama klastera.\nSve domaće kompanije iz sektora tekstilne industrije zainteresovane za poslovne susrete sa turskim dobavljačima mogu se javiti Jeleni Uzelac mejlom jelena.uzelac@ras.gov.rs ili na telefon 064 8018 655 .\nTroškove puta i smeštaja snose kompanije samostalno.


Veroljub Zmijanac 18.02.2011 Dobro se osećam\nInfarkt i šlog vodeći su uzroci smrtnosti kada su u pitanju bolesti sistema krvotoka\nBolesti srca, krvnih sudova i maligni tumori poslednjih pet godina čine više od 75 odsto uzroka smrti u našoj zemlji. Pored ovih oboljenja, najčešći uzroci smrti u Srbiji već decenijama su i dijabetes, opstruktivna bolest pluća, povrede i trovanja, pokazuje „Batutovo” istraživanje. Dr Tanja Knežević, direktor Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”, kaže da su za više od polovine svih smrtnih ishoda krivac bolesti sistema krvotoka.\nOd bolesti srca i krvnih sudova, u toku poslednjih pet godina u proseku godišnje umru 58.292 osobe. Žene su češće umirale u odnosu na muškarce. Infarkt i šlog vodeći su uzroci smrtnosti u ovoj grupi oboljenja. Oboljenja srčanog mišića se nalaze na prvom mestu, šlog zauzima drugo, a infarkt srca treće mesto u ukupnoj smrtnosti u našoj zemlji – kaže Tanja Knežević.\nSvaki peti umire od raka\nSkoro svaka peta umrla osoba bila je žrtva malignog tumora, koji je na drugom mestu uzročnika smrti. Od malignih tumora u proseku godišnje umire 19.718 ljudi.\nOd bolesti srca u proseku godiŠnje umru 58.292 osobe\n– Muškarci češće umiru u odnosu na žene. Muškarci su najviše umirali od raka bronhija i pluća, debelog creva i rektuma, raka prostate i raka želuca, a žene od raka dojke, debelog creva i rektuma, bronhija i pluća, ali i raka grlića materice – navodi Kneževićka.\nPrema njenim rečima, od posledica povreda i trovanja umire 3,8 odsto stanovnika Srbije godišnje.\n– Nasilne smrti, uključujući i saobraćajne nesreće, trovanja i samoubistva već duži niz godina čine treći vodeći uzrok smrtnosti u našoj zemlji. Tokom poslednjih pet godina, nenamerne povrede su činile 50,5 odsto svih smrtnih ishoda, a namerne 49,5 odsto. Godišnje u saobraćajnim udesima život izgubi u proseku 910 osoba. U Srbiji u proseku četiri osobe svakoga dana izvrše samoubistvo – kaže Kneževićka.\nŠećerna bolest jedna je od najčešćih nezaraznih bolesti koja poprima razmere globalne epidemije.\n– Procenjuje se da u Srbiji dijagnozu dijabetesa ima približno 400.000 osoba. Dijabetes je u svetu peti, a u Srbiji četvrti uzrok umiranja. Godišnje od ove bolesti u našoj zemlji umre približno 2.650 osoba, a u poslednjih pet godina uočen je porast umiranja – rekla je Kneževićka.\nPorast broja dijabetičara\nHronična opstruktivna bolest pluća peti je uzrok smrtnosti u Srbiji, od koje godišnje umre prosečno 2.550 osoba. Procenjuje se da više od pola miliona ljudi u Srbiji boluje od hroničnih nezaraznih respiratornih bolesti. Približno 320.000 osoba (4,3 odsto) ima hroničnu opstruktivnu bolest pluća, a 200.000 (2,7 odsto) astmu.\nPoslednjih godina uočen je porast opšte stope smrtnosti u Srbiji. Najviše su porasle stope mortaliteta od šećerne bolesti (za 14,3 odsto), malignih tumora (za 9,7 odsto) i opstruktivnih bolesti pluća (za 8 odsto). Istovremeno, zabeležen je i porast smrtnosti od cirkulatornih bolesti za 1,7 odsto.\nBolesti sistema krvotoka 55,6%\nMaligni tumori 19%\nPovrede i trovanja 3,8%\nŠećerna bolest 2,7%\nOpstruktivna bolest pluća 2,4%\nKoristi od trčanja za zdravlje\nKako je jedna od glavnih koristi koje trčanje i aktivan životni stil donose upravo zdravlje, evo nekih već postojećih tekstova koje vam mogu bliže objasniti efekte trčanja na zdravlje. Danas su više nego dostupna naučna istraživanja o blagodetima redovne fizičke aktivnosti (pešačenje, džoging, vožnja bicikla…). Predlažemo vam samo neke tekstove o trčanju i zdravlju:\nTrčanje i zdravlje – svi tekstovi\nOsećaj sreće posle trčanja\nPočnite da se bavite sobom i svojim zdravljem na vreme.\nPa po meni ovo je vise posledica “milosrdnog” angela. Trcanje moze da bude odlicna prevencija\nSrx “Milosrdni anđeo” je bio prije samo 11 godina, a zdravstvena slika Srbije slabi već decenijama. Decenijama se u Srbiji upražnjavala i samoubilačka politika i samoubilački životni stilovi. Neumjerenost u svakom pogledu – posebno u hrani (previše svega, a posebno masti i životinjskih proteina), piću, cigaretama te nepostojanje opšte sportske kulture pušta u Srbiji teške posljedice. I zato ja ovaj sajt vidim kao pokušaj da se to stanje promijeni nabolje.\nSport je od velike važnosti za održanje zdravlja, ali još jednom ponavljam TEMELJ ZDRAVLJA JE PRAVILNA ISHRANA!\n” U Srbiji u proseku četiri osobe svakoga dana izvrše samoubistvo ” – jeli moguce? Znam da smo nezdrava nacija ali ovo nisam do sad cuo.\nda, skoro 4\nna godišnjem nivou:\n2002. – 1449 osobe, 2006. – 1444, 2007. – 1354, 2008. – 1290, 2010. – 1376\n20.02.2011 Nikola Perac\nEvo još jednog zanimljivog podatka (napominjem da je zasnovan na mom laičkom poimanju medicine stečenom iz raznih dokumetaraca i wikipedie, doktori ispravljajte ako grešim).\nU porseku ljudsko srce kuca ritmom od 72 otkucaja po minutu i tokom životnog veka otkca oko 2,5 milijardi puta što daje porsečni životni vek od oko 66 godina.\nE sada zanimljiv podatak. Ako trčite dva sata dnevno sa pulsom od 140 i nakon određenog vremena dođete do mirujućeg pulsa od 60 otkucaja/min (ovaj puls je znatno niži zapravo, barem kod mene) vaš prosečni puls tokom života će biti nešto manje od 62 bpm što vam omogućava da vaših 2,5 milijardi otkucaja razvučete na zdravih 77 godina. Samo se pazite automobila dok trčite;)\nOvo naravno uopšte ne mora da bude tačno, ali napisao sam ovo jer sam skoro od jednog prijatelja čuo argument protiv trčanja (i sportova izdržljivosti) koji je on nazvao trkačko srce. Njegova suština je bila da vežbanje ubrzava puls do te mere da ovih 2,5 milijarde otkucaja zapravo traje kraće. E pa nije tako…\nKada ljudi trce jer ih je uhvatila neka muka ili ih je stisao neki problem trcanje to ne moze da resi. Moze da ih ojaca i da umanju fizicke posledice stresa, moze da ukloni posledice ali ne i uzrok. Ne moze da izleci.\nTrcanje je sredstvo, a ne cilj.\nNikola slažem se sa tobom, jer i moji izračuni govore u prilog tome. Međutim to je samo matematika, a matematika ne može da pokaže kvalitet koji dobijemo, bolje stanje ne samo srca već i svih ostalih organa čiju kondiciju pravilnim vježbanjem i ishranom podižemo. Kada bi to sve stavili u izračun uvjeren sam da bi razlika između aktivnog i pasivnog životnog stila bila još veća.


Vesti online / Sport / Fudbal / Skolari: Molim vas, oprostite nam!\nBrazilci su u neverici posle debakla koji su doživeli u polufinalu Mundijala u sudaru sa Nemačkom. Poraz kao poraz svakako peče, ali od ovakvog debakla (1:7) oporavljaće se dugo. Svestan toga je i selektor Luis Felipe Skolari, prenosi "Mocart sport".\nSelektor reprezentacije Srbije Luis Felipe Skolari\n"Ko je kriv za ovakav rezultat? Ja sam kriv! Odgovornost bismo mogli i da delimo za ovaj brodolom, ali ja sam taj koji odabrao ekipu i sastavio prvih 11. To je bio moj izbor. Pokušali smo da uradimo ono što smo mogli, dali smo sve od sebe, ali najišli smo na moćnog protivnika. Moja poruka za brazilski narod glasi: Molim vas, oprostite što nismo uspeli da dođemo do finala. Ali, mi imao meč za treće mesto. I dalje imamo za šta da se borimo", rekao je Skolari.\nDavid Luiz nije mogao da zadrži suze ni dok je davao izjavu.\n"Izvinjavam se svima, izvinjavam se čitavom brazilskom narodu. Samo smo želeli da ih usrećimo, da vidimo ljude kako se smeju, da budu srećni makar zbog fudbala. Ali, Nemačka je bila bolja. Ovo je jako tužan dan za sve nas", rekao je Luiz.\nFUDBAL Skolari podneo ostavku na mesto selektora Brazila\nFUDBAL Mateus: Odbrane osvajaju titule\nFUDBAL Humels: Dogovorili smo se da ne ponizimo Brazil u drugom poluvremenu\nFUDBAL Roben: Argentina nema šanse protiv Nemačke\nSreda 09.07.2014. 19:44\nОчекивао сам пораз Бразила, у најгорем случају од 2:1... онакав лакши тренинг за швабе - нисам очекивао... руку на срце - Бразил никад лошију екипу у својој историји имао није...\nSreda 09.07.2014. 18:04\nDaj ostavku, šta se izvinjavaš...\nSreda 09.07.2014. 19:02\nRekoh ja da vi nemate šanse ni za polufinale. Samo sam tu omanuo. I rekoh da će vam Njemačka doć glave. I tako bude. I neka Njemačka i u finale razbije Holandiju.


Pročelnica: Novela Rimay Ferenčak\nZakon o prostornom uređenju (Narodne novine 153/13.)\nZakon o gradnji (Narodne novine 153/13.)\nZakon o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje (Narodne novine 78/15.)\nZakon o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju (Narodne novine 78/15.)\nZakon o Nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka (Narodne novine 56/13.)\nZakona o poljoprivrednom zemljištu (Narodne novine 39/13., 48/15.)\nZakon o obrani (Narodne novine 73/13., 75/15, 27/16 )\nZakon o građevnim proizvodima (Narodne novine 76/13., 30/14.)\nZakon o zaštiti na radu (Narodne novine 71/14, 118/14 i 154/14)\nZakon o zaštiti okoliša (Narodne novine 80/13., 78/15.)\nZakon o zaštiti prirode (Narodne novine 80/2013.)\nZakona o energiji (Narodne novine 120/12, 14/14, 95/15 i 102/15)\nZakon o vodama (Narodne novine 153/09, 63/11, 130/11, 56/13 i 14/14)\nZakon o šumama (Narodne novine 140/05, 82/06, 129/08, 80/10, 124/10, 25/12, 68/12, 148/13 i 94/14)\nZakon o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja (Narodne novine 114/11)\nZakon o zaštiti zraka (Narodne novine 130/11, 47/14)\n(Narodne novine 148/13)\nLista postojanih organskih onečišćujućih tvari uz Zakon o provedbi Uredbe (EZ) br. 850/2004 opostojanim organskim onečišćujućim tvarima (Narodne novine, broj 148/2013)\nZakon o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama (Narodne novine 94/13)\nZakon o genetski modificiranim organizmima (Narodne novine 70/05, 137/09, 28/13, 47/14)\nZakon o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara (Narodne novine 69/99, 151/03, 157/03 – ispravak, 87/09, 88/10, 61/11, 25/12, 136/12, 157/13, 152/14, 98/15 – uredba)\nZakon o cestama (Narodne novine 84/11, 22/13, 54/13, 148/13, 92/14)\nZakon o prijevozu u cestovnom prometu (Narodne novine 82/13)\nZakon o sigurnosti prometa na cestama (Narodne novine 67/08, 48/10-Odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske broj: U-I-3084/2008, U-I-3419/2009 od 7. travnja 2010., 74/11, 80/13, 158/13-Rješenje Ustavnog suda, 92/14, 64,15)\nZakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda (Narodne novine 109/07, 132/07, 51/13 i 125/14)\nZakon o upravnim pristojbama (Narodne novine8/96, 77/96, 131/97, 68/98, 66/99, 145/99, 116/00, 163/03, 17/04, 110/04, 141/04, 150/05, 153/05,129/06, 117/07, 25/08, 60/08, 20/10, 69/10, 126/11, 112/12, 19/13, 80/13, 40/14, 69/14, 87/14 i 94/14, 115/16)\nZakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi („Narodne novine“ 33/01, 60/01, 129/05, 109/07, 125/08, 36/09, 150/11, 144/12, 19/13 -pročišćeni tekst i 137/15)\nZakon o elektroničkim komunikacijama (Narodne novine 73/08, 90/11, 133/12, 80/13, 71/14)\nZakon o sanitarnoj inspekciji (Narodne novine 113/08 i 88/10)\nPopis Javnopravnih tijela 39 KB\nJavni poziv na uvid u spis predmeta radi izjašenjenja 103 KB\nJavni poziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja (9.07.2015.) 98 KB\nIzvješće o javnoj raspravi o prijedlogu plana Urbanistički plan uređenja gospodarske zone Sisak jug 4 MB\nJavni poziv - Biciklističke staze (Nikole Mikca, Antuna Cuvaja i Quirinova ulica) 97 KB\nUvid u glavni projekt - izgradnja vodovodne mreže u Ulici Antuna Augustinčića 66 KB\nJavni uvid - Izgradnja NN mreže iz TS „BUDAŠEVO MALO 2" 88 KB\nUvid u spis predmeta: izgradnja i rekonstrukcija ceste kroz naselje Veliko Svinjičko 487 KB\nUvid u glavni projekt izgradnje parkirališta u Ulici A. B. Šimića 41 KB\nJavni poziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja - rekonsturkcija kotlovnice 645 KB\nUvid u spis radi izjašnjenja - izgradnja i rekonstrukcija vodovodne mreže i priključaka u Ulici Josipa Pupačića 45 KB\nJavni poziv na uvid u spis u predmetu: Biciklistička staza u Fistrovićevoj (2. dio - II faza) 99 KB\nPoziv na uvid u glavni projekt radi izjašnjenja - izgradnja magistralnog vrelovoda TS BE-TO Sisak (10.02.2016.) 72 KB\nPoziv na uvid u idejni projekt: Izgradnja parkirališta na prostoru iza knjižnice u Sisku (11.03.2016.) 49 KB\nPoziv na uvid u glavni projekt - rekonstrukcija Ulice S. S. Kranjčevića i dijela Ulice S. i A. Radića u pješačku zonu u Sisku (17.03.2016.) 78 KB\nPoziv na uvid - rekonstrukcija i izgradnja biciklističke staze i traka u južnom dijelu Rimske ulice (8.04.2016.) 99 KB\nPoziv na uvid u glavni projekt - rekonstrukcija Ulice kralja Zvonimira u Sisku (12.05.2016.) 39 KB\nJavni poziv za vlasnike i nositelje stvarnih prava na nekretninama na kojima se vrši zahvat u prostoru - izgradnja postrojenja BE-TO Sisak (17.05.2016.) 49 KB\nJavni poziv - dopuna građevinske dozvole za rekonstrukciju Kranjčevićeve i S. i A. Radića u pješačku zonu (24.05.2016.) 665 KB\nPoziv- građevinska dozvola za zahvat u prostoru: Rekonstrukcija zgrade - Gradska galerija Striegl (7.06.2016.) 940 KB\nPoziv na uvid u spis - izgradnja i rekonstrukcija vodovodne mreže i priključaka u Savskoj (8.06.2016.) 51 KB\nPoziv -Izgradnja i rekonstrukcija vodovodne mreže i priključaka u Ulici J. Pupačića 48 KB\nProjekt izrade plana održive urbane mobilnosti Grada Sisak (SUMP) 11 MB\nOdluka o izmjeni odluke o izradi projektne dokumentacije i izvođenju radova na održavanju pročelja\nPoziv za uvid u spis - Izgradnja niskonaponske mreže iz TS "Jazvenik 2" 51 KB\nPoziv za izdavanje lokacijske dozvole: izgradnja mosta preko odvodnog kanala preljeva Palanjek 73 KB\nPoziv vlasnicima i nositeljima drugih stvarnih prava: Izgradnja istočnog dijela Lonjske ulice (9.11.2016.) 43 KB\nPoziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja - rekonstrukcija poslovnog prostora u prizemlju stambeno-poslovne građevine S. i A. Radića 3 u Sisku (19.12.2016.)\nPoziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja - izgradnja javne rasvjete u Savskoj ulici u Sisku (19.12.2016.) 93 KB\nPoziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja - izgradnja DTK infrastrukture u ulicama T. Ujevića, M. Dizdara, G. Krkleca i I. Andrića 48 KB\nZaključak o privremenom zastupniku u postupku izdavanja građevinske dozvole za rekonstrukciju stambene građevine u Klobučaku 1 MB\nRješenje o obustavi postupka za izdavanje uvjerenja o vremenu građenja građevine za stambenu i pomoćnu zgradu u ulici Brezovičkog odreda 117 u Sisku 58 KB\nJavni poziv za investitora, vlasnike i nositelje stvarnih prava na nekretninama na kojima se vrši zahvat u prostoru - izgradnja parkirališta u Ulici Franje Lovrića u Sisku (13.07.2017) 49 KB\nPLAN GOSPODARENJA OTPADOM OD 2017-2022.\n3. Obavijest o javnom uvidu u prijedlog Plana gosodarenja otpadom Grada Siska od 2017. - 2022. 62 KB\nJavni poziv na uvid u spis predmeta radi izjašnjenja - Kanalizacija u Pogorelcu 137 KB\nIzvješće o tržištu nekretnina Sisačko-moslavačke županije 2016. 2 MB\nPoziv - Izgradnja i rekonstrukcija vodovodne mreže i priključaka u Ulici dr. Ive Stipčića (11.04.2017.) 49 KB\nPoziv - Rekonstrukcija Rekreacijskog centra Zibel (28.04.2017.) 93 KB\nPoziv - rekonstrukcija semaforskog križanja D36-Interspar i izgradnja pristupne ceste i parkirališta na Ciglarskoj grabi (2.05.2017.) 74 KB\nPoziv - Izgradnja poslovne i pomoćne zgrade u k.o. Novi Sisak (4.05.2017.) 73 KB\nJavni poziv - Rekonstrukcija trafostanice TS Pračno (01.06.2017.) 102 KB\nJavni poziv - azbest 261 KB\nObrazac - azbest 24 KB\nPoziv na uvid u predmet - Izgradnja biciklističko-pješačke staze na Odranskom nasipu faza II (26.07.2017.) 86 KB\nGeneralni urbanistički plan grada Siska Prostorni plan uređenja grada Siska Zaštita okoliša UPU Zgmajne WebGIS preglednik e-Nekretnine Prometovanje u pješačkoj zoni


Belgrade muškarci zainteresovani za BG dejt, Upoznavanje Beograd\nBelgrade Muškarci Zainteresovani Za BG Dejt\nDa li tražite partnera? Prelistajte nove korisnike u nastavku i možda baš nađete svog idealnog saputnika. Započnite razgovor i dogovorite dejt ove nedelje. Naš sajt ima mnogo registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se upoznaju sa nekim kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan profil danas\nSlični interesi: Opšte,\tHrišćanin,\tBrineta,\tLjubitelj životinja\nSlični interesi: Opšte,\tHrišćanin,\tEvropa,\tIstočna Evropa


Evroliga | Košarka | Klađenje | Kvote | Rezultati\nABA Liga 1\nEvroliga (EuroLeague) - Kvote\nKlađenje na Evroligu\nKladi se i ti na najjaču košarkašku ligu Evrope. Budi deo spektakla kakva je Evroliga i pokaži svoje poznavanje igre pod obručima. Zvanično osnovana 2000. godine kao naslednik nekadašnjeg Kupa šampiona, Evroliga sadrži najjače košarkaške klubove Evrope i stoga ne čudi njena popularnost na svim meridijanima.\nPogodi ko će osvojiti Evroligu\nMeridian ti daje mogućnost da svoje znanje ili navijačke preferencije pokažeš unapred. Kladi se na ime narednog pobednika Evrolige, najjače lige Starog kontinenta. Evroliga je jedna od najkompetitivnijih liga i zato nije lako pogoditi ime osvajača trofeja. Prethodnih sezona su to bili Fenerbahče, Real Madrid i CSKA Moskva, ali uvek vrebaju timovi poput Olimpijakosa, Barselone, Panatinaikosa. Najjači klubovi Evrope svake sezone igraju 30 utakmica u regularnoj sezoni, pre nego što pravi spektakl počne u četvrtfinalu, a potom i na Fajnal Foru.\nMeridian ti pomaže da ostvariš svoj dobitak. Prati Evroligu na našem sajtu uz najveći izbor igara, kvota i specijala, ali i statističke podatke. Obrati pažnju ko je u formi i koji tim ima najviše povređenih igrača. Sve to bi moglo da utiče na tvoj mogući dobitak. Isprati sve prethodne rezultate timova na koje se kladiš, statistiku mečeva, najbolje strelce i najbolje asistente. U Evroligi svaki detalj je presudan i zato uvek budi u toku sa najkvalitetnijom ligom na svetu.\nKladi se uživo na Evroligu\nViše ne moraš da sve svoje tikete uplatiš pre početka meča. Meridian ti ostavlja mogućnost da se kladiš na utakmice Evrolige u svakom trenutku, bez obzira da li je meč počeo ili ne. Dovoljno je da budeš na našem sajtu i ostaviš uplatu na željenu igru, čak iako je do kraja meča ostalo nekoliko minuta. Ukoliko veruješ u preokret svog omiljenog tima, podrži ih kladeći se uživo. Biraj koji tim će pobediti u kojoj četvrtini, koliko koševa će ukupno biti postignuto, kao i koliko će koji igrač ostvariti poena ili asistencija. Sve to ti je na dohvat ruke, na samo jedan klik od tebe - Košarka uživo klađenje.\nOsim klađenja uživo, možeš da se oprobaš i u raznim specijalima. Predvidi ko će biti MVP Evrolige i odneti svu slavu među košarkašima. Budi hrabar i pogodi koji igrač će biti MVP završnog turnira, kao i koji tim bi mogao da iznenadi plasmanom na Fajnal For. Tu je i klađenje na strelce u svakoj rundi koje nikako ne treba propustiti.\nEvroliga predstavlja elitu evropske košarke, ali mi ti dajemo opciju da se kladiš i na druge košarkaške lige. Tu je čuvena NBA liga, najjače takmičenje na svetu, ali i Evrokup, drugo po snazi takmičenje Evrope. Ne treba zaboraviti ni špansku ACB ligu koja je jedna od najjačih na Starom kontinentu. Naravno, nudimo ti kvote i na jadransku ABA ligu, turski šampionat, kao i nacionalna prvenstva u Rusiji, Nemačkoj i drugim evropskim ligama.


Bolna iskustva iz detinjstva: 5 emotivnih rana koje opstaju i kada odrastemo - Školarci\nBolna iskustva iz detinjstva: 5 emotivnih rana koje opstaju i kada odrastemo\nTo je neka vrsta “Ja ću otići pre nego što me ti ostaviš”, niko me ne podržava, ne mogu da podnesem sve ovo “ako odeš, ne vraćaj se”…\nOsoba koja pati od ovog bolnog iskustva oseća da ne zaslužuje naklonost niti razumevanje od bilo koga, i izoluje se u svoju unutrašnju prazninu zbog straha od odbacivanja. Verovatno, ako ste imali ovih problema tokom detinjstva bićete “neuhvatljive” osobe.\nNa ovaj način, tip ličnosti koji se stvara sa ovom frekvencom, postaje “osoba koja zavisi od drugih”. Možete zauzeti stav “tiraninia” i egoiste kao mehanizam odbrane, i možete ponižavati druge radi stvaranja oklopa kako bi zaštitili sami sebe.


umetnička | naučna | međunarodna\nRazgranata umetnička delatnost koja je ostvarivana u osamdesetim i devedesetim godinama XX veka bitno je definisala posebnost ukupnog identiteta Akademije umetnosti u Novom Sadu. U poslednjoj deceniji je stoga obnovljeno nekoliko inicijativa karakterističnih za taj period, ali je, istovremeno, pokrenuto i nekoliko novih manifestacija.\nAkademsko pozorište Promena, neformalno studentsko pozorište, pod čijim okriljem se realizuju predstave studenata glume i režije na srpskom jeziku, prisutno je u ovdašnjem kulturnom prostoru još od 1978. godine, kada je osnovano na inicijativu profesora Bore Draškovića i njegove klase, odnosno prve generacije studenata režije. Pozorište od tada redovno realizuje predstave na pozorišnim scenama Novog Sada, gostuje u drugim kulturnim centrima Vojvodine i u Beogradu, a sa velikim uspehom i osvajajući najviše nagrade učestvuje i na Susretima vojvođanskih pozorišta, Sterijinom pozorju, BITEF-u, Festivalu malih i eksperimentalnih scena u Sarajevu, međunarodnim festivalima studentskih pozorišta u Budimpešti, Varšavi, Bukureštu, Bratislavi, Kareji (Rumunija) i Osijeku.\nSalašarsko pozorište osnovano je istom i istovremenom inicijativom prve generacije studenata režije, dakle, takođe 1978. godine, i ono predstavlja oblik neformalnog studentskog okupljanja realizovanog, ne samo sa ciljem da se široj kulturnoj javnosti pokažu rezultati ostvareni u klasama glume na mađarskom jeziku, nego i u nameri da se pozorišnim događanjima obogati kulturni život manjih vojvođanskih mesta u kojima je profesionalni pozorišni ansambl vrlo redak gost. Pod budnim stručnim nadzorom Đerđa Hernjaka, tada studenta režije a danas redovnog profesora Akademije umetnosti, ansambl je u proteklom periodu sa zapaženim uspehom igrao više od šest stotina predstava.\nSimfonijski orkestar Akademije umetnosti – orkestarski ansambl koji dugi niz godina ostvaruje izuzetno uspešne koncertne projekte, zdušno pozdravljene od strane koncertne publika, ali i stručne kritike Novog Sada i Beograda. Izvodeći najznačajnija dela svetske simfonijske literature, Orkestar je posebno proslavio maestro Mladen Jagušt, koji ga je vodio skoro dve decenije: od vremena njegovog osnivanja, sredinom osamdesetih godina XX veka do 2002. godine. Nakon toga Orkestrom su dirigovali poznati domaći dirigenti i cenjeni gosti iz inostranstva.\nCamerata Academica kamerni orkestar koji je u poslednjim decenijama XX veka, pod umetničkim rukovodstvom profesora Ištvana Varge, ostvario široku javnu afirmaciju i stekao reputaciju jednog od najznačajnijih kamernih orkestara u bivšoj Jugoslaviji. Posle višegodišnje pauze, krajem 2007. godine, grupa najboljih studenata gudačkih klasa pokrenula je inicijativu za obnavljanje njegovog rada. U saradnji sa profesorima, ali i gostujućim umetnicima, orkestar od tada ponovo redovno nastupa u Novom Sadu, Beogradu i drugim kulturnim centrima Vojvodine.\nA–FEST, festival koji je u ranijem periodu širu javnost upoznavao sa jednogodišnjim dostignućima ukupnog umetničkog rada studenata i profesora Akademije umetnosti, vremenom se profilisao kao manifestacija koja neguje muzičko stvaralaštvo. Svake godine je tematski posvećen određenoj muzičkoj epohi ili konkretnom stvaraocu.\nSvetsko bijenale studentskog plakata/studentske fotografije je manifestacija koja svake godine naizmenično manifestuje svoj bijenalni karakter, predstavlja studentska dostignuća u oblasti plakata, odnosno fotografije. Pravo učešća na Bijenalu imaju svi studenti onih umetničkih akademija i visokih škola u svetu, na kojima se plakat/ fotografija izučavaju u okviru redovnog studijskog programa. Počevši od 2004. godine do sada je održano ukupno po šest izložbi na kojima su predstavljeni radovi studenata sa svih kontinenata.\nAkademija umetnosti je u široj kulturnoj javnosti prisutna i kroz ispitne i završne koncerte, izložbe, dramske predstave, filmske projekcije i radove studenata audio-vizuelnih medija, koji se prikazuju i na brojnim domaćim i međunarodnim festivalima, na kojima često dobijaju i zvanične nagrade.\nZnačajno područje delovanja Akademije umetnosti predstavlja i realizacija individualnih i timskih naučnoistraživačkih projekata iz oblasti muzikologije, etnomuzikologije, teatrologije, filmologije, teorije i istorije umetnosti. Ostvareni rezultati objavljuju se u domaćim i inostranim stručnim časopisima, sopstvenim monografskim publikacijama ili u zajedničkim izdanjima sa Univerzitetom u Novom Sadu, Univerzitetom umetnosti u Beogradu, Maticom srpskom, Pozorišnim muzejom Vojvodine i drugim izdavačima.\nOd svog osnivanja sedamdesetih godina XX veka Akademija umetnosti ostvaruje veoma uspešnu međunarodnu saradnju sa srodnim institucijama, udruženjima, nevladinim organizacijama u inostranstvu, kao i sa ambasadama i stranim kulturnim centrima u Srbiji. Od 2005. godine na Akademiji umetnosti postoji Služba za marketing, organizaciju i međunarodnu saradnju, čija je primarna delatnost unapređenje kulturne, umetničke i naučne saradnje sa odgovarajućim ustanovama, organizacijama i mrežama u inostranstvu. Međunarodna saradnja Akademije umetnosti se realizuje kroz univerzitetske sporazume i programe mobilnosti, bilateralne sporazume, članstva u međunarodnim organizacijama i mrežama, učešće u međunarodnim projektima. U okviru sporazuma koje je Univerzitet u Novom Sadu potpisao sa Univerzitetom “Aristotel” u Solunu (Grčka), Univerzitetom u Pečuju (Mađarska), Univerzitetom u Zagrebu (Hrvatska), Akademija umetnosti ostvaruje saradnju sa Fakultetom likovnih i primenjenih umetnosti u Solunu, Fakultetom za vizuelne i muzičke umetnosti u Pečuju i Muzičkom akademijom u Zagrebu.


KAKO ODABRATI KOSAČICU? | Villager Store\nDa bi ste odabrali kosačicu koja je po Vašoj meri i u skladu sa vašim potrebama potrebno je ispitati sledeća tri kriterijuma.\nPrvi važan kriterijum u odabiru kosačice je upravo veličina travnjaka koji želite da kosite. Villager modeli električnih, akumulatorskih i lakih motornih kosačica su vrlo pogodni za košenje malih i srednje malih travnjaka površine do 800 m2. Za travnjake srednje i srednje velike površine do 1500 m2 preporučujemo neke od modela šireg radnog zahvata (od 46 cm do 56 cm) sa i bez dodatnih funkcija kao što su sakupljač ili sopstveni pogon. Za velike travnate površine do 5000 m2 preporučujemo neku od pet traktorskih kosačica sa velikim brojem priključnih alata.\nDakle, veličina je bitna.\nELEKTRIČNA ILI BENZINSKA\nDrugi kriterijum je izbor tipa motora kojim je pogonjena kosačica. Ukoliko imate travnjak manje površine bez puno prepreka za električni kabl onda je neka od Villager električnih kosačica pravi izbor. Ako ne volite buku i kablove, a imate manji travnjak onda su akumulatorske kosačice kao stvorene za vas. Za veće i zahtevnije travnjake svakako preporučujemo neku od motornih kosačica sa benzinskim motorima. Veliki izbor pogonskih agregata, širina košenja i prateće opreme će zadovoljiti čak i najzahtevnije korisnike.\nPoenta je u raznolikosti.\nSAKUPLJANJE, BOČNO IZBACIVANJE ILI MALČING\nVećina Villager kosačica je opremljena sakupljačem za travu, a neke i setom za malčing i opcijom bočnog izbacivanja otkosa. Dakle, vrlo je bitno da li želite da vaša kosačica prikuplja otkos, ili posebnim malčing setom od otkosa pravi najfinije čestice koje posle padaju nazad na travnjak. Na ovaj način dobićete zdrav i otporan travnjak. Ukoliko sakupljanje otkosa nije neophodno, a teren na kojem se nalazi travnjak koji održavate nije baš najidealniji, onda je neka od snažnih i robusnih Villager kosačica sa opcijom bočnog izbacivanja kao stvorena za vas.\nIzaberi... 10 2 3 7 9 6 4 8 5 1\nIzaberi... 5 6 9 10 7 3 1 2 8 4


Terorizam i politički aktivizam novi izazovi za evropske kompanije – Bankar.me\nApril 19, 2019 BIZNIS, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nAon, vodeća svjetska kompanija za profesionalne usluge, specijalizovana za savjetovanje o riziku, umirovljenju i zdravstvu, objavila je detaljnu analizu ove teme. Analiza pokazuje da je 16% terorističkih napada u 2018. bilo usmjereno ili direktno uticalo na poslovanje.\nSjeverna Amerika i Evropa su uočile smanjeni nivo terorističkih napada motivisanih islamskim ekstremizmom, ali su se napadi motivisani nacionalnim ekstremističkim uvjerenjima povećali.\nTerorizam podstaknut desničarskim uvjerenjima u Evropi i Sjevernoj Americi udvostručio se od 2016. godine. Njemačka je iskusila nagli skok desničarskih napada – sa 23 incidenta između 2016-2018, udvostručujući prethodne brojke.\nKrajnje desničarski teroristički napadi u Evropi i Sjevernoj Americi su se gotovo udvostručili od 2016. godine. Savjetodavna grupa za rizik i Aon zabilježili su 27 u 2018. godini (u odnosu na 14 u 2016.). Ovaj trend je ostao evidentan 2019. godine, napadom ekstremista krajnje desnice na dvije džamije u Novom Zelandu u kojima je poginulo 50 ljudi.\nIslamska država (IS) bila je manje sposobna od prošle godine da izvede bilo kakav napad na Zapadu, ali nedavni ratovi iz Iraka i Sirije, gdje je IS izgubila teritorije, okrenule su smjer IS-a na osjetljivije zemlje sa slabom sigurnošću – Afganistan, Nigerija , Filipini.\nU 2018, broj napada u ove tri zemlje se skoro udvostručio, dok je u Evropi, Sjevernoj Americi i Australiji broj napada opao sa 26 (u 2017.) na 11 napada (2018. godine).\nRizik od građanskih nereda u Kini se povećava, štrajkovi i radnički protesti su se pojavljivali sa većom učestalošću tokom prošle godine.\nIndustrija sporta i zabave veoma je osjetljiva na rizik od terorizma. Veliki napad na sportski događaj ili koncert može imati značajan uticaj na ponašanje potrošača, tako da industrija mora preduzeti odgovarajuće mjere za procjenu, ublažavanje i prenošenje rizika gubitaka koji proizlaze iz terorizma, savjetuje Aon.\n“Porast populizma, usred opšteg nezadovoljstva tradicionalnom političkom klasom, povećao je rizik od razornih politika u mnogim zemljama, negativno utiče na njihove ekonomske izglede. Populistička politika može da pogorša politički rizik povećanjem fiskalnih disbalansa i inflacije, kao i rastom izgleda za državnu intervenciju”, izjavila je Paulina ARGUDIN, direktorka, Country Risk Model, Continuum Economics.\n“Reakcioni populizam u političkom mainstreamu u nekoliko zemalja dao je ekstremističkim rukama osjećaj prilike za mobilizaciju nasilnih protesta i zastrašivanja oko političkih tema koje izazivaju podjele. Desničarski terorizam je i dalje u velikoj mjeri neorganizovan, ali predstavlja rastuću prijetnju”.\n“Preduzeća koja posluju u oblastima u kojima je politički rizik povećan trebaju razmotrati osiguranje koje pokriva vladine odluke koje mogu dovesti do raskida ugovora, kada se uvedu mjere kako bi se stvorile prepreke trgovini, i protiv vladinih akcija koje smanjuju poslovanje i/ili investicije” rekla je Sarah Taylor, šefica za politički rizik i strukturirani kredit u Aonu.\nPOJMOVIkompanije poslovanje kompanija terorizam\nPrevious Lex specialis svakog građanina u Srbiji košta 5.453 dinara\nSljedeći Stranci najviše investirali u firme i banke


Štraheov pad dobar znak za Balkan - CdM\nŠtraheov pad dobar znak za Balkan\nOstavka Hajnc-Kristijana Štrahea ostavlja njegove političke prijatelje na zapadnom Balkanu bez alternative među evropskim populistima i krajnjim desničarima, ocijenio stručnjak za Balkan sa Univerziteta u Gracu Florijan Biber.\nBiber je za Radio Slobodna Evropa (RSE) rekao i da skandal koji je doveo do krize vlade u Austriji može biti prilično dobar znak za Balkan.\n“To je možda ohrabrujuće takođe za region, iako su davali neke prosrpske izjave, oni na kraju krajeva ne žele proširenje, i to su samo floskule jer nemaju neko duboko uvjerenje u ideju proširenja, evropske integracije i reforme. U tom smislu je to (odlazak Štrahea) dobra vijest za Balkan”, rekao je on.\nBiber je ocijenio da je Štraheov uticaj bio jako ograničen zato što ministarka spoljnih poslova Karin Knajsel, iako je bila kandidat njegove krajnje desne Slobodarske partije (FPO) nije članica stranke i “morala je da vodi neku politiku prema Balkanu koja je više klasična austrijska politika – znači proširenje, nikakva podrška za raspad BiH i protiv Kosova”.\n“Ali ipak ti dvostruki signali koje smo dobijali iz Austrije posljednjih skoro dvije godine su bili jako štetni za region zato što je Austrija uvijek bila jedan od glavnih podržavalaca proširenja i Štrahe i njegova politika su malo spriječili da se taj stav nastavi”, naglasio je Biber.\nOn je dodao da je Štrahe “slao signale koji su bili ohrabrujući za Milorada Dodika i za druge političare kao što je on u regionu”, ali da s njegovim odlaskom ne vidi “baš punu perspektivu i nadu za one kao što je Dodik što se tiče političkih saveznika u Evropi”.\nBiber smatra da se s odlaskom Štrahea takođe “smanjuje uticaj ekstremnih nacionalističkih snaga u jugoistočnoj Evropi na austrijsku vladu, pogotovo na ono krilo koje ima bliske odnose sa Miloradom Dodikom i drugim nacionalističkim političarima regiona”.\n“To je takođe i udar na cijelu ekstremnu desnicu u Evropi zato što je ipak to poruka koja će se vidjeti u Njemačkoj, u Italiji da ta desnica nije čista, nije nekorumpirana kako su se predstavljali.\n“Ali još ne znamo da koje mjere je Rusija kao država uticala na politiku Slobodarske stranke, do koje mjere je ta stranka dobila ilegalna sredstva iz privatnih donacija kroz neke nejasne strukture. Sve to ćemo tek vidjeti ako pravosuđe radi svoj posao u Austriji”, rekao je Biber za RSE.\nTagsAustrija Balkan ekstremna desnica Florijan Biber Grac Hajnc-Kristijana Štrahea ostavka političari politika region uticaj\nEU pred fijaskom i kolapsom! Džaba vam!


košarkašice olimpijske igre pobjeda protiv kanade izjave | Sport | Košarka\n23. September, 14:39\n"Izvukle smo se! Nismo došli da prođemo kroz Tokio!" Košarkašice preživjele dramu, izjave pokazuju jak mentalitet! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.07.2021. / 14:09\nZnaju srpske košarkašice da moraju bolje od ovoga.\nKapitenka košarkaške reprezentacije Srbije Jelena Bruks izjavila je da je tim protiv Kanade pokazao da je jak i da u Tokio nije došao da "prođemo kroz Olimpijske igre".\nZlatne srpske košarkašice su na startu OIimpijskih igara pobijedile danas Kanadu 72:68 poslije velike borbe, iako su u većem dijelu meča imale prednost. Bilo je velike drame u finišu, ali su srpske košarkašice još jednom pokazale da imaju odličan mentalitet.\n"To dovoljno govori o njegovom učinku!" Banjalučka publika aplauzom pozdravila veterana Leotara i najstarijeg u ligi!\n"Na kraju smo se izvukle. Na svakom takmičenju naša prva utakmica je pola-pola. Nismo opuštene da igramo našu igru, stegnute smo i napravimo mnogo više grešaka nego što treba. Cilj nam je bio da nemamo mnogo izgubljenih lopti, mi smo imali ogroman broj. To je držalo Kanadu u životu, na kraju smo pokažali da smo jaki i da smo da nismo došli da prođemo kroz OI, već da se borimo do samog kraja", rekla je Bruks srpskim novinarima u Tokiju.\n"Znali smo ko je Kanada, šta su nam radili u Riju, video se nedostatak prijateljskih utakmica poslije Evropskog prvenstva od sada. Ovde su nam sve prijateljske utakmice otkazane, mogli smo samo između sebe da igramo, a to nije isto. Ali uspjele smo da zajednički pobijedimo ovu utakmicu i da možemo da se pripemimo za dalje", rekla je Bruks.\n"Bio je cilj da nemamo mnogo izgubljenih lopti, ali to nismo ispoštovale. Mnogo je teško igrati protiv Kanade, drago mi je da smo ih pobijedili. Odgreagovale smo dobro u drugom poluvremenu, smanjile broj izgubljenih. Znamo da su nezgodna ekipa, da se bore, da ne odustaju. Na kraju je najvažnija pobjeda", rekala je Dabović, koja je dodala da su energija i atmosfera u timu bile ključne u ovom meču.\nSrbija do Tokija, himnu pjeva i Amerikanka: "Bože pravde" svi uglas, Ivon kao da je rođena u Srbiji! (VIDEO)\nkošarka košarkašice Srbija Olimpijske igre\nUpravo gledate Budi e-Srbin: Pogledajte video kontroverzne kampanje pred popis stanovništva u Hrvatskoj 0 Video Pre 22 min "Ne budi samo Srbin, budi e-Srbin" je kampanja Srpskog narodnog vijeća kojom pozivaju Srbe u Hrvatskoj da se uključe...


A. J. 9. maja 2019. 19:27\nRadovan pre 10 meseca\nUman je to decko.Na EKS…..\nKojo svake ti je na mestu, samo, žalosno je što još ima plaćenih novinara i daju podršku lažnjaku a ne narodu i ne žele da vide kopiju Venecuela i Gvaida i Srbije,\nSve je tako kako je izjavio. Ov prethodni komentari (botova) nisu ni za citat,vidi se da su svi iz jednog izvora-centra i instruisani i sto je najgore debelo placeni.\nA da se Koji dozvoli da svoje Stado jos naplacuje I siri bilo bi mu super.Obecao je „ako pobuna ne uspe da ce se iseliti iz Srbije,a sd mu se izgleda ne ide.\nReče skoro da ti rezervišu kartu za voz,šta bi? Precenjeni si Kojo,i slabo i sporo kapiraš stvari,bolje požuri da stigneš na taj voz!\nSvaka veza ima svoga „lučića“ odnosno novinarsku lutku za po(t)kazivanje, luče naše i tako to… sve do narodskog ispita (šta sve ne stiže narod… do diplome još)!


WIESMANN MF5 Pneumatici – Michelin pneumatici za vas MF5\nwiesmann mf5 Pneumatici\nSAVRŠENA ZAMENA WIESMANN MF5\nBezbednost i ušteda goriva su prioriteti kada kupujemo zamenske pneumatike. Michelin vam nudi pravu zamenu sa dugovečnim pneumaticima koji su dizajnirani da odgovaraju vašem vozilu WIESMANN MF5 – jednostavno nam recite koji je model vašeg automobila da bi smo vam sve detaljno objasnili.\nIZABERITE MODEL VAŠEG WIESMANN MF5 DA BI STE PRONAŠLI PRAVE PNEUMATIKE


PARAĆIN: Orlić i Marković (SNS) rade za interese privatnog preduzeća Eurolajn? - Jutarnji GLASnik\nOpština Paraćin pisala Agenciji za borbu protiv korupcije o mogućem sukobu interesa funkcionera Srpske napredne stranke\nDa li su poslanici Orlić i Marković lobisti privatnog preduzeća\nFoto: Printscreen/ Turistička organizacija Paraćina\nOpštinsko veće Paraćina zvaničnim dopisom traži od Agencije za borbu protiv korupcije da ustanovi da li ima sukoba interesa u istupima poslanika SNS Aleksandra Markovića i Vladimira Orlića u parlamentu Srbije, kao i odbornika SNS u Skupštini opštine Paraćin Milana Ilića i Radiše Savića.\nU dopisu se ističe da je Ilić istovremeno zakonski zastupnik preduzeća Eurolajn, odbornik u skupštini opštine Paraćin i poverenik SNS za Paraćin, Savić je odbornik i većinski vlasnik preduzeća Eurolajn. Dalje se objašnjava da je preduzeće Eurolajn, koje se bavi prevozom, ranije dobijalo opštinske subvencije za prevoz starijih lica, ali da su ta sredstva preusmerena na na projekte rekonstrukcije bolnice i izgradnje sistema odbrane od poplava na reci Crnici. Međutim, kako se ističe, zbog toga je Opštinska uprava izložena pokušaju nedozvoljenog uticaja, kroz plaćene objave na društvenim mrežama i na zvaničnom sajtu Eurolajna. Ističu se i drugi primeri „nedozvoljenog uticaja“ poput peticije za raspisivanje vanrednih lokalnih izbora, bez zakonskog utemeljenja. U dopisu se pita i da li su narodni poslanici Marković i Orlić bili gosti preduzeća Eurolajn, boravili u Paraćinu o trošku ovog preduzeća ili na drugi način bili u prilici da ostvare kakvu korist od ovog preduzeća. Pita se i da li njih dvojica skupštinsku govornicu koriste kako bi se „ostvarila korist za privatno preduzeće“.\nU dopisu Agenciji za borbu protiv korupcije, Opštinska uprava Paraćina navodi da treba ispitati niz okolnosti koje mogu biti dovedene u vezu sa nedozvoljenim političkim uticajem.\n„2. Da li je motiv za iznenadno angažovanje narodnog poslanika Aleksandra Markovića i narodnog poslanika Vladimira Orlića u narodnoj skupštini, gde iznose netačne tvrdnje sa ciljem pritiska na lokalnu samoupravu Opštine Paraćin isključivo političke prirode ili je reč i o drugim motivima.\n3. Da li se u ovom slučaju govornica Narodne skupštine koristi u smislu člana 37 Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, kako bi se ostvarila korist za privatno preduzeće.\n4. Da li je preduzeće Eurolajn i na kakav način pružilo pomoć u kampanji ovih narodnih poslanika, da li su oni imali kakvu drugu korist od ovog preduzeća ili su primili kakve poklone od strane lica koja su povezana sa ovim preduzećem.\nSmatramo da treba proveriti da li su Aleksandar Marković, Vladimir Orlić, Milan Ilić, ali i Radiša Savić, većinski vlasnik Eurolajna i odbornik u Skupštini opštine, povezani i drugim poslovnim interesima kao što je izgradnja ili legalizacija već obavljene izgradnje poslovnih i poslovno stambenih objekata u Beogradu i na Kopaoniku.\nSmatramo da je potrebno ustanoviti kakve su tačno veze Aleksandra Marković, Vladimira Orlića, Milana Ilića, Radiše Savića i Dušana Adamovića i Miće Pušice, koji su (poslednja dvojica) lica koja su obavljala dužnost članova NO (Nadzornog odbora) Srpske fabrike stakla do stečaja, a takođe i dužnosti člana Izvršnog SNS (po sopstvenoj izjavi) i člana Glavnog odbora SNS.\nSumnjamo da bi se na taj način mogao ustanoviti i drugi osnov za interesovanje Aleksandra Markovića i Vladimira Orlića za Paraćin, ali i razjasniti da li postoji osnov za sumnju da je reč o sukobu interesa, kao i sumnju za tvrdnju da je reč o korišćenju uticaja kako bi se ostvarili ciljevi privatnih preduzeća i pojedinaca, a ne interesi građana.\nNe osporavamo pravo narodnih poslanika Aleksandra Markovića i Vladimira Orlića da u Narodnoj skupštini zastupaju privatne interese preduzeća Eurolajn iz Paraćina, ali smatramo da ukoliko to već čine, to treba da rade držeći se istine i bez izmišljanja događaja vezani za rad organa opštine Paraćin.\nDodatni razlog za naše uznemiravanje je činjenica da je Milan Ilić i u prošlosti već koristio sredstva koja nisu u skladu sa propisima da ostvari interes privatnog preduzeća čiji je zakonski zastupnik i kasnije javno, više puta i na direktno postavljano pitanje negirao da je bio osuđivan, dovodeći na taj način javnost u zabludu.\nTakođe smatramo da narodni poslanici Aleksandar Marković i Vladimir Orlić, ukoliko već rade za interes privatnog preduzeća iz Paraćina, treba da podnesu ostavke na javne funkcije koje obavljaju i da se zaposle u ovom privatnom preduzeću, pa da onda kao legalno plaćeni lobisti rade za interes ove prevozničke firme u skladu sa pozitivnim propisima.\nS tim u vezi, očekujemo izjašnjenje Narodne skupštine i Agencije za borbu protiv korupcije kako bismo preduzeli druge mere iz naše nadležnosti“, navodi se u dopisu Agencije za borbu protiv korupcije.\nIzvor: Danas/ Piše: P. D.\nTagged AGENCIJA ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE, PARAĆIN


URA podržala Bojanića: Zajednički kandidat opozicije pobjeđuje DPS\nčetvrtak decembar 13\nĐukanović obišao hidrocentralu Itaipu\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović obišao je hidrocentralu Itaipu, u pratnji generalnog direktora, avionom koji mu je stavio na raspolaganje predsjednik Mario Abdo Benitez, saopšteno je iz Đukanovićevog kabineta.\nBogdanović: Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti kulturnih dobara bolje štitimo vrijednu baštinu Crne Gore\nVlada Crne Gore je na danasnjoj sjednici utvrdila Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti kulturnih dobara, koji je planiran Programom rada Vlade za 2018. godinu.\nMedojević nakon izlaska iz zatvora: "Vrijeme za jedinstvo i slogu svih ljudi koji ne žele da trpe ropstvo i diktaturu"\nLider Pokreta za promjene Nebojša Medojević oglasio se jutros, nakon izlaska iz zatvora, na društvenoj mreži Fejsbuk.\nAbazović sa njemačkim ambasadorom: Samo proevropska alternativa se može suprotstaviti privatnoj državi\nby Ana Šofranac\nLider Građanskog pokreta URA, Dritan Abazović razgovarao je danas sa ambasadorom SR Njemačke u Crnoj Gori, dr Robertom Veberom.\nutorak, 13 mart 2018 19:16\nGlavni odbor Građanskog pokreta URA večeras je podržao jedinstvenog opozicionog kandidata Mladena Bojanića, u susret predsjedničkim izborima zakazanim za 15. april.\nU pokretu URA su još jednom podsjetili da samo “jedinstveni opozicioni kandidat može pobijediti DPS”, ali i da druge opozicione partije moraju voditi računa o opštem interesu, a ne stranačkom rejtingu.\n„Kandidaturom Mladena Bojanića za predsjednika ostvarili su se višemjesečni napori Građanskog pokreta URA ka pronalaženju zajedničkog kandidata opozicije. Još jednom pozivamo sve istinske opozicione subjekte u Crnoj Gori, koji su ranije istakli kandidature, da od njih odustanu, čime bi jasno pokazali da im je imperativ pobjeda opozicionog kandidata na predsjedničkim izborima. Svaki drugačiji postupak pokazao bi da im cilj nije smjena DPS-a“, stoji u saopštenju ove stranke.\nGlavni odbor je podržao i predlog da novi potpredsjednik Građanskog pokreta URA bude predsjednik cetinjskog odbora Filip Adžić, a novi šef medijskog tima Bojan Jevrić.\nAdžić je na posljednjim cetinjskim izborima ostvario najbolji rezultat od svih opozicionih partija, sa preko 15 odsto podrške građana. Važi za jednog od popularnijih funkcionera Građanskog pokreta URA, a odbor koji predvodi ima čak pet odbornika u Skupštini Prijestonice.\nViše iz ove kategorije « Crna Gora i Azerbejdžan uspostavili snažne odnose Mandić: Bojanić govori srpskim, njeguje crnogorske vrijednosti i "gutao je suzavce" »\nDobro otvorite oči: Ovih sedam stvari zreo muškarac nikada ne bi trebalo da radi!\n"Crna Gora je zemlja naših korijena, s kojom želimo da imamo bliži odnos"\nMarko je pozvao prostitutku da mu dođe u stan, a kad joj je otvorio vrata pokajao se što se rodio!\nMinistar turizma: Objavimo rat otpadu\nKit Ričards odustao od alkohola: Vrijeme je da prestanem!\nJedinstveni podvig Tivćanke: Stefani na katamaranu prešla Atlantik\nDjevojke koje ne znaju ove stvari su NEISKUSNE u krevetu\nBarselona našla zamjenu za Albu\nPoštapalice zbog kojih vas mogu okarakterisati kao "TUPAVE"\nAutorska prava © 2018 Standard Media d.o.o. Podgorica. Sva prava zadržana.


Na pomolu veliko otkriće: Naučnici iz Kanade našli način da blokiraju tumor | Infomedia Balkan\nLifestyle | 28.Jun.2018 - 15:40 h\nNa pomolu veliko otkriće: Naučnici iz Kanade našli način da blokiraju tumor\nKanadski naučnici pronašli su način da blokiraju tumor – navode naučni portali.\nIstraživači sa Univerziteta Alberti otkrili su dosad nepoznate terapeutske ciljeve, čije bi blokiranje moglo vrlo efikasno da spriječi širenje raka.\nU novom istraživanju objavljenom u časopisu” Neječer komunikejšns” naučnici su utvrdili da označavanja nekoliko “gena – meta” može blokirati više od 99,5 odsto metastaza u organizmu!\nPotencijalni značaj ovog otkrića je nevjerovatan – ističu naučnici. Metastaze ubijaju oko 90 odsto svih pacijenata oboljelih od raka. U ovoj studiji otkriveno je 11 novih načina kojima bi se moglo zaustavljati metastaziranje.\nRak je teško liječiti jer to nije jedinstvena bolest – tim terminom opisuje se više od 200 različitih zloćudnih tumora.\nOsnovna poluga razvoja raka jesu mutacije u genima, bilo da se radi o mutacijama koje su naslijeđene ili koje su stečene tokom života. U novoj studiji, koju su neki naučni časopisi opisali kao prelomnu, naučnici su uspjeli da zaustave metastaziranje različitih vrsta tumora.\nKako bi mogli posmatrali rast i širenje ćelija raka u stvarnom vremenu, autori su koristili ptičji zametak bez ljuske jajeta.\nUz pomoć posebnog molekularnog oruđa u ćelije raka usadili su tzv. “shRNA” vektore koji su se vezali za specifične genetske produkte i zaustavili njihovo aktiviranje.\nOnda su te ćelije raka vratili nazad u embrione i pratili kako stvaraju “grozdove” identifikujući one koji su pokazivali da ne metastaziraju.\nKada su pronašli “kompaktne kolonije raka”, to je značilo da su svi koraci metastaziranja blokirani.\nNakon toga su ih mogli izvaditi, istražiti o kojem je genu riječ, te zaključiti da li je on zaista odgovoran za metastaziranje.\nOvom metodom identifikovano je 11 gena koji su odgovorni za metastaziranje ćelija raka.\nAutori studije ističu da su ti geni uključeni u procese metastaziranja raznih vrsta raka, odnosno da nisu specifični samo za neke, što je potvrdila studija na miševima.\nIzvor: Srpska cafe/Srna


Miranović: Tragikomično političko-propagandno djelovanje jurišnika DPS-a i SDP-a - CdM\nMiranović: Tragikomično političko-propagandno djelovanje jurišnika DPS-a i SDP-a\nMučno je slušati, a i gledati, političko-propagandno djelovanje jurišnika DPS-a Milovana Jankovića, bivšeg prvaka JUL-a Mire Marković i nekadašnjeg, na nesreću Cetinja, gradonačelnika Prijestonice. Još tragikomičnije je što se na sramne izjave Jankovića nadovezuje njegov sestrić i bivši šef kabineta iz redova SDP-a Nikola Đurašković, sa gotovo identičnim klero-fašističkim pristupom. To nije ni ponosno Cetinje, a ni građanska Crna Gora, kazao je Lazar Miranović ispred Građanskog pokreta URA.\nOn je ukazao na to da je upravo Janković, prvo kao nekadašnji jurišnik cetinjske podružnice JUL-a, radeći po diktatu Slobodana Miloševića i Mire Marković, a onda kao jurišnik DPS-a i po diktatu Mila Đukanovića, sav svoj životni i politički angažman ugradio u unižavanje Cetinja, crnogorskog identiteta i Crnogorske pravoslavne crkve (CPC).\n“Kako drugačije opisati djelovanje onih koji su devedesetih jednako grčevito branili ideje velikosrpskog nacionalizma, a koji danas isto čine u ime crnogorskog nacionalizma. Na takve sramne poduhvate Jankovića, o čijem licemjerstvu najbolje govori i činjenica da je, dok je rukovodio gradom, čak i igralište na Cetinju upisano na ime Mitropolije crnogorsko-primorske (MCP), i njegovog sestrića Đuraškovića, na čijem huškačkom potencijalu bi pozavidjeli Slavko Mandić, Božidar Šundić i čuveni urednici edicije “Rat za mir”, nije dostojno ni pružati adekvatan odgovor, jer će ih istorija ubrzo smjestiti tamo gdje zaslužuju. Baš kao i njihove političke fosile i satelite nekadašnjeg Miloševićevog SPS-a: JUL i DPS”, zaključio je Miranović.\nTagsCetinje Crnogorska pravoslavna crkva CPC Demokratska partija socijalista DPS Građanski pokret URA Lazar Miranović Mitropolija crnogorsko primorska SPC\nIzdaja URE je za udzbenike !!!\nNijedan vas vise Crnogorac nece glasati, videcete sada na izborima, necete imati ni 1%\nTo mi pričaš\nMomak,ne blamiraj se.\nA ciji bijase ti Miranovicu,jesi li Vasa “zabca”one pogani mrtve nevaljale.\nEvo brzo izbori,pa cemo vas vidjeti …\nMislim da necete imati 15% što ste imali…\nJer ste ispalili sve CG što su vas glasali…\nOtkazite sad od 1-og kiriju koju dajete za prostorije na Cetinje .\nJu, ju kakav recnik, onih po cijem nalogu su terorisani građani\nKo je doticni mladi oslobodilac iz URE.treba da cutite i da vas je sram za cijeli zivot.\na vi iz ure cete dobiti vecinu na cetinje , ahahahahahahag kakav autogoool, zamisli kad svojin cinjenjem ucinis da te mrzi cijela crna gora vise od dps-a i df- a\npozdrav za novaka , ahahahhaha


BIVŠI ŠEF CIA ŠOKIRAO REGION PREDLOGOM Srbi, dajte deo Kosova...\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da je Srbiji potreban energičan, vredan i borben mandatar za sastav nove vlade, da je premijerka Ana Brnabić bila sjajan premijer, kao i da će vlada biti formirana pre ustavnih i zakonskih okvira. Vučić je sinoć rekao da razmišlja o mandataru za sastav nove ...\nEKSKLUZIVNO U "ĆIRILICI"! Svaka odbrana istine je stradanje!\nDEMO BERIŠA U "ĆIRILICI": Tačija čeka sudbina Miloševića jer se POBUNIO!


Broj zaraženih korona virusom u svijetu u četvrtak je premašio milijun i pol, a broj umrlih 90.000, nakon što su nove brojke objavili SAD, Italija i Velika Britanija.\n09.04.2020. u 19:24\nPo Reutersu, Italija ima 143.626 zaraženih, najvišu brojku nakon SAD-a i Španjolske te 18.279 umrlih, što je najviše na svijetu.\nU Velikoj Britaniji broj umrlih skočio je za 881 na gotovo osam tisuća ljudi, objavio je ministar vanjskih poslova Dominic Raab.\nOn je kazao da Britanija još nije dosegla vrhunac epidemije te da je prerano za popuštanje mjera.\nZaraženih je u Britaniji nešto preko 65.000 te je Raab zatražio još jednom od Britanaca da ostanu doma.\nitalija, korona virus, sad, svijet,\nGradonačelnik New Yorka: Javne škole ostat će zatvorene do kraja školske godine\nSTANJE U AMERICI\nCRNE BROJKE U SAD-u drugi dan zaredom gotovo 2000 ljudi umrlo od korona virusa, u svijetu broj zaraženih prešao 1,5 milijuna


I one su se patile sa viškom kilograma posle porođaja, a sada drugim mamama otkrivaju svoje trikove vitke linije!\nMnoge žene posle porođaja padnu u depresiju jer shvate da se pored svakodnevice i doskorašnjih navika, promenila i njihova linija. Često se bore sa viškom kilograma, pa su neke mlade mame odlučile da svoja iskustva sa zadržavanjem vitke linije posle porođaja podele sa drugim mamama koje se nalaze u sličnom problemu.\n23.05.2020. - 08:00h\ngojaznost, veliki stomakfoto: Depositphotos/OtnaYdur\nKristina Belamid je majka trojice dečaka, jedna od retkih koja nema problem sa viškom kilograma posle porođaja. Tajna u gubitku kilograma jeste kontrola porcija i držanje podalje od nezdrave hrane.\n"Najzdraviji način da izgubite kilgrame ili održite svoju idealnu težinu jeste jesti i živeti zdravo. Jedite pravu količinu hrane koja je potrebna vašem telu. Nastojim ciljati 1 200 kalorija dnevno. Izbegavam jesti brzu hranu, previše slatkiša i unošenje gaziranih sokova”, kaže Kristina.\nDžoli Darluko je mama dvoje dece i ima ozbiljnu metodu.\n“Posle svakog obroka popijem čaj i ne jedem nakon 18h. Čaj od mente je odličan nakon obroka jer pomaže u smanjenju nadimanja stomaka. Zapamtite samo da posle obroka morate da sačekate minimum sat vremena pre nego što popijete bilo koji napitak. Pored toga, svakodnevno vežbam”, naglasila je mama Džoli.\nKler Gevilan Tason praktikuje vežbanje u borbi protiv viška kilograma.\n“Trčanje je za mene najbolje. Mogu da jedem bilo šta, ali naravno umereno”.\nMajka dvoje dece, Evelin Senidad najviše voli da šeta.\n“Koristim i hula-hop obruč. Zabavan je način vežbanja kad god nemam vremena za šetnju”, objašnjavajući da su vežbanje uz hula-hop najmanje 10 minuta dnevno daje slične rezultate kao i druge vrste aerobik vežbi.\nAleks Serano Arora se kune u toplu limunadu ujutro i bilo koji čaj sa limunom pred spavanje, piše ljepotaizdravlje.hr.\n“Praktikujem to već nekoliko meseci i uživam u zdravstvenim prednostima”, objašnjava ona i podseća da u stručnjak preventivne medicine dr Roksanu Sukol voda sa limunom pomaže vašem telu da upije hranjive materiji iz hrane koju jedete. Osim toga, dobar je način da unosete potrebnu količinu vitamiina C.\ngubljenje kilogramavišak kilogramarežim ishranelimunadavežbanjefizička aktivnosttreniranje