ARHIVA VESTI ZA SEPTEMBAR - RUJAN - SEPTEMBER, 2019. GODINE\nGodina izlaženja: XXI • Uređuje: Zlatko Milenković • email: stripvesti@gmail.com\n40 godina Strip zabavnika (5)... Autor: Predrag Đurić\n...NEVEN – Vršnjak Strip zabavnika\nSada već davne 1979. godine Strip zabavnik nije bio jedina novopokrenuta Dnevnikova revija koja je objavljivala stripove. Uz već naširoko poznate edicije Zlatna serija i Lunov magnus strip, koje su ušle u jedanaestu godinu objavljivanja, i obećavajući Strip zabavnik, koji je trebao da zameni tri godine ranije ukinuti Zlatni kliker, svetlost dana ugledao je i Neven. Časopis je dobio ime po čuvenom listu koji je od 1880. do 1908. godine izlazio u Novom Sadu i koga je, najvećim delom, uređivao doktor Jovan Jovanović – čika Zmaj Jova. U neku ruku, novopokrenuti Dnevnikov časopis predstavlja obnovu Zmaj Jovinog Nevena.\nNeven je zamišljen kao školski list, pandan sličnim časopisima koji su izlazili širom Jugoslavije (Dečje novine, Plavi vjesnik, Male novine, Kekec, itd.), ali nijedan u Vojvodini na srpskohrvatskom jeziku - izlazili su časopisi za decu i mlade na mađarskom – Jó Pajtás, Képes ifjúság i Mézeskalács, na slovačkom Pionieri (kasnije pod imenom Zornička) i Vzlet, na rumunskomBucuria copiilor i dosta kasnije osnovana Tineretea i rusinskom Pionirska zagradka (kasnije Naša zagradka) i Mak. (Spomenimo da danas izlaze dečji listovi i na hrvatskom – Kužiš?!, bunjevačkom Tandrčak, ukrajinskom Solovejko i makedonskom Sunica, časopis za dečju književnost Detinjstvo, a izlazili su svojevremeno i listovi na romskom i tokom poslednje decenije, paralelno sa Nevenom, i neki drugi časopisi za decu na srpskom jeziku.) Interesatno je da su u početku ciljanu publiku Nevena činili prvenstveno mladi uzrasta 11 i 12 godina, dakle oni već suviše zreli za listovi tipa Zeka i Tik tak – ova publika biće pokrivena prvo mesečnim dodatkom Mali neven, koji će kasnije prerasti u samostalan časopis.\nNajveću zaslugu za osnivanje/obnavljanje Nevena imao je svestrani Miroslav Antić. Najpoznatiji kao pesnik, Mika je bio i slikar, filmski scenarista i reditelj, ali i autor stripa. Kao dvadesetdvogodišnjak objavljivao je u Pančevcu stripove Bata iz Banata i Doživljaji Lale reportera. Antić je oko Nevena okupio impozantne saradnike. Redakciju su činili velika i prerano umrla novosadska spisateljica Milica Mićić Dimovska, dečji pisac Stevan Beljanski, pesnik i novinar Branislav Kupusinac, dečji pesnik Slavoljub Belimarković... Za vizuelni identitet bili su zaduženi, između ostalih i Gradimir Smuđa, Borislav Stanković Stabor i Aleksandar Pedović. Neven je donosio brojne interesantne priloge, od reportaža iz vojvođanskih škola, književnih i istorijskih rubrika, do sporta i zabave.\nOd samog početka strip je našao svoje mesto u Nevenu. Već u prvim brojevima bili su tojedan kaiš stripa Klinci Dušana Vukojeva i Radiča Mijatovića i jedna strana stripa Porodica Kremenko, a već od narednog broja i strip u jednom kaišu Neki novi klinci Gradimira Smuđe (koji je tad imao 23 godine), kao i strip Gvida Silvestrija Vuk Alberto (radi se o stripu koji je Silvestri stvorio 1973. godine, kada je imao 21 godinu i koji je izlazio u Korijere del ragaci, a kasnije ga je u posebnoj seriji objavljivao italijanski izdavač Dardo. Neki novi klinci pojavili su se u prvih šesnaest brojeva Nevena (u 15. broju na celoj strani), dok se Vuk Alberto pojavljivao, sa prekidima u prvih petnaest brojeva, da bi bio repriziran mnogo godina kasnije. Smuđa će kasnije objaviti još samo jedan strip na dve strane Kako rastu..., ali će uraditi veći broj ilustracija i naslovnih strana.\nOd drugog broja krenula je i interesantna rubrika Ljuljaška za mrave. Bili su to aforizmi Borislava Putnika Puba koje je ilustrovao Stabor. Rubrika je potrajala sve do 668. broja.\nU petom broju Nevena pojaviće se dva kaiša američkog stripa Mačak Miša (Heathcliff, takođe nastao 1973. godine, kod nas poznat i kao Mačak Haralampije – Denis, Politikin zabavnik) Džordža Gatelija. Međutim, ovaj broj ostaće upamćen po nečemu drugom – u njemu će osamnaestogodišnji Zoran Janjetov objaviti prvi kaiš stripa Miš Kosta. Tokom narednih godina u Nevenu će biti objavljeno oko 140 kaiševa i sedam tabli ovog potpuno osobenog i originalnog stripa, koji će postati jedan od zaštitnih znakova Nevena. Poslednji kaiš biće objavljen u broju 141, da bi početkom novog milenijuma bio repriziran, a svoj život nastaciće u Malom nevenu. Još jedan strip Janjetova objavljen tokom prvih godina Nevena bio je strip od sve strane Pogledaj, pa ispričaj. Evo kako se Janjetov priseća tog vremena:\n„Neven je uređivao tada Mika Antić, ali Seja Babić je bila u redakciji Nevena, a Seju Babić sam znao preko roditelja. Ona me je zvala, a ona je bila jedna dobra, blesava osoba. Duhovita, topla, prijatna, od ljudi kakve volim. Pošto je znala da crtam, pitala me je da li bih ja crtao za Neven. Izmislio sam Miša Kostu, neke ilustracije. Kad se Seja posle „otcepila“ od Nevena i napravila Mali neven, to je bio raj za mene. Opet je bilo „Da li bi radio za Mali neven?“, „Bih, šta?“, „Šta hoćeš, odrešene ruke...“. I što sam donosio, oni su objavljivali i to je bilo super. Jedino u međuvremenu sve što sam uradio za Mali neven, svi originali ili su uništeni ili ukradeni. Nijedan mi nije vraćen. Bilo je par stvari koje sam jedva iskamčio. Ne znam kako, neko je uspeo da mi spase par kaiševa Miša Koste. Svi Ćumislavi, sve... Svaki put sam tražio da mi bude vraćeno. Tada si predavao original, nisi ga skenirao i poslao imejlom ili aploudovao. Nego je original išao u repromašine u štampariji. Da li je to neko bacao, da li je to neko ćapio, uništio, zaboravio... Uglavnom, nijedan ne postoji. Ja Ćumislava imam samo kao fotokopije iz Malog nevena. Jako puno ljudi sad hoće da izda Ćumislava. Imam jedno tri-četiri domaća izdavača, čak i neki ljudi iz Amerike hoće da finansiraju izdanje Ćumislava, a ja sve nešto hoću da ga uradim kako treba... Da nisu samo one strane koje su izašle u Malom nevenu. Hoću da dodam još životinja, jer ja to još mogu. To je vrh mog stvaranja. To je meni jače i od Panasonika i svega, jer je mene iznenađivao. Kad sam to radio sedeo sam i smejao se glupostima koje su iz mene izlazile, kao da je nesvesno. Tu je bio najjači X faktor. Najviše sam bio ja, jer to sam ja. Hoću da ga uradim, da dodam još strana sa puno životinja, tih idiotskih tekstova, da knjigu opremim da bude objekat koji hoćeš da grliš, da ga gledaš hiljadu puta. Da na rikni bude hiljadu stvari, da na ovim forzacima bude šareno, divno, kao Dejv Kuper... Da nije samo sadržaj, već da ti nudi mnogo više. Već sam pričao sa nekoliko izdavača da ću početi da se bavim time kad budem imao vremena (a nemam). Jako bih voleo da to bude kako treba.“\nOd dvadesetog broja u Nevenu izlazi strip Zeka Pega na pola strane. Autor crteža je Stabor, a scenaristi su bili (barem) Svetozar Obradović i Rastislav Durman. Stabor u stotinjak brojeva crta i reklamni strip za proizvode subotičkog Pionira – uglavnom se radi o samo jednom kadru, ređe o jednom kaišu, pola ili celoj strani, koji odišu originalnošću i duhovitošću. Radi i još neke kraće stripove,uključujući tu i strip S.V.E. Mirko, a ilustruje i rubriku Šandora Bogdanfija S one strane smešnog.\nU to vreme Mika Antić je bio nepopularan u beogradskim nacionalističkim krugovima, koji su mu zamerali što se izjašnjava kao Vojvođanin, tvrdeći da ta nacija ne postoji. Da li zbog toga, Antić će krenuti da u narednim mesecima i godinama oko Nevena okuplja mlade novosadske autore stripa, pružajući im punu afirmaciju. Jedan od autora koji je više od decenije bio vezan za Neven bio je Dušan Vukojev. Evo kako se on seća Miroslava Antića:\n„U to vreme glavni i odgovorni urednik Nevena bio je Miroslav Antić. Ne znam kako, on je saznao za Rundija, koji je izlazio u Zabavniku, radi jedan Novosađanin. To ne može. Za njega je odliv mozgova već tada bio poznat termin. Kada sam došao na razgovor u njegovu kancelariju, on se brijao električnim aparatom. Zavoleo sam ga odmah. Ponudio me je pićem i duplo većim honorarom. Gde su nestali ti divni ljudi?“\nVukojev (izuzimajući prvi broj i kaiš Klinaca) je u Nevenu ipak debitovao stripom u jednom kaišu Koko – objavljeno je petnaestak kaiševa počevši od broja 20 do broja 37 (izlazio i u Stripoteci). Posle duže pauze Vukojev će se vratiti u 120. broju kao scenarista stripa Lijanko, koga je crtao Radič Mijatović, a već u narednom broju i stripom Rundi, u kojem je bio kompletan autor. Rundi je jedan od najdugovečnijih stripova u Nevenu – potrajao je sve do 667. broja (kasnije se još pojavio nekoliko puta), pri čemu su od 525. broja reprizirani stari nastavci – dakle više od četiristo premijernih nastavaka! Uz njega, Lijanko je sigurno najpoznatiji među stripovima koji su izlazili u Nevenu – jednim delom zahvaljujući dugovečnosti, a delom i zato što je uglavnom izlazio na poslednjoj strani u boji (pojedine table je, sem Mijatovića, kolorisao i Slavko Pejak). Ukupno je objavljeno 128 zasebnih strana stripa Lijanko, kao i pet epizoda – Let balonom, Dolina, Jeti, Leteća zala i Gusarsko blago. Osim prve, koja je imala 10 strana, ostale epizode su imale 19 strana. O saradnji sa Nevenom Mijatović kaže:\n„Još u vreme kada je Mika Antić bio glavni urednik. Duda i ja smo odneli jedan kaiš stripa Klinci i to je, ako se ne varam, objavljeno u pilot-broju, ali uopšte ne mogu da se setim zašto nismo nastavili. Kasnije, kada je Slobodan Stanišić postao glavni urednik, krenulo se sa Lijankom. Stanišić se i sam bavio stripom i tražio je da radimo neki strip za decu. Ideja je bila da to bude parodija na Tarzana. Bili smo ograničeni da ne možemo da idemo sa jačim fazonima, već da se zadržimo na odnosu Paja, Pata i sestrići! U to vreme, Marketprint je dobio prava na Tarzana, koga su Ortiz i ostali ubogaljili. Urednici su razgovarali među sobom da nije dobro to što Lijanko liči na Tarzana, pa je Sreten Drašković spomenuo da nije zgodno da se sa tom praksom nastavi. Iako sam bio protiv, bilo mi je sasvim logično, posebno što smo i Duda i ja sarađivali sa Marketprintom, pa smo obukli Lijanka! Već posle desetak objavljenih tabli, počeli su da me vuku po školama. Sloba Stanišić je čitao svoje pesme, Steva Beljanski je pregovarao o prodaji Nevena školama, a ja sam uživao s decom, crtajući im Lijanka! Šteta što urednici Dnevnika nisu znali da iskoriste popularnost Lijanka da se izdaje u formi albuma ili albuma sa sličicama, koji su u to vreme bili popularni“.\nSredinom osamdesetih Vukojev objavljuje još jedan strip u Nevenu – radi se o stripu Kreker Kid, koga je crtao Petar Meseldžija. Objavljene su dve epizode – Plavi maslačak i Zmajeva planina, svaka sa po 12 strana (tridesetak godina kasnije ponovo objavljene u strip-albumu u izdanju Rozenkranca).\nOd 39. broja Neven počinje da ustupa značajno mesto i stripu o narodnooslobodilačkoj borbi. Prvi takav strip bio je Troje nesalomljivih Svetozara Obradovića i Branislava Kerca. Objavljene su dve epizode – Nema mleka za ratnike i Tanka crvena linija – obe sa po 19 strana. Sledilo je pet epizoda Poručnika Tare (Zlatni kliker, Pan strip, Strip zabavnik, Stripoteka, Vojvođanski strip) istih autora – U osinjem gnezdu, Bekstvo iz bolnice, Razmena na mostu, Izdaja i Tragovi zločina, te dve epizode stripa Partizan Goran, koje je Kerac crtao prema scenariju Petra Aladžića. Nakon ovoga slede stripovi prema scenarijima Dušana Vukojeva – prvo Tenk (crtež Branko Plavšić), a zatim stripovi sa Nebojšom i Vukom kao glavnim junacima, koje je nacrtao Jelko Peternelj – Tunel, Napad u zoru, Poskok, Kanjon i Prepad. Jelko Peternelj dalje nastavlja da radi i scenarija za ovaj serijal, pri čemu menja imena glavnim junacima u Saša i Grom. Objavljene su sledeće epizode: Padobranci, Pijanino, Spasite Drinu!, Diverzija i Razmena. U međuvremenu objavljen je i strip Aladžića i Plavšića Večernja akcija. Poslednji strip iz NOB objavljen u Nevenu je Valter brani Sarajevo Ahmeta Muminovića (ranije objavljen u Zlatnom klikeru).\nSpomenimo još neke stripove koji su objavljeni u prvih sto pedesetak brojeva Nevena: Slavko Obadov od belog do crnog pojasa (dve strane), Priče o Malom zubu (1), edukativni stripovi Svemir (18) i U slici i reči (26) koje je, između ostalih, radio Martin Bertonmje, te stripovi Deset minuta zabave na pola strane, Mima, pazi palac (1), Ako želiš da te prati sreća (1), Dan istraživača (1), Pravo u centar (1 kaiš) i Otmica (1 kaiš).\nU 149. broju Nevena stripom od jednog kaiša Sića debituje Dušan Dimitrov, autor koji će ostaviti značajnog traga, posebno kasnije u Malom nevenu. Objavljena su svega tri kaiša Siće. Tek u 612. broju ćemo se ponovo susresti sa Dimitrovim – tokom narednih osamdesetak brojeva ilustrovaće stihove Duška Radovića kroz kaiševe Tužne đačke ispovesti, Umiljati odgovori na ozbiljna školska pitanja i Veliki i mali, kao i objavljivati kaiševe Olovka piše srcem i Ko je to? Šta je to?\nNakon 150. broja Neven objavljuje još neke inostrane stripove, paralelno sa već ustaljenim, gore spomenutim stripovima i stripovima o NOB: kratke Ambrosove stripove, koji su se ranije pojavljivali i u drugim Dnevnikovim izdanjima – Krivina straha, Pravo sportski duh, Golgeter, Dugajlija, kao i strip veoma popularan u Francuskoj – Pif i Erkil (7 kaiševa) Hoze Kabrero Arnala (ali koga su u to vreme crtali drugi crtači, zatim Aspirino i Kolodion Alfonsa Figuerasa (izlazio i u Caku, Zlatnom klikeru, Lunovom magnus stripu), Špageti Dina Atanasija (5 strana), Džoni Galaksija Blaja Navara i Žozepa M. Bee (4 strane, izlazio i u Zlatnom klikeru, Lunovom magnus stripu i Zlatnoj seriji), kao i sedam strana stripa Zrak (izlazio i u Zlatnom klikeru), tri strane Kremenka, edukativni strip Naša planeta na osam strana, te strip Runea Andreasona Mali Ričard i njegova mačka (3 strane).\nStupanjem Slobodana Stanišića na mesto urednika Nevena, i stripovi ovog autora počinju da bivaju objavljivani. Radi se o svetu robota – stripovi Roboti, Robotijada, Roboti u svemiru, Rista i roboti – objavljeno je oko 350 kaiševa i nešto manje od 10 strana ovih stripova. Objavljen je i još jedan strip Stanišića na šest strana – Itej, pustinjski čovek.\nNakon što se Strip zabavnik ugasio, Neven kreće da objavljuje neke od stripova koji su tamo izlazili. Tako su objavljene tri epizode Rahana i četiri epizode Doktora Žistisa, stotinjak tabli Rileta i Gileta Ala Smita, četiri strane Zrikija Švargle i Šuleta Globusa Franciska Ibanjeza Talavere, a repriziran je i strip Rodijevi doživljaji (epizoda Večera) Nikole Maslovare. Maslovara je nacrtao i jednu epizodu Barba Plime objavljenu u Nevenu na osam strana (scenario Miodrag Milanović, tuš Slaviša Ćirović).\nSpomenimo još neke strane stripove koji su izlazili u Nevenu nakon broja 350: Luluani (7 strana), Roksti (1), Prijatelji Životinja (Konrad Lorenc, 1 strana), U životinjskom svetu (1), Porodična uspomena (2), Zekan (epizoda Duhovito veče, 5 strana, izlazio kao Zekine pustolovine u Zlatnom klikeru, Almanahu i specijalnom broju Zlatne serije) Tribertija i Perinija, Bramerov Gadža (2 strane), Aladin (12), Srećko (Wladimyr, Karlos Roke, 6 brojeva), Školarci (Mel Lazarus, 8 strana). Posebno obimni bili su stripovi Robin Hud (objavljeno je 14 epizoda), kao i Tom i Džeri Keli Džarvis (rođena 1968, počela da radi na Tomu i Džeriju kad joj je bilo svega 18 godina) i Gufa i Keja Rajta (osamdesetak strana).\nDolazak na vlast Slobodana Miloševića i njegovog nacionalističkog režima, kao i smena vojvođanskog političkog rukovodstva i njegova zamena Miloševićevim kadrovima nisu se odmah odrazili na Neven (pa i na druga Dnevnikova izdanja). Zbog neafirmativnog izveštavanja o mitinzima u Novom Sadu koje je organizovao Miloševićev režim, smenjen je dotadašnji direktor Dnevnika Jovan Smederevac, a na njegovo mesto postavljen Miloš Tomić. Međutim, pokazuje se da Tomić nije voljan da „zavodi red“ u Dnevniku, pa i on biva smenjen 1990. godine i na njegovo mesto dolazi Miodrag Karadžić, koji će, prema rečima novinara Mihala Ramača, bespogovorno izvršavati naloge od Miloševića postavljenog predsednika vojvođanske vlade Radomana Božovića. Sledstveno, promene su vidljive i u Nevenu – dotadašnja praksa da se Neven neizmenično štampa ćirilicom i latinicom napuštena je, sve je više verskih saržaja (neizostavni sveti Sava u januarskom broju), a u godinama koje su sledile najkvalitetnije članovi napustili su redakciju, odnosno prestali da sarađuju sa Nevenom – Mićić Dimovska, Smuđa, Stabor, Vukojev, Mijatović... Tokom perioda međunarodnih ekonomskih sankcija Neven je ipak nekako izlazio, na smanjenom broju strana, na lošijoj hartiji i u obliku dvobroja i trobroja.\nU tom mračnom vremenu strip je ipak sačuvao svoje mesto u Nevenu – Rundi, Lijanko i još neki stripovi se repriziraju, a javljaju se i neki novi autori. Tako Zoran Opačić objavljuje strip Časlav (13 kaiševa), Srđan Nikolić Peka strip Maca i Miša (10 kaiševa), Stevo Maslek strip Tina (12 nastavaka).\nU novom milenijumu strip se zadržao u Nevenu, ali sada sa nekim novim autorima i njihovim stripovima. Najviše stripova su objavili ilustrator Nevena Vladimir Bikicki (strip Žika Slika) i Goran Milanović (strip Društvance „Kod brbljivog petlića“ u nastavcima od jedne strane, kao i još jedan strip u kaiševima). Poslednjih godina mesto u Nevenu je rezervisano za stripove Miomira Dejanovića.\nSpomenuli smo već Miku Antića i Slobodana Stanišića kao urednike Nevena, no najdugovečniji urednik Nevena bio je Slobodan Beljanski (1997-2014), a nakon njega Branislav Kupusinac (1986-1997). Beljanskog je na kratko nasledio Mirko Marković, sa ambicioznom vizijom stripa u Nevenu – pokrenuti su škola stripa, rubrika o istoriji stripa, krenuli su da se objavljuju nastavci stripa Nova Panonija (Predrag Đurić i Frančesko Konte), a junaci stripa su se posle mnogo godina našli na naslovnim stranama Nevena (Detektiv Lakonogić Nikole Maslovare i junaci stripa Dan kad je počelo leto Đurića i Kontea). Ipak, sve ovo je bilo kratkog daha. Markovića na mestu urednika nasleđuje Jelena Dopuđ (2014-2018), a nju Dušica Marinović, a pokrenute rubrike se gase.\nSpomenuli smo Mali neven kao Nevenov podlistak, koji je uređivala Mileva Babić Seja. List će se 1983. godine osamostaliti i u njemu će strip od prvog mesta imati zapaženu ulogu. Svakako da su najznačajniji stripovi Zorana Janjetova – Igračkaonica, koji će, sa prekidima, izlaziti tokom prvih pedestak brojeva, zatim Miš Kosta, koji je ranije bio objavljivan u „velikom“ Nevenu, te strip Iz beležaka profesora Ćumislava, čuvenog istraživača i zoologa. Janjetov je u Malom nevenu objavio i još jedan kratak strip Pomozite!\nPored Janjetovljevih stripova, izuzetni su i stripovi Dušana Dimitrova, među kojima se ističe strip Kako je rastao Dušan Dimitrov na šest strana, Zoov divljine na oko petnaestak strana, kao i čitav niz kraćih stripova, nekih od njih nastalih prema tekstu Dušana Radovića. I Stabor objavljuje u Malom nevenu više stripova, među kojima je najzapaženiji strip u kaiševima Tačko (osam nastavaka), dok se Smuđa javlja samo jednim kaišem stripa Diogen i jednom stranom pod naslovom Šta je to?\nIlustrator Malog nevena Branimir Prosenik takođe je uradio nekoliko kratkih stripova, a njegov kolega Marjan Manček nekoliko kaiševa stripa Pjer, te strip Dajomir i Miliboža. Stevo Maslek objavljuje trinaest nastavaka stripa Detektivi Dada i Vlada, a Srđan Rankov više od 20 nastavaka stripa Vilin-baštovani, strip Lepotica iz daleke zemlje Nigozete, te stripove po stihovima Desanke Maksimović Kći vilinog konjica i Car igračaka i strip Dečak Jova prema scenariju Raleta Nišavića.\nSvetozar Obradović i Pavel Koza objavljuju desetak kaiševa stripa Kiki i Riki, a Franja Straka stripove Ajk, Tamara i Mesečar. U Malom nevenu izlazi i sedam nastavaka stripa Stevana Živanova Feliks i Mudrica. Ljubomir Sopka objavljuje dva nastavka stripa Šapočka, Jožef Kalek jedan kaiš pod imenom Kost, a Goran Milanović strip Nevenko Malić.\nU novom milenijumu strip je u Malom nevenu uglavnom bio zastupljen kroz stripove Ljiljane Marcikić Mihalački nastale prema stihovima raznih domaćih pesnika. Među stripovima objavljenim poslednjih godina ističe se strip Bon-ton Marije Dragaš i Mali neven i Maša Sanje M. Iako se ne radi o stripu, spomenimo da je u Nevenu izlazila i Slovarica Dušana Vukojeva i Petra Meseldžije.\nPored Seje Babić, urednici Malog nevena bili su i Angelina Arbutović, Slavoljub Belimarković, Radmila Gikić-Petrović (inače, svojevremeno i saradnica Strip zabavnika), Nataša Topolac, Ivana Đukić (rado viđena na Novosadskom strip-vikendu) i Dušica Marinović.\nKakav bi se mogao izvući zaključak o stripu u Nevenu i Malom nevenu? Na prvom mestu, strip je od početka bio prisutan u oba lista i zadržao se tokom decenija. Prvenstveno se radilo o stripu domaćih autora, među kojima su mnogi prvi put objavili svoje stripove upravo ovde – Janjetov, Smuđa, Stabor, Dimitrov i drugi, ili su u Nevenu dostigli svoj stvaralački vrhunac (Vukojev, Mijatović, Dimitrov). Do promene ideološke orijentacije u društvu naročito je negovan strip iz Narodnooslobodilačke borbe. Kuriozitet čine neki strani stripovi koji kod nas verovatno nisu objavljivani van Nevena (Lazarus, Silvestri, Roke...). Ipak, Neven je imao žestoku konkurenciju među drugim školskim časopisima, uglavnom, ako ne i isključivo, se distribuirao po školama i njegova publika su uglavnom bili učenici svega nekoliko razreda, pa je pažnja na stripove koji su objavljivani bila relativno mala, a u denecijama za nama većina ovih stripova ostala je zaboravljena. Ovom prilikom tu nepravdu ispravljamo.\nStrip: Noćni sud (120) Autor: Franja Straka\nStrip: Cane (380) Autor: Goran Milenković\nNAGRADE NA KONKURSU SALONA STRIPA... Press: SKC Beograd\nBroj pristiglih radova na konkurs: 404\nBroj učesnika: 445\nBroj zemalja iz kojih su radovi stigli: 26\nZemlje iz kojih su radovi stigli na konkurs: Argentina (1), Bosna i Hercegovina (11), Brazil (1), Bugarska (8), Češka Republika (1), Crna Gora (17), Danska (1), Filipini (1), Grčka (2), Hrvatska (7), Iran (18), Izrael (1), Japan (1), Kina (11), Kuba (1), Litvanija (1), R.S. Makedonija (12), Rumunija (3), Rusija (5), SAD (1), Slovačka (1), Slovenija (3), Srbija (327), Turska (3), Ujedinjeni Arapski Emirati (1), Uzbekistan (6)\nŽiri: Anica Tucakov, istoričar umetnosti; Maja Veselinović, strip autor i illustrator; Dragana Stojiljković, strip scenarista; Ana Grigorjev, slikar i ilustrator; Jasmina Pucarević, grafički dizajner i šef programske službe SKC-a\nImpresivni broj radova koji su ove godine prijavljeni na Konkurs 17. međunarodnog salona stripa (404 rada iz 26 zemalja), sasvim izvesno svedoči o kontinuitetu i uspešnoj misiji negovanja stvaralačkog izraza u ovom mediju. Od introspektivnih potraga do klasičnije postavljenih žanrovskih postavki ili aktuelnih fenomenoloških pitanja, etablirani autori, ali i stvaraoci koji tek stupaju na scenu, svedoče o raznovrsnosti stvaralačkih strategija i pozicija.\nU okviru kategorija posvećenih mladim autorima do 15. godina primetno je dominantno mesto ekoloških tema, a sva tri nagrađena rada odlikuje plemenita istinitost izraza i talenat koji nesumljivo pripada domenu stripa.\nMeđu radovima nalazile su se i table autora već potvrđenih vrednosti, silovite rukopisne i kompozicione egzekucije, koji obezbeđuju temelje i pouzdanost naše scene. No, nagrada za najbolji crtež ove godine pripala je radu čija onirična likovnost i linearna tananost izlaze iz okvira utemeljenih staza i kreću putem autentičnog crtačkog istraživačkog postupka. Rad kome je dodeljena nagrada za najbolji scenario efikasno savladava teško uhvatljivu temu egzistencijalno poetičke prirode. Fluidni let misli i snova balansirane likovnosti krasi rad kome je pripala nagrada iz oblasti alternativnog stripa. Dok se ostvarenje kome je pripala nagrada u oblasti klasičnog stripa primetno izdvaja zrelošću ironične interpretacije akutnog civilizacijskog pitanja, ubedljve stvaralačke artikulacije.\nGrand Prix, ujedno i dobitnik nagrade za inovaciju u stripu, ove godine pripao je delu koje predstavlja ne samo najbolje strip ostvarenje osobenog inovativnog pristupa, već koje, verovatno, predstavlja jedno od najznačajnijih dela iz celokupne produkcije vizuelnih umetnosti po kojima ćemo pamtiti ovu godinu. Nevidljivi talas Dragane Kuprešanin predstavlja vrhunski autorski projekat, svojevrsni art objekat, koji odlikuje ozbiljnost i utemeljenost ambicije postavljenog koncepta i najviših standarda njegove realizacije, visoka grafička kultura, sofisticiranost i preciznost izraza, te kompleksni istraživački prodor u druge dimenzije percepcije, kako u doslovnom, tako i u najšire shvaćenom smislu - prodor stripa u prostor zahtevnog umetničkog čina.\nAnica Tucakov, istoričar umetnosti\nDragana Kuprešanin, Srbija, “Nevidljivi talas”\nDragana Kuprešanin (Beograd, 1982) je diplomirani likovni umetnik – specijalista slikarstva (FLU, Beograd, 2011) diplomirani grafički dizajner (FPU, 2008), autorka alternativnog stripa. Tokom dosadašnje umetničke aktivnosti ostvarila je dvadeset i pet samostalnih i preko 250 grupnih izlaganja i učešća na festivalima u zemlji i inostranstvu. Alternativnim stripom bavi se od 2004. godine, a od 2008. istražuje strip i granične medije koji koriste konvencije i jezik devete umetnosti, sa težnjom preispitivanja strukture i definicija stripa. Dobitnica većeg broja nagrada iz oblasti likovne (crtež) i primenjene umetnosti (dizajn, animacija, strip). Član ULUPUDS-a, ULUS-a, USUS-a, UFUS-a i UFAS-a. U statusu samostalnog umetnika od 2012. do 2018. godine. Student je doktorskih akademskih studija na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu, gde je od 2014. do 2016. godine u zvanju saradnik u nastavi na predmetima crtanje i slikanje. Od 2018. godine je u zvanju saradnika iz umetničkog polja na Visokoj školi likovnih i primenjenih umetnosti strukovnih studija u Beogradu.\nMarko Jačan, Hrvatska, “Dugoročan plan”\nSanja Drakulić, Srbija, “Dve ptice”\nMarina Stefanović, Srbija, “Zauvek moj dom”\nNAJBOLJI CRTEŽ :\nDanica Milić, Srbija, “San”\nKonstantin Gajić (2010), Srbija, “Čuvari Smedereva”\nMiloš Đorđević (2007), Srbija, “Zakon ulice”\nNina Khmelyova (2006), Rusija, “A detective boy”\nAleksa Šabat (2013), Srbija, “Heroj u akciji”\nMiloš Simić, Srbija, (scenario), Nebojša Remeljej, Srbija (crtež), “Dolina jorgovana”\nSara Živković, Srbija (scenario, crtež i kolor), Ana Živković, Srbija (scenario, crtež i kolor), “LEVANIA: Apokalipsa”\nNikola Radosavljević, Srbija, “Šansona”\nAlisa Vikić (2005), Srbija, “Exterminator”\nSunčica Tomić (2006), Srbija, “Dobrodošli na Planetu 9227”\nDragan Stošković, Srbija, “Strahovanje”\nDavid Vartabedijan, Srbija, “Pasje vreme”\nMagdalena Miočinović Andrić, Srbija, “Srce”\nSenka Milutinović, Srbija (scenario), Jana Popović, Srbija (scenario, crtež i kolor), “Mare”\nSotir Gelev, Bugarska (scenario), Penko Gelev, Bugarska (crtež i kolor), “The Three Brothers and the Golden Apple”\nJelena Pavlović (2004), Srbija, “Zarđale žice”\nNAGRADA STRIPARNICE “KEN” STRIPOVI:\nTijana Dabić (2005), Srbija, “Prijateljstvo”\nMarko Stojanović, Srbija (scenario), Sabahudin Muranović Muran, Srbija (crtež), “Jevtino i skupo”\nNAGRADA IZDAVAČKE KUĆE FORMA B:\nVedad Šabanadžović, Bosna i Hercegovina, “Sedam minuta”\nNa Letećem startu... Press: Čarobna knjiga\n...četiri nova izdanja na Salonu stripa.\nNAJBOLJE PRIČE O GVOZDENOJ PESNICI -\n„FLASHPOINT – TAČKA BEZ POVRATKA“ na LETEĆEM STARTU I SALONU STRIPA po ceni od 1.070 dinara\nOvo je svet na kojem je rat Čudesne Žene i Akvamena progutao živote miliona ljudi... na kojem nijedno ljudsko biće nikad nije nosilo prsten Zelenih fenjera... gde Betmen na svojim rukama ima isto onoliko krvi koliko i njegovi neprijatelji... gde niko nikad nije ni čuo za Supermena...\n... gde je najbrži čovek na svetu samo običan čovek.\nNemoćan i sam, Beri Alen se seća stvarnosti kakva je nekad bila. I sad mora da ubedi ove čudne opasne heroje – izopačene verzije muškaraca i žena s kojima se nekad borio rame uz rame – da mu pomognu u njegovom poduhvatu da ispravi ceo svet. Za to će mu trebati vreme, ali ono je na izmaku. Uspeo ili omanuo...\n„FLASHPOINT – TAČKA BEZ POVRATKA“ je na Letećem startu u striparnici „Čarobna knjiga“ u Dečanskoj 5 u Beogradu, striparnici „Alan Ford“ na Novom Beogradu, na Salonu stripa u SKC-u, u Klubu čitalaca Čarobne knjige „Bulevar Books“ u Novom Sadu i na našem sajtu, po ceni od 1.070 dinara, od četvrtka, 26. septembra, do nedelje, 29. septembra. Posle Letećeg starta, cena u našim klubovima čitalaca i na sajtu iznosiće 1.200 dinara, a u ostalim knjižarama 1.599 dinara.\n„GAUČO“ na LETEĆEM STARTU I SALONU STRIPA po ceni od 1.200 dinara\nEngleska mornarica 1806. stiže do Buenos Ajresa, u nameri da napadne taj grad pod kontrolom oslabljene Španije, a na jednom od brodova Njenog veličanstva naći će se i Tom Braun, protagonista ove raskošne avanture Huga Prata i Mila Manare, velikih majstora stripske umetnosti. Mladi dobošar je zaljubljen u irsku prostitutku, Moli Maloun, koja je takođe na britanskom brodu, ali umesto da pokuša da je odvrati od zainteresovane oficirske klijentele, on će morati da se iskrca na južnoameričko tlo kao običan pion u vojnoj igri za prevlast.\nGradeći intrigantan istorijski i ljubavni narativ, Prat i Manara uz osnovnu nit radnje nude i živopisnu i podrobnu sliku o suprotstavljenim stranama, uvodeći priče o masonima, oslobođenju robova, želji kreola da se osamostale, suparništvu vojnika i mornara u britanskim imperijalnim snagama. Sudbine junaka prepliću se i razrešavaju na pozadini velikih istorijskih događaja u ovom vizuelno upečatljivom strip-romanu, uzbudljivom na svakoj stranici, sve do potresnog kraja.\n„GAUČO“ je na Letećem startu u striparnici „Čarobna knjiga” u Dečanskoj 5 u Beogradu, striparnici „Alan Ford” na Novom Beogradu, na Salonu stripa u SKC-u, u Klubu čitalaca Čarobne knjige „Bulevar Books” u Novom Sadu i na našem sajtu, po ceni od 1.200 dinara, od četvrtka, 26. septembra, do nedelje, 29. septembra. Posle Letećeg starta, cena u našim klubovima čitalaca i na sajtu iznosiće 1.350 dinara, a u ostalim knjižarama 1.799 dinara.\nNovi Ratman... Press: Strip.art.nica Buch\nV četrtek, 26. septembra 2019, ob 19:00, vas vabimo na predstavitev s podpisovanjem staro-novega stripalbuma Ratman, Tomaža Lavriča.\nSuperheroj Ratman se je leta 1995 sprva pojavil kot občasna domislica v reviji Mladina, da bi razreševal pereče primere drobnega kriminala in kaljenja nočnega miru v zaspani prestolnici. Za zabavo je bil risan v različnih stilih, večkrat tudi kot posvetilo tujim stripovskim mojstrom.\nPo nekaj letih uspešnega delovanja ga je v afektu pokončal naveličani avtor. Tako se mu je primeril edini resen zločin v njegovi superherojski karieri, in to nad njim samim. Vse Ratmanove zgodbe so bile posthumno zbrane in leta 1997 izdane v albumu pri kultni samozaložbi Cult Comics.\nPo 22 letih je bil na vztrajno prigovarjanje založnika Aleksandra Buha, povpraševanje obeh bralcev Mladine in na mile prošnje obupanih meščanov oživljen in znova angažiran s strani Pododdelka za prometne in nravstvene prekrške županskega redarstva Mestne občine Ljubljana.\nA svet se je medtem korenito spremenil in Ratmanove nekonvencionalne metode niso bile več primerne za nove čase. Popivanje na javnih mestih, nadlegovanje oseb ženskega spola in pretepanje barab dandanes ni več družbeno sprejemljivo, kajenje pa je sploh smrtni greh.\nVisoke občinske oblasti so počakale toliko, da se je mesto za silo očistilo in da se je rešenih primerov nabralo za nov album, potem pa ga je doletela tragična »nesreča pri delu«, ki jo je tudi sam avtor komajda preživel.\nRatmana ni več, a njegova legenda bo živela naprej. In čez naslednjih 22 let, kdo ve, ga bo morda mestno županstvo spet oživilo, da se bo boril proti hordam robotov, kitajski zelenjavni mafiji, brezobzirnim letečim skuterjem in slovnični policiji.\nTomaž Lavrič je bil rojen nekoč davno v Ljubljani. Študiral je slikarstvo na ljubljanski Likovni akademiji. Potem je dolgo študiral kako od tega živeti. Ukvarja se z ilustracijo, politično karikaturo, stripom in naložbami v rudnike diamantov.\nŽe dolgo je stric iz ozadja pri reviji Mladina.\nStripovski albumi Tomaža Lavriča izdani pri založbi Buch:\nDEKALOG (Buch, 2010)\nBOSANSKE BASNI (Buch, 2014)\nEVROPA (Buch, 2014)\nLOMM (Buch, 2015)\nGLISTA NA BEGU (Buch, 2016)\nEKSTREMNI ŠPORTI 3 (Buch, 2018)\nTOLPA MLADEGA JEŠUE 1-3 (Buch, 2017-2019)\nRATMAN (Buch, 2019)\nOstali stripovski albumi Tomaža Lavriča, izdani v Sloveniji:\nEKSTREMNI ŠPORTI 1, 2 (Mladina, 2001-2009)\nDIAREJA 1988-2002 (Mladina, 2002)\nSLEPO SONCE (Forum Ljubljana, 2004)\nSOKOL IN GOLOBICA (Mladina, 2008)\nSLOVENSKI KLASIKI V STRIPU (Mladina/Forum, 2009)\nRDEČI ALARM (Forum Ljubljana, 2010)\nAPPOLINE (Studio Risar, 2010)\nNOVI ČASI (Forum Ljubljana, 2010)\nStraka nastavlja svoj strip "magazin" na Strip vestima tako da je postavljen još jedan broj Samoniklog korov stripa, 558. broj:\nKonkurs za 32. izložbu autorskog stripa... Press: Strip vesti\n...učenika osnovnih škola Srbije!\nCENTAR ZA LIKOVNO VASPITANјE DECE I OMLADINE VOJVODINE,\nSTRIP VESTI i ČAROBNA KNJIGA\nRASPISUJU KONKURS ZA 32. IZLOŽBU AUTORSKOG\nUČENIKA OSNOVNIH ŠKOLA SRBIJE\n- strip mora biti originalno i samostalno rešenje učenika\n- svaki učenik može da pošalјe po jednu tablu (stranu) ili 3 do 4 trake (kaiša) stripa\n- eventualna upotreba boje treba da bude u funkciji crteža i ideje\nPrispele radove će pregledati stručni žiri i dodeliti tri prve, tri druge i tri treće nagrade. Posebno priznanje biće dodelјeno likovnom pedagogu za kolekciju radova.\nRadove slati do 15. novembra 2019. godine na adresu Centra za likovno vaspitanje\nUSLOVI SVIH KONKURSA SU:\nNa konkursima mogu učestvovati sva deca predškolskih ustanova, osnovnih i srednjih škola, preko ustanova ili individualno. Radovi se ne vraćaju nego ostaju u zbirci Centra za likovno vaspitanje. Molimo Vas da ne šalјete radove koji sadrže organske materije (plodovi prirode, začini...). Organizator zadržava pravo da radove koristi za druge neprofitabilne izložbe, u dobrotvorne svrhe i da ih reprodukuje u štampi.\nAdresa Centra je:\nMileve Marić 62, 21000 Novi Sad, mob. 064/47-37-363\nRadove poslate u rolni žiri neće uzimati u obzir.\nMolimo vas da na poleđini svakog rada čitko, štampanim slovima ispišete sledeće podatke:\n-ime i prezime deteta, razred,\n-ime i prezime likovnog pedagoga\n-kontakt telefon i elektronska pošta\nObaveštavamo Vas da će pisma od sada stizati sa ove nove e-mail adrese Centra, centarzalikovnovaspitanje@gmail.com. Za sva pitanja vezana za konkurse možete zvati na telefon: 064/ 47-37-363 (Ljubica Tankosić). Pri slanju radova poštom, molimo Vas obratite pažnju i na promenjenu adresu Centra koja glasi: Mileve Marić 62, 21000 Novi Sad, a možete naznačiti i broj faha: FAH 328. Srdačan pozdrav od Ljubice Tankosić i Eve Fedi\nBezgranična moć prepotopskog užasa... Autor: Ilija Bakić\n...„Mitovi o Ktuluu“ Lavkrafta i Breće;\nizdavač „Darkwood“, 2018.\nStrip: Cane (379) Autor: Goran Milenković\n17. MEĐUNARODNI SALON STRIPA... Press: SKC Beograd\nPRESS KONFERENCIJA SALONA STRIPA 2019:\nSREDA, 25. 09. 2019. (13:00), klub SKC\nČETVRTAK, 26. 09. 2019. Velika sala SKC\n19:00 - 20:30: OTVORENO KOSPLEJ TAKMIČENJE /VALINOR Srbija\nANDRIJANA RUŽIĆ: NEDELJKO DRAGIĆ - ANIMIRANI FILMOVI, predavanje / projekcija filmova\nSPECIJALNO PRIZNANJE SALONA 2019. ZA DOPRINOS SRPSKOM STRIPU:\nPRIZNANJE ZA NAJBOLJEG IZDAVAČA INOSTRANIH STRIP IZDANJA U SRBIJI 2018/2019: Dobitnik: ČAROBNA KNJIGA, Beograd\nŽiri u sastavu: Anica Tucakov, istoričar umetnosti; Maja Veselinović, strip autor i ilustrator; Dragana Stojiljković, strip scenarista; Ana Grigorjev, slikar i ilustrator i Jasmina Pucarević, grafički dizajner i šef programske službe SKC-a, dodliće 26. septembra 2019. godine, na svečanoj ceremoniji otvaranja Salona, sledeće nagrade: GRAND PRIX, NAGRADU ZA NAJBOLJE OSTVARENJE U DOMENU KLASIČNOG STRIP JEZIKA, NAGRADU ZA NAJBOLJE OSTVARENJE U DOMENU ALTERNATIVNOG STRIP JEZIKA, NAGRADU ZA NAJBOLJI SCENARIO, NAGRADU ZA NAJBOLJI CRTEŽ, SPECIJALNU NAGRADU ŽIRIJA ZA INOVACIJU U STRIP UMETNOSTI, kao i NAGRADE ŽIRIJA U KATEGORIJI TAKMIČARA DO 15 GODINA: MLADI LAV, SPECIJALNU NAGRADU ŽIRIJA ZA NAJBOLJU IDEJU, SPECIJALNU NAGRADU ŽIRIJA ZA ZREO I MAŠTOVIT IZRAZ i SPECIJALNE NAGRADE ŽIRIJA ZA NAJMLAĐE AUTORE.\nU najboljoj tradiciji svojih blistavih istorijskih iskustava i u precizno predviđenom programskom prostoru već 17 godina, sa izuzetnim uspesima, odvija se SKC-ov Salon stripa – veliki međunarodni festival, koncepcijski zasnovan na takmičenju po međunarodnom konkursu autora svih uzrasta iz svih zemalja sveta; gostovanju najrelevantnijih svetskih strip autora; revalorizaciji domaćeg strip stvaralaštva od njegovog početka do danas; afirmaciji domaćeg strip izdavaštva; afirmaciji mladih autora; popularizaciji stripa i srodnih izraza poput animiranog filma i ilustracije.\nSedamnaesto po redu izdanje festivala ove 2019. godine donosi ekskluzivno vrhunska ostvarenja u domenu strip umetnosti, ilustracije i animiranog filma, što potvrđuju i imena gostiju i laureata ovogodišnjeg Salona.\nNakon deset godina od gostovanja na Salonu stripa kao tadašnji laureat Priznanja za doprinos srpskom stripu, 2009. godine, Rajko Milošević Gera (poznat kao r.m.Gera), jedan od najvećih evropskih majstora stripa i ilustracije, ove godine ponovo je gost našeg festivala. Činjenica da je trenutno na našem tržištu u opticaju ili pripremi devet Gerinih albuma na srpskom jeziku, koja štampaju tri najveća domaća izdavača stripova, jedan je od povoda za njegovo gostovanje na Salonu.\nUzimajući u obzir ogromnu popularnost ovog umetnika kako kod nas, tako i u svetu, posetiocima Salona pruža se mogućnost da upoznaju vrhunsko umetničko delo ovog majstora (od 1991. godine živi u Barseloni) i da se u programu Salona 2019. sretnu s njim na masterklas razgovoru Veče sa Gerom. Kao što znamo, radi se o umetniku čiji su stripovi i ilustracije objavljivani kako u Evropi, tako i u SAD-u, a koji je, između ostalog, zajedno sa Kventinom Tarantinom na scenariju sarađivao prvo na kratkoj epizodi iz Inglourious Basterds za Plejboj, a odmah zatim i na kompletnoj grafičkoj noveli Django Unchained.\nPosetiocima programa Salona stripa 2019. pruža se i nesvakidašnja prilika da se na izložbi, predavanju i projekciji filmova (u redakciji Veljka Krulčića kao autora projekta i predavanju Andrijane Ružić), susretnu i upoznaju sa Nedeljkom Dragićem (1936) jedim od najvećih živih autora iz zlatnog doba Zagrebačke škole crtanog filma koji od 1991. godine živi u Minhenu. To je sineasta kome je samo „pola koraka“ nedostajalo da se ovenča najvažnijim profesionalnim priznanjem na svetu - statuom Oskara. Naime, u kategoriji za najbolji kratkometražni animirani film, Dragićev Tup-tup je 1972. godine bio nominovan za Oskara, a već sledeće, Nedeljko Dragić postaće član Američke filmske akademije. Radi se o briljantnom karikaturisti i ilustratoru, sjajnom grafičkom dizajneru i, između ostalog, autoru Zagija - maskote Univerzijade u Zagrebu 1987. godine i jednom od autora likovnog oblikovanja motiva sarajevske Olimpijade 1984.\nFrancuski strip scenarista Olivije Dobremel (poznat kao DOBBS), sa kojim je za saradnju zainteresovana većina srpskih autora, nakon 2017. godine po drugi put je gost Salona stripa. Ovoga puta, povod za njegovo gostovanje predstavlja objavljivanje njegovih dela na srpskom jeziku u redakciji novopokrenute domaće izdavačke kuće 300 ČUDA COMICS. Reč je o ambicioznom početku ovog izdavača i odličnom projektu Dobsove scenarističke adaptacije zbirke priča Herberta Džordža Velsa - Vremenska mašina, Rat svetova, Nevidljivi čovek i Ostrvo doktora Moroa.\nOvogodišnji laureat Salonovog priznanja za doprinos srpskom stripu jeste Ljubomir Kljakić dugogodišnji urednik i izdavač u nekim od najbitnijih redakcija, kulturnih i izdavačkih kuća Jugoslavije, teoretičar i autor stripa i, između ostalog, autor prve srpske profesionalne izložbe stripa pod nazivom Fantastika - strip – društvo, organizovane februara 1977. godine upravo u našoj ustanovi kulture - Studentskom kulturnom centru Beograd. Dokumentarnu izložbu i razgovor sa laureatom na programu Salona pripremio je istoričar umetnosti i vodeći srpski teoretičar stripa Slobodan Ivkov.\nZvanični program 17. međunarodnog salona stripa biće realizovan od 26. do 29. septembra 2019. godine u svim prostorima SKC-a. Svi programi su besplatni i profilisani za posetioce svih uzrasta.\n15:00 – 22:00, Klub SKC: BERZA STRIPA\n19:00, OTVARANJE IZLOŽBI SALONA 2019\nSrećna Galerija: KONKURS 2019 – IZLOŽBA NAGRAĐENIH RADOVA\nMala sala: KONKURS 2019 – IZLOŽBA NAJUSPELIJIH RADOVA\nGalerija SKC: GETO (RS), retrospektivna izložba gosta Salona. Autor postavke: Marija Ristić\nVelika sala: r.m.Gera (RS/ES), izložba gosta Salona\nVelika sala: Valinor Workshop Exhibition, Valinor Srbija\nNovi prostor: Nedeljko DRAGIĆ (HR), retrospektivna izložba gosta Salona. Autor postavke: Veljko Krulčić\nGalerija Circus: Ljubomir KLJAKIĆ – dobitnik Priznanja za doprinos srpskom stripu, dokumentarna izložba. Autor postavke: Slobodan Ivkov\n19:30, KOSPLEJ SALONA 2019 / VALINOR, Srbija\n20:00, Velika sala: CEREMONIJA SVEČANOG OTVARANJA SALONA I DODELA NAGRAD\nPetak, 27.09. 2019.\n11:00 – 22:00, Klub SKC: BERZA STRIPA\n16:00, Velika Sala, PRIČA O NAŠEM BLEKU ILI PRIČA O BLEK INTEGRALIMA I & II, Niški kulturni centar & Udruženje ljubitelja stripa „Branko Plavšić“, Niš, 2019, promocija izdanja. Govore: Zoran Nikolić, urednik izdanja i predsednik Udruženja, Srđan Savić direktor NKC-a i Milan Ilić grafički urednik izdanja\n17:00, Velika Sala, Zoran ĐUKANOVIĆ: Vraćanje u život stripskih klasika digitalnom restauracijom – Princ Valijant, Lens.., predavanje\n18:00, Velika Sala, Modesty stripovi - Prezentacija novih izdanja, Živojin Tamburić sa gostima\n19:00, Velika Sala, Nedeljko DRAGIĆ (HR), predstavljanje gosta Salona. Moderator programa: Veljko Krulčić\n20:00, Velika sala, DOBBS (FR), predstavljanje gosta Salona /Promocija izdavačke kuće 300 ČUDA COMICS, Beograd /Potpisivanje albuma\n16:30, Velika sala, "STRIPOLIS" br.11, promocija strip magazina, Kulturni centar Zrenjanin, Srbija\n17:00, Velika Sala, Željko PAHEK: LEGIJA NEPROMOČIVIH ILI ČETVRTI SVETSKI RAT UŽIVO, Niški kulturni centar & Udruženje ljubitelja stripa „Branko Plavšić“, Niš, 2019, promocija izdanja. Govore: Željko Pahek, autor, Zoran Nikolić, urednik izdanja i predsednik Udruženja, Srđan Savić direktor NKC-a i Milan Ilić grafički urednik izdanja.\n18:00, Velika Sala, SPECIJALNO PRIZNANJE SALONA STRIPA 2019. ZA DOPRINOS SRPSKOM STRIPU: Ljubomir KLJAKIĆ, razgovor sa laureatom. Moderator programa: Slobodan IVKOV\n19.00, Velika Sala, PREDSTAVLJANJE GOSTA SALONA: GETO – RAZGOVOR SA UMETNIKOM. Govore: Zoran Stanojević, Rastko Ćirić. Moderator programa: Marija Ristić\n20:00, Velika sala, Andrijana RUŽIĆ: FILM KAO OTIMANJE OD ZABORAVA - ANIMIRANI FILMOVI NEDELJKA DRAGIĆA (HR), predavanje / projekcija filmova\n(Elegija, 1965, 3:56; Možda Diogen, 1967, 9:51; Idu dani, 1969, 10:07; Tup-tup,1972, 9:42; Dnevnik, 1974, 8:52; Put k susjedu, 1982, 2:00; Slike iz sjećanja, 1989, 11:54)\nNedelja, 29.09. 2019.\n16:00, Velika sala, Zoran ĐUKANOVIĆ: Moja avantura sa američkim izdavačem Classic Comics Press (Cisco Kid, Lance, Rusty Riley), predavanje\n17:00, Velika sala: PRIZNANJE SALONA ZA NAJBOLJEG IZDAVAČA INOSTRANIH STRIP IZDANJA U SRBIJI 2018/2019: ČAROBNA KNJIGA, Beograd, promocija izdavača\n18:00, Velika sala, r.m.Gera (RS/ES): VEČE SA GEROM - PROMOCIJA GOSTA SALONA /RAZGOVOR SA UMETNIKOM / POTPISIVANJE ALBUMA\n20:00, Velika sala: PRIZNANJE SALONA ZA NAJBOLJEG IZDAVAČA DOMAĆEG STRIPA 2018/2019: SYSTEM COMICS, Beograd, promocija izdavača\nANDRIJANA RUŽIĆ: NEDELJKO DRAGIĆ - ANIMIRANI FILMOVI,\npredavanje / projekcija filmova\nFILM KAO OTIMANJE OD ZABORAVA\nNedeljko Dragić je svoje crtačke veštine jednako uspešno oprobavao na poljima ilustracije i dizajna plakata, reklamnih filmova i pozorišne scenografije. Njegov prvi autorski film Elegija (1965) tematski i vizuelno najavljuje specifični način promišljanja njegovog bogatog animiranog opusa. Kratki film Tup-tup (1972) dobija nominaciju za Oskara, te Dragić tako postaje i član Američke filmske akademije. Svoje impresije i intimne doživljaje Amerike, od Njujorka do pustinje u Nevadi, pretočio je u film Dnevnik (1974). Ovo remek-delo, iznedreno u jednom dahu i nadahnuto linijom karikaturiste Njujorkera Sola Stajnberga, palpira u sličnoj atmosferi i ritmu filma Ponoćni kauboj (1969) Džona Šlesindžera, Dragić je poznat po tome da gotovo nikada nije radio storyboard za svoje kratke filmove. Njegova mašta i sigurna ruka izvrsnog crtača, obogaćena muzikom legendarnog kompozitora Tomice Simovića, proizveli su klasike zagrebačke škole crtanog filma: Možda Diogen (1967), Idu dani (1969), Dan kad sam prestao pušiti (1982), Slike iz sjećanja (1989). Ovi filmovi puni su crnog humora, satiričnih nota, okretnih gegova, opsenarskih trikova, nostalgičnih reminiscencija na detinjstvo, beketovskih pogleda na život, automatizma misli, jezgrovitih dosetki, munjevitih morfinga.\nFilmovi za projekciju: Elegija (1965) 3:56; Možda Diogen (1967) 9:51; Idu dani (1969) 10:07; Tup-tup (1972) 9:42; Dnevnik (1974) 8:52; Put k susjedu (1982) 2:00; Slike iz sejćanja (1989) 11:54\nNAGRADE I PRIZNANJA SALONA STRIPA 2019:\nGodine 1977. bio je i autor prve srpske izložbe stripa Fantastika - strip - društvo (opširniji podaci na srpskom i engleskom na str. 53 i 54 kataloga 16. Salona stripa 2017), ali pravu buru na sceni izazvao je svojim uvodnim tekstom Treća generacija? u svesci-separatu Studenta br. 15/1978. kojim je probudio revolt i polemičku buru na „konvencionalnoj“ sceni.\nNjeni akteri su stripare „novog talasa“ u drugim glasilima, pa i stripskim časopisima, pored pejorativnog izraza „moebiusovština“, uz omalovažavanja, podrugljivo nazivali i „trećegeneracijašima“. Za ovu priliku pojednostavljeno prikazana teza Kljakića sastojala se u tome da su pripadnici međuratne generacije autora „modernog“ srpskog stripa od 1935. do 1941. godine bili prva, posleratni, od 1945. do približno 1973. druga, a od 1974. i osamdesetih, treća generacija.\nU pripremi mu je teorijska knjiga Treća generacija, ogledi o stripu, figuralnoj naraciji, popularnoj kulturi, traganju za slobodom, utopiji i srodnim temama (1973 - 1988).\nPRIZNANJE ZA NAJBOLJEG IZDAVAČA DOMAĆEG STRIPA 2018/2019\nDobitnik: SYSTEM CONICS, Beograd\nIzdavačka kuća Moro d.o.o. / System Comiks osnovana je 2001. godine i već osamnaest godina radi na afirmaciji domaćeg stripa i domaćih strip autora, kako u Srbiji, tako i u inostranstvu.\nPosle veoma uspešne 2018. godine i francuskog izdanja Linija fronta (L’ombre d’antan) sa partnerskom izdavačkom kućom Inukshuk, u ovoj godini nastavljamo sa plasmanom ovog serijala na inostrano tržište. Ovog puta to je Rusija. Na konkursu Ministarstva kulture i informisanja za kapitalna dela dobili smo podršku za srpsko-rusko izdanje.\nMinistarstvo prosvete, odnosno Zavod za unapređenje obrazovanja i vaspitanja, uvideli su potencijal i značaj naših autora u stripu, pa su kao dodatno nastavno sredstvo odobrili strip album Evo mene, eto vas koji obrađuje Drugi srpski ustanak. Ovaj strip, čiji je autor Goran Đukić Gorski, u potpunosti je zasnovan na istorijskoj građi i verodostojno prikazuje to doba.\nPosle debitantskog ostvarenja Nine Bunjevac pred kraj 2018. godine izdali smo njen drugi album Bezimena.\nA nakon 25 godina provedenih u „bunkeru“, svoju svetsku premijeru ove godine dočekao je i strip album Petra Meseldžije i Bojana Kovačevića - Kanu. Ovaj crno-beli album, u fototipskom izdanju, pokazuje nam početke sada već svetski poznatog slikara i ilustratora Petra Meseldžije.\nUspešni dvojac Zoran Penevski (Laguna) i Dušan Pavlić (Kreativni centar) ove godine obradovali su nas svojim drugim strip ostvarenjem Isidor i neljudska bića.\nPre više godina, proslavljeni španski scenarista Enrike Sančes Abuli bio je gost Salona stripa u Beogradu i tada smo došli na ideju da njegove priče, koje je pisao za megapopularan strip serijal Torpedo, ilustruju naši poznati crtači. U celom projektu učestvovalo je više od trideset naših strip crtača i ilustratora predvođenih Darkom Perovićem, Rajkom Miloševićem Gerom, Draganom Paunovićem, Nenadom Cvitičaninom, Aleksom Gajićem i drugima. Tako je ovo izdanje svoju svetsku premijeru imalo u Srbiji pod nazivom Torpedo - rođaci.\nPRIZNANJE ZA NAJBOLJEG IZDAVAČA INOSTRANIH STRIP IZDANJA U SRBIJI 2018/2019\nČarobna knjiga osnovana je 2003. godine i od samog početka na tržištu se jasno pozicionirala kao kuća koja neguje lepu književnost, od značajnih i nagrađivanih dela savremene svetske beletristike, preko bisera moderne i klasične žanrovske literature, do probranih ostvarenja domaće književnosti i književnosti za decu. Neki od književnih serijala - Groblje zaboravljenih knjiga Karlosa Ruiza Safona, Milenijum, Saga o vešcu Andžeja Sapkovskog - tokom godina postigli su znatan uspeh kod čitalaca i doprineli tome da Čarobna knjiga postane jedan od najznačajnijih izdavača lepe književnosti. Za žanrovsku publiku posebno je zanimljiv osvrt na naučnofantastičnu književnost, kriminalističke romane i romane epske fantastike, koji čine znatan deo produkcije Čarobne knjige.\nOd 2012. godine, Čarobna knjiga otisnula se i u avanturu objavljivanja stripova i, poslednjih godina, izrasla u vodećeg izdavača dela devete umetnosti kod nas. Od klasika američkog sindikalnog stripa, preko klasika evropskog stripa kao što su Džeremaja i Asteriks i najboljih priča poteklih iz slavnog Marvela i DC-ja, od njihovih početaka do današnjih dana, sve do najzanimljivijih aktuelnih priča uvek popularnog Bonelija i dela kultnih stripskih autora kao što su Alehandro Žodorovski i Hugo Prat, Čarobna knjiga trudi se da ponudi stripove koji će zadovoljiti raznorodne čitaoce, obradovati kolekcionare i privući nove generacije bogatoj svetskoj stripskoj riznici.\nJUBILEJI SRPSKOG STRIPA:\nIlustrator i karikaturista Milivoje Mauković (3. 8. 1851 - 23. 12. 1881) bio je jedan od prvih srpskih stripara. Iako je živeo u malom mestu Šid, zbog nepostojanja lokalne štamparije, a i zbog prethodne intenzivne saradnje sa iskusnim osnivačem i urednikom drugih srpskih časopisa, Novosađaninom Jovanom Jovanovićem Zmajem, 1879. u Novom Sadu osnovao je svoj časopis Šaljivi astronom. Već u prvom broju na nekoliko strana objavio je strip Malerozni tancer. Nažalost, časopis nije izlazio dugo jer je izuzetno talentovani crtač dve godine kasnije umro.\nGlavni urednik beogradskog časopisa Mika Miš, Milutin S. Ignjačević, zbog nekih nesuglasica sa vlasnikom Aleksandrom Ivkovićem napustio je dugogodišnji posao, pa je sa piscem Branislavom - Brankom Vidićem odlučio da osnuje svoj magazin. Sa sobom je odveo dosta autora, scenarista i crtača. Neki su radili za obojicu. Prvi broj pojavio se 23. februara 1939. godine. Kao urednik, pošto je anketirao (konzervativne) čitaoce, početkom 1941. godine deo „suvereniteta“ i autoriteta prepustio je čitaocima te od 214. broja ponovo vratio veći format (21 x 29 cm) koji je u 180. broju 1940. smanjio na 17,5 x 25 cm, a uz to smanjenje omogućio korice u koloru i bolju štampu. No, rešen da posluša verne i navikle kupce, vratio je sve na staro, pa je čak i taj 214. broj ponovo obeležio brojem 1! U zagradi je diskretno zadržao staru numeraciju. Zbog napada nacističke Nemačke i bombardovanja Beograda 6. aprila 1941. godine, štampan je još samo jedan broj, br. 4 (217) od 9. aprila 1941. Posle Drugog svetskog rata Mikijevo carstvo nije obnovljeno. Iako je ovaj stripski časopis izlazio tek nešto duže od dve godine, po važnosti bi u međuratnom periodu mogao da bude odmah iza Mike Miša, a rame uz rame sa pet dana mlađim Politikinim zabavnikom.\nNajzaposleniji srpski stripski scenarista i pisac palp-romana u nastavcima između dva svetska rata, Branko Vidić, 1939. godine osmislio je strip o maskiranom urbanom heroju (pre Betmena!), milioneru iz Njujorka Zigomaru, a crtao ga je mladi postrevolucionarni imigrant ruskog porekla Nikola Navojev (1913 - 1940). Pisac se nije potpisivao, a crtač je uzeo pseudonim Nick Woodly. Premijera je bila 28. maja 1939. godine u broju 28 časopisa Mikijevo carstvo. Zanimljivost u svetskim razmerama jeste to što se u oktobru 1939. dogodio jedan od prvih svetskih kros-overa, i to maskiranih heroja: Zigomara i Fantoma (Phantom). Sumnjam da su Li Fok (Lee Falk) i Rej Mur (Ray Moore) sa tim bili upoznati. Posle prerane smrti Navojeva, crtanje Zigomara nastavio je Dušan Bogdanović (Beograd, 1921-1974). Više podataka ima u odrednici Zigomar, u Svetskoj enciklopediji stripa Morisa Horna (The World Encyclopedia of Comics, Chelsea House Publishers, Philadelphia, USA, 1999, pg. 829-830).\nPre 115 godina, 1904. u Derventi, rođen je najpoznatiji, najbolji i najmaštovitiji srpski stripski scenarista i pisac palp-romana u nastavcima između dva svetska rata, Branko Vidić. U periodu 1935-1941. godine bio je scenarista najmanje 60 stripova koje je često potpisivao pseudonimom Brandon Vid, kao i bezbrojne roto-romane (sveske u nastavcima). Gotovo da nema crtača sa kojim nije sarađivao. Umro je u Beogradu 1967.\nJedan od najznačajnijih srpskih stripara između dva svetska rata rođen je 1909. u Skadru u Otomanskoj imperiji. Posle Revolucije, njegova porodica odlučila je da se ne vraća u komunistički Sovjetski Savez (Rusija je kao država prestala da postoji 1917), već je ostala u Srbiji, odnosno 1918. formiranoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, koja od 1929. nosi ime Kraljevina Jugoslavija. Kao tinejdžer, do smrti roditelja, živeo je u Novom Sadu, a od 1922. godine u Beogradu. Prvi od oko 30 stripova objavio je 1935. godine. Iako ruskog porekla, tek u svojoj 47. godini, 27. novembra 1955, stupio je nogom na zemlju svojih predaka. Pošto je komunistička vlast u Sovjetskom Savezu zabranjivala strip kao dekadentni imperijalistički proizvod za zaglupljivanje širokih narodnih masa, on je 1964. svake dve godine (koliko su mu tamo dozvoljavali), a zatim jednom godišnje putovao u Srbiju. Već 1965. ponovo je objavio jedan strip u Politikinom zabavniku, ali je crtao samo dok je boravio u Beogradu. Kasnije je slao stripove iz Lenjingrada. Pokušao je na tom talasu da 1966. obnovi i strip u Sovjetskom Savezu, ali mu je Oblasni komitet kulture Komunističke partije naložio da obustavi rad. Više podataka ima u odrednici Lobačev, u Svetskoj enciklopediji stripa Morisa Horna (The World Encyclopedia of Comics, Chelsea House Publishers, Philadelphia, USA, 1999, pg. 488-489).\n80 GODINA ČASOPISA POLITIKIN ZABAVNIK I 3500. BROJ!\nNajvažniji i najdugovečniji srpski časopis sa stripovima koji i danas redovno izlazi. U katalozima 12. i 15. Salona stripa 2014. i 2017. opširno smo pisali o nekim aspektima ovog srpskog nedeljnog zabavnog lista, u kojem su stripovi do pre oko dve decenije zauzimali najveći deo sadržaja. Objavili smo i prvu naslovnu stranicu iz 1939. i onu obnovljenog prvog broja 1952. godine. Da podsetimo da matični beogradski dnevni list Politika, osnovan 1904, takođe izlazi i danas. Posle velikog uspeha konkurentskog časopisa Mika Miš od 1936. i mnogih drugih izdanja sa stripovima, vlasnici 28. februara 1939. na velikom novinskom roto-formatu pokreću svoj Politikin zabavnik. Zbog velike potražnje, izlazio je dva puta nedeljno, utorkom i petkom. Dva dana pre početka nacističke okupacije, 4. aprila 1941. godine, objavljen je poslednji 220. broj. To su bili stripovi u nastavcima ili jednokratni gegovi na jednoj tabli ili kaišu, uz povremene zasebne sveske sa kompletnim epizodama. Nije izlazio 11 godina, a obnovljen je 5. januara 1952. godine u istovetnom novinskom obliku, ali numerisan od broja 1. U početku je sadržao samo Diznijeve stripove. Od 6. januara 1968. i broja 836 izlazi u današnjem njuzmagazinskom obliku, na odličnoj hartiji i štampan u punom koloru (duboka štampa/bakrotisak), samo je tada bio nešto većeg formata. Od novembra 1968. konačno kao povremeno zasebno ubačene roto-separate sadrži i kompletne stripove (Mali Abner Ala Kepa, Fantom Saja Berija, Oli Up Vinsenta Hemlina, Mandrak, Rip Kirbi i druge), da bi uskoro kompletan strip postao redovni integralni središnji deo svakog broja. Ove godine 1. marta obeležen je 80. rođendan, a već sledeće nedelje, 8. marta, imao je broj 3.500. U stvari, to je od 1939. faktički bio 3720. broj, ali najvažnije je da verovatno nema svetski relevantnog autora ili stripa koji do sada tu nije objavljen.\nDva konkurentska dnevna lista dominirala su u Beogradu početkom 20. veka: Politika i Vreme. Kada su u ovom drugom konačno shvatili koliki tržišni potencijal u Srbiji ima strip i koliko je popularan i uspešan Politikin zabavnik koji je pokrenut u februaru, i Vreme je publici predstavilo prvi broj svog časopisa Vreme strip, ali tek 17. juna 1939. Vlasnik Vremena Dušan Glišić izgleda da nije razumevao kakvu ulogu imaju tri aspekta: ritam izlaženja stripova u nastavcima, stručni stripski urednici i srpski autori sa domaćim temama, duhom bliski čitaocima. Klasično novinarsko iskustvo tu nije bilo dovoljno. Sam Glišić bio je potpisan i kao vlasnik i kao izdavač i kao jedini urednik lista koji je izlazio tek svake druge nedelje! Odabrao je dobre i tada moderne stripove, ali problem je bila koncepcija i dugoročna tržišna strategija. I pored Riđeg Barija Vila Gulda (nema rodbinske veze sa Česterom Guldom, autorom Dika Trejsija!), Porodice Tarana Džordža Mekmanusa, Kamenka i Kremenka Vinsenta Hemlina, Gileta i Rileta Bada Fišera, Radio patrole scenariste Edija Salivena (sic!) i crtača Čarlsa Šmita - časopis je doživeo samo šest brojeva.\nPrvi broj ove edicije kod izdavača Dečje novine iz Gornjeg Milanovca pojavio se novembra 1964. godine. U njima su objavljivani različiti avanturistički stripovi, od Tarzana, Dika Terpina i Tri musketara do Osvetnika i Derdevila (prevođenog kao Nebojša). Serija Sveska je, u obliku redovnih i vanrednih (obimnijih) brojeva postojala oko 18 godina. Ugašena je sa redovnim br. 439 avgusta 1972. godine.\nStripski nedeljnik Panorama, koji je izlazio od 1965. i koji je prvih godina prevodio samo stripove u nastavcima od po 1-2 table (nije bilo domaćih stripova), uoči prvomajskih praznika 1969. godine počeo je da objavljuje posebna izdanja Stripoteka Panorama sa kompletnim stripovima. Prvi je bio Umpah Pah scenariste Renea Gosinija i crtača Albera Iderzoa. Posle gašenja Panorame brojem 318 od 18. novembra 1971. godine, edicija je još jedno vreme imala stari naslov, da bi ga u jednom trenutku nazvala samo Stripoteka. U vreme građanskih ratova od 1991. nije izlazila, a obnovljena je oko 2000. Postoji i danas kao mesečnik, približivši se broju 1.200!\nSpiritus movens prvog srpskog teorijskog časopisa za strip Žika Bogdanović (Beograd, 1932) je prvi broj (knjiga od 166 stranica velikog formata!) koji je u stvari nosio oznaku dvobroja 1-2, 1974. štampao u tiražu od 1.500 primeraka, da bi drugo izdanje istog krajem osamdesetih objavio u oko 300 primeraka. Potom je 1989. objavio dvobroj 9-10 (200 stranica velikog formata). Objavljivani su i zasebni tematski brojevi. Posle pauze zbog građanskih ratova i uništavanja tržišta izlazi periodično, na nekoliko godina u pedesetak primeraka, uz mogućnost digitalnog doštampavanja ukoliko se ukaže potreba. Poslednji dvobroj je 14-15.\nNa prostoru bivše SFRJ bilo je sasvim uobičajeno da su oni koji su se bavili stripom putovali i objavljivali u gradovima različitih republika. Tako se dogodilo da je prva teorijska knjiga Poetizam stripa srpskog teoretičara Srboljuba - Srbe Ignjatovića na srpskom jeziku objavljena 1979. godine na teritoriji tadašnje Socijalističke Republike Hrvatske u izdanju Izdavačkog centra Revija iz Osijeka.\nKao student beogradskog Fakulteta primenjenih umetnosti Aleksa Gajić je od 1995. do 1998. sa scenaristom Darkom Grkinićem stvarao futurističko-akcioni SF strip Tehnotajz. Mesto radnje je Beograd 2074. godine. Postao je prvi student tog fakulteta (možda i u Srbiji) kome je jedan stripski album bio diplomski rad. Štampan je 2001. godine. Deset godina posle završetka, strip je adaptirao u prvi srpski dugometražni animirani film Tehnotajz: Edit i ja u koprodukciji Yodi Movie Craftsman i Black White 'N' Green Animation Studia, a te 2009. objavljeno je i drugo, dopunjeno izdanje stripskog albuma.\nŽELJKO PAHEK: LEGIJA NEPROMOČIVIH\nILI ČETVRTI SVETSKI RAT UŽIVO\nNiški kulturni centar & Udruženje ljubitelja stripa Branko Plavšić, Niš, 2019. Promocija izdanja\n(...) Smatramo da je Željko Pahek svojim autorskim opusom uspeo da skrene pažnju na strip scenu u Srbiji. Verujemo da je on jedan od onih autora koji je prokrčio put mnogima sa ovih prostora da objavljuju i egzistiraju na brojnim strip scenama širom sveta.\nA Legija nepromočivih prosto se nametnula jer je Pahek 2017. godine za francusko izdanje Legije nepromočivih u celosti obojio ovaj strip album. Tako će domaća strip publika imati prilike da prvi put vidi prekaljene legionare Fircika i Gereckog, kao i čuvenog narednika Cukera, u punom koloru. A da li su Škrombije preživele 4. svetski rat?... To ćete svakako saznati na stranicama ovog strip albuma.\n(...) kultno izdanje ovog autora, Legija nepromočivih, prvenac je novopokrenute biblioteke Strip pečati. Ova biblioteka ima ambiciju da tokom godina postane raskošna riznica vrhunskih ostvarenja iz bogate baštine srpskog stripa i da ta ostvarenja u novom, reprezentativnom ruhu predstavi mlađim generacijama stripofila.\nOno što će ovu biblioteku izdvojiti od ostalih jeste i to što će je (osim luksuzne opreme strip albuma) krasiti i ćirilično pismo. Ovog puta to je font koji je nastao iz rukopisa Željka Paheka (…)\nZoran Nikolić, urednik izdanja (izvod iz teksta)\nX FESTIVAL STRIPA... Press: Stripolis\nX Festival stripa “Stripolis” održaće se od 19. do 21. septembra 2019. godine u Zrenjaninu.\nJedinstveni programi se ove godine održavaju u prostorima Kulturnog centara Zrenjaniina i Narodnog Muzeja u galeriji “A.L.U.Z.”\nDarko Perović – strip crtač - Beograd\nŽeljko Pahek – strip crtač - Beograd\nMladen Đurović – strip crtač i slikar - Beograd\nZoran Tucić – strip crtač - Beograd\nBranislav Kerac – strip crtač - Novi Sad\nDejan Nenadov – strip crtač i slikar - Novi Sad\nZoran Janjetov – strip crtač - Novi Sad\nMilan Peca Popović – režiser i autor kultne serije “Stripomanija” koja je emitovana sredinom osamdesetih godina na školskom program R.T.S.-a\n- Ceremonijа svečаnog otvаrаnjа mаnifestаcije\n- Otvаrаnje izložbe “Magazin Yu-strip - New wave domaćeg stripa”\n- Gaming centar "PLAYGROUND" se sa velikim zadovoljstvom pridružuje - STRIPOLISU, pripremivši za posetioce ovog festivala vaučere za besplatne sate u igraonice Playground, kao i "Steam" ključeve preko kojih će srećni dobitnici dolaziti do igara za ove najčuvenije PC gaming platforme. Takođe, posetioci će moći da se oprobaju i u najnovijem Spidermanu urađenom samo za PS4 konzolu u kojoj svoj čuveni "cameo" ima i veliki Stan Lee.\n- Stevan Subić, strip autor, realizovaće 'LiveArt8', rad na formatu 2x1.5m koji je u svojih prethodnih 7 nastupa imao za cilj promociju stripa kao medija kao i tehnika realizacije stripa prilagođenih predstavljanju pred publikom\n- Crtаči crtаju pred publikom i zа publiku (svaki posetilac festivala dobiće na poklon željeni crtež omiljenog strip junaka)\n- Cosplay festivala\n- Promocijа izdаvаčkih kućа:\nForma “B” - https://www.facebook.com/pg/Brendon-Darkness-serbia-396321257228058/about/?ref=page_internal\nPeđa Figure - umetničko zanatska radionica Predrag i Nenad, ručna izrada kolekcionarskih istorijskih figura, i prodaja novih i polovnih filmskih i stripskih igračaka, akcionih i kolkekcionarskih figura\n- Otvorena radionica animacije koju vodi gost Teodor Ajduk\n- Razgovor sa gostom Milanom Pecom Popovićem\n- Rаzgovor sа gostima festivala Darkom Perovićem. Željkom Pahekom, Mladenom Đurovićem, Momčilom Rajinom, Zoranom Tucićem, Branislavom Kercem, Dejanom Nenadovim, Zoranom Janjetovim i Sibinom Slavkovićem\n- Posle razgovora gosti će crtati za publiku.\nU galeriji „A.L.U.Z.“ (u prostoru Narodnog Muzeja Zrenjanina) od 19. Septembra do 19. oktobra biće postavljena izložba originalnih dela gostiju festivala\nIzložba... Press: Tome Trajkov\n...Makedonski autori stripa.\n19.09.2019. / Čet / u 20 sati u Izložbenoj dvorani Centra za kulturu „Trajko Prokopiev“ - Kumanovo otvara se Izložba „Makedonski autori stripa“.\nInače, strip je bio vrlo popularan u razdoblju 1970. - 90. ali pod utjecajem drugih medija koji su zauzeli prostor vizualne javne scene (video umjetnost, internet s video sadržajem, stripovi preko interneta itd.) štampani format stripa gotovo je nestao iz javnog prostora.\nUpravo smo iz tih razloga željeli smo aktualizirati makedonski strip predstavljanjem nekih djela naših autora stripa. Izložbu pod nazivom "Izložba makedonskih autora stripa" organizira i koordinira Centar ya kulturu "Trajko Prokopiev" Kumanovo u suradnji s Makedonskim centrom stripa - Veles i dio je Godišnjeg programa Ministarstva kulture Republike Makedonije.\nCilj ove aktivnosti je promocija makedonske strip kulture i autora stripova iz Republike Makedonije iz različitih generacija i predstavit će sljedeće autore:\n• Jordanco Davidovski, Kumanovo\n• Predrag Gjorgievski, Kumanovo\n• Misko Frdlichka, Kumanovo\n• Ljupco Filipov, Skopje\n• Mile Topuz, Skoplje\n• Dime Ivanov-Dimano, Skoplje\n• Vane Trajkov, Veles\n• Anna Maria Stefanoska, Skopje\n• Angela Petrusevska, Skoplje\n• Jana Buteska, Skoplje\n• Emilia i Stojce Tocinovski, Skopje\n• Jana Ilievska, Stajkovci, Skopje\n• Lazar Angelkov, Veles\n• Oliver Cvetkovski, Veles\n• Tode Blaževski, Skoplje\n• Ilko Stojanovski, Veles\n• Aleksandra Ristevski, Skoplje\n• Andrej Angelković, Kumanovo\n• Gjorgi Antevski, Kumanovo\n• Elhida Elezovska, Kumanovo\n• Milan Milić, Skoplje\n• Vasil Gavrilov, Veles\n• Mirko Bojadzievski, Skopje\n• Aleksandar Stevanov, Stip\n• Katerina Terry Nikolovska, Skopje\n• Marija Stojanovska, Skopje\nCentar stripova u Makedoniji sa sjedištem u Velesu osnovan je 2002. godine kao nastavak udruženja „STRIP ART“ (osnovanog 1995.) sa ciljem :\n• revitalizacije i afirmacije makedonskog stripa kroz različite aktivnostu , kako unutar tako i izvan granica naše Makedonije\n• organizovanje autora stripova u Makedoniji,\n• potvrđivanje i praktična primjena mogučnosti koje nude strip u različitim sferama društva\nStrip centar Makedonije’ Veles je organizator i pokretač nekoliko grupi aktivnosti preko:\na) strip biblioteke (s fondom od više od 10000 stripovskih naslova),\nb) Izdavačku aktivnost (16 izdanja časopisa stripova STRIP ART, 25 brojeva stripa CREATOR (jedina stalna publikacija stripa u našoj zemlji od 2003. godine) gde makedonski autori stalno objavljuju svoje stripove (mnogi od njih su debitantski) kao i preko strip albumi\nc) Izložbene aktivnosti (izložbe: grupne, pojedinačne i specijalizovane ) u raznim gradovima u Makedoniji i inozemstvu\nd) Obrazovna aktivnost u okviru koje je održala nekoliko radionica stripova uz učešče početnika i afirmiranih umjetnika.\ne) međunarodna aktivnost, kontinuirano pružanje kontakata makedonskih autora stripa sa kolegama iz drugih zemalja\nf) Advokacy aktivnostu ispred državnih institucija, medija, javnosti ... kako bi se stekli bolji uslovi za razvoj stripa.\nIzložba će biti izložena do 25.09.2019\nManifestacija "STRAVA 2" i bilten "Z!N"... Press: Strip Animacija Valjevo\n11h - STRAVA SEDELJKA\nCrtanje i upoznavanje sa gostujućim autorima.\n12h - PROJEKCIJA: WORLD WIDE WEB-ANIMATION\nProjekicija amaterskih crtanih filmova različitih autora širom sveta.\n14h - PREDAVANJE: DIZNIJEVA “FANTAZIJA”\nPovodom koncerta na otvorenom u Beogradu koji je bio planiran tokom leta, filmski reditelj i istoričar filma David Kecojević objasniće zašto je ovaj film i danas važan i kako je uticao na publiku u otkrivanju sveta klasične (ozbiljne) muzike.\n15h - RADIONICA: STRIP SCENARIO\nIvan Veljković, strip scenarista i esejista, predavaće o osnovama stripskog scenarija.\n17h - RADIONICA: TRI DIMENZIJE U 2D ANIMACIJI\nOsnovni principi 2D animacije, sa osvrtom na kretanje u 3D prostoru.\n19h - TRIBINA: PET GODINA FANZINA “TWJL”\nPredstavljanje dosadašnjih radova fanzina “The White Japanese Lapot.”\n20h - TRIBINA I PROJEKCIJA: “BRALE STUDIOS”\nPredstavljanje predstojećih i aktuelnih projekata radionice, kao i projekcija dosadašnjih radova.\n11h - STRIP I ANIMACIJA DANAS\nRazgovor o savremenoj pop-kulturnoj sceni sa osvrtom na strip, animaciju, filmove, fanzine i video-igre.\n12h - TRIBINA: NOVI STRIP JUNACI\nPredstavljanje domaće andergraund stripske scene, kroz nove junake u usponu kao što su “BeGe-Men”, “Milanka Pinapka” i “Ibrahim Kojl”.\n13h - RADIONICA: CRTAJ ONO ŠTO ČUJEŠ\nUčesnici moraće da upotrebe svoju maštu, gde će im biti pušten audio zapis na osnovu kog će morati da nacrtaju ono što su zamislili na osnovu njega.\n15h - PROJEKCIJA\nProjekcija crtanih filmova uz koje smo odrastali.\n17h - Svečano zatvaranje manifestacije.\n*Manifestacija “STRAVA 2” zadržava pravo izmene i dopune programa.\nOvom prilikom najavljujemo i naš bilten "Z!N", koji počinje da izlazi od septembra. Sadržaće u sebi različite tekstove i izveštaje o našem radu, kao i radu naših saradnika i prijatelja, u pratnji stripova, ilustracija, animacija i drugih multimedijalnih elemenata.\nValjevska radionica stripa i animacije postoji od juna 2014. godine i funkcioniše uz podršku Udruženja dramskih, muzičkih i audio-vizuelnih stvaralaca ,,Milovan Glišić” i Grada Valjeva. Cilj Radionice je da se podstaknu mašta, individualnost i samopouzdanje kod dece, da se povežu oni koji imaju slična interesovanja i žele da crtaju.\nDo sada učestvovali su članovi od predškolskog do studentskog uzrasta koji su bili nagrađivani i predstavljani kroz brojne autorske izložbe i performanse. Radilo se na različitim plakatima, muralima, vitražima, pozorišnim scenografijama i video-podršci. Sarađivali smo sa Centrom za kulturu, Matičnom bibliotekom ,,Ljubomir Nenadović”, Opštom bolnicom Valjevo, Valjevskom gimnazijom, neprofitnom organizacijom - VAKUM, Tehničkom školom u okviru Noći muzeja, OŠ "Androm Savčić" u sklopu Dečje nedelje i redovni smo učesnici programa Tešnjarskih večeri u Valjevu. Predstavljali smo se putem festivalskih i tematskih izložbi, kako u našem gradu ("Kroz mećavu", "Maska mladosti"), tako i šire ("Balkanska smotra mladih strip autora" u Leskovcu, "Zagor iz našeg sokaka" u Zrenjaninu, "Međunarodni salon stripa" u Beogradu) i u elektronskim časopisima i fanzinima (MojStrip.com, "The White Japanese Lapot"). Učestvovali smo takođe na "Međunarodnoj strip koloniji Raška", kao i "Međunarodnoj strip konferenciji Kragujevac Comc Con". Pored nagrađenih stripova imamo i nagrađene animirane filmove, kao što su "Just Life" koji je u decembru 2014. godine osvojio nagradu publike na Festivalu mini filma u Novom sadu, a u februaru 2015. godine igrano-animirani film „Is that all you can do?“ osvojio je drugo mesto na „1ONE1“ takmičenju, u okviru „ProFire Short Film“ festivala u Škotskoj. Svi naši radovi i akcije medijski su propraćeni.\nU delatnost retroaktivno je uključen i studio mentora radionice - Filipa Stankovića, a u prvoj polovini 2015. godine realizovana su dva kratkometražna igrana filma. Kroz isti studio iskoristio se i medijum animacije . Radionicu su osnovali Filip Stanković, Jovan Marković i Stefan Nastić - nekadašnji članovi art-grupe "Crna Mrlja" i ujedno škole stripa Nemanje Radovanovića i Miloša Nikolovskog koja je u Valjevu funkcionisala do 2012. godine. Radovanović i Nikolovski pre toga bili su polaznici škole stripa Milivoja Kostića (od "Crnog kreča" ostala je samo "Mrlja"), a deo iste geneze su Zoran Stefanović i Bogoljub Arsenijević Maki.\nSlovenački Ustav u stripu... Press: Strip.art.nica Buch\n...Otvoritev razstave Ustava RS v stripu.\nVekovnici: GODINA XII... Press:\n...14.9.2019, u 20:30h: Kulturna stanica Svilara.\nStrip: Cane (378) Autor: Goran Milenković\nNovo gostovanje... Press: Ivana Armanini\n...i mikro izdanje u Komikaze ediciji.\nKomikaze gostuju na "Indigo X Caffeine hours" sajmu umjetničkih izdanja u Ljubljani, orijentiranom na suvremeni dizajn.\nSajam, koji predstavlja međunarodne i domaće nezavisne i mikroizdavače, će se održati u atriju ZRC SAZU (Istraživački centar slovenske Akademije znanosti i umjetnosti) sutra i prekosutra u Ljubljani.\nNa štandu Komikaze će se, uz druga Komikaze Femicomix izdanja, po prvi puta predstaviti i risozin Ivane Armanini.\n- 13. 9. 2109. od 15 - 20h, slobodan ulaz\nKomikaze u Ljubljani:\n...KOMESAR RIČARDI NA NOVOM ZADATKU.\n„KOMESAR RIČARDI 5“ na LETEĆEM STARTU po ceni od 940 dinara!\nU epizodi DAN MRTVIH, Komesar Ričardi vodi novu istragu. Dok se u Napulju očekuje Dučeova poseta, sirotan Tete iz crkvenog utočišta pronađen je mrtav na ulici, na kiši koja danima ne prestaje da pada. Autopsijom je utvrđeno da se mališan otrovao pojevši otrovne mamce za pacove. Zvaničan zaključak je da je posredi nesreća. Komesar Ričardi na svoju ruku vodi istragu da bi shvatio kako se to dogodilo jer mu se dečak ne prikazuje u poslednjim trenucima života, a uz to se sažalio na dete bez ikog svog, za kojim žali samo pokisli psić. I jedan plavi anđeo.\nKomesar Ričardi, uvek ozbiljan detektiv teške naravi, glavni je junak priča koje se odvijaju u Napulju tridesetih godina prošlog veka. Ričardi poseduje dar koji je istovremeno i njegovo prokletstvo: on vidi mrtve i u njima njihove poslednje trenutke života, poslednju misao, poslednje osećanje. On oseća njihov bol.\n„Komesar Ričardi 5“ je na Letećem startu u Klubu čitalaca „Čarobna knjiga“ u Dečanskoj 5 u Beogradu, Klubu čitalaca Čarobne knjige „Bulevar Books“ u Novom Sadu i na našem sajtu, po ceni od 940 dinara, od srede, 11. septembra, do subote, 14. septembra. Posle Letećeg starta, u našim klubovima čitalaca i na sajtu ovaj izvanredni roman možete kupiti s 20% popusta, a u ostalim knjižarama po ceni od 1.399 dinara.\nStrip: Kumova slama (41) Autor: Mirko Zulić\nCiril Gale: Strip... Press: Strip.art.nica Buch\n...Zapiski o deveti umetnosti.\nBi radi zvedeli, kaj se je dogajalo na področju stripa v Sloveniji in zunaj nje?\nAli veste, da so Mikiju Mustru prepovedali risati stripe o Zvitorepcu, Trdonji in Lakotniku?\nTo in še veliko več boste izvedeli, če boste prebrali novo knjigo o stripu.\nPodatki o knjigi: trda vezava, format A4, 100 strani, vse strani v barvah, naklada 150 izvodov, MPC 25,00 eur.\nAvtor bo knjigo predstavil in podpisoval v Strip.art.nici Buch v četrtek, 12. septembra, ob 19:00 uri.\nIzbor iz štampe... Press\n...Junaci crnogorskog stripa.\nPobjeda sjutra objavljuje specijalni dodatak posvećen Međunarodnom danu čitanja stripova u javnosti\nJUNACI CRNOGORSKOG STRIPA\nPODGORICA: Povodom28. avgusta – Međunarodnog dana čitanja strip-ova u javnosti – Pobjeda će uz sjutrašnje redovno izdanje objaviti i poseban dodatak na 28 strana, koji ćebiti posvećen Udruženju strip autora Crne Gore. Uz prezentaciju najznačajnijih autora i jihovih prepoznatljivih radova, čitaoci će biti u prilici i da se informišu o najbitnijim događajima iz istorije razvoja stripa u Crnoj Gori.\nDodatak je pripremilo Udruženje strip autora Crne Gore, sa Simonom Vučkovićem na čelu, a promocija ovog izdanja sjutra će biti priređena u Budvi i Podgorici. Prvo će u Narodnoj biblioteci u Budvi u 11 sati biti organizovano čitanje i crtanje stripova, zatim u 12:15 sati u planu je promocija Pobjedinog dodatka, na kojoj će govoriti predsjednik Udruženja i urednik izdanja Simon Vučković. U budvanskom bioskopu „Cadmus Cineplex“, u 13 sati biće priređena izložba Škole stripa i ilustracije iz Budve. Govoriće takođe Simon Vučković.\nMeđunarodni dan čitanja stripova u javnosti biće obilježen sjutra u Podgorici od 20 časova u striparnici MrNo, koja se nalazi na Trgu Božane Vučinić. Tom pri likom biće organizovana promocija Pobjedinog dodatka posvećenog Udruženju strip autora Crne Gore.\nIz Narodne biblioteke Budve saopštili su da ljubitelje stripa i umjetnosti u čitaonici Biblioteke očekuje kvalitetno i dinamično druženje uz čitanje stripova, kvalitetom više što će događaju prisustvovati mladi talentovani polaznici Škole stripa i ilustracije koja već četvrtu godinu postoji i nastavlja rad.\n- Oni će iskoristiti priliku da pokažu prisutnima crtačko umijeće, koje bez obzira na njihove godine nije zanemarljivo, jer neki od njih već imaju objavljene radove u renomiranim magazinima stripa i lokalnim časopisima – saopšteno je iz Biblioteke.\nMeđunarodni dan čitanja stripova u javnosti prvi put je obilježen 2010. idejom dvoje ljubitelja stripske umjetnosti iz Amerike – Brajana Hitera i Sare Morin. Za datum su odlučili da bude rođendan poznatog stripautora Džeka Kirbija. Zamisao je bila da se toga dana na javnom mjestu čitaju stripovi omiljenih junaka ili epizoda.\nU uvodniku Pobjedinog dodatka, predsjednik Udruženja strip autora Crne Gore Simon Vučković zapisao je da Udruženje okuplja ljude koji vole i rade stripove.\n- Kao takvi, tažimo načine da promovišemo ono što volimo i razmjenjujemo emocije, ideje i stavove.Geneza grupe je od početka sadržala cilj da se obznani rad onih koji su svojim stripovima posebno zavrijedili pažnju u periodu proteklih decenija i godina. Pred nama je presjek toga stanja. Uložen je trud da bude obuhvaćen, ispoštovan i proporcionalno zastupljen, shodno svojoj važnosti, svaki osnovni vid žanra ove umjetnosti koji postoji u svijetu, a koji se reflektovao na našem malom prostoru – zapisao jeVučković.\nZa razliku od početaka, prema njegovim riječima, članovi Udruženja su sada samo afirmisani autori koji se profesionalno bave crtanjem.\n- Proces je tekao osnivanjam amaterske družine kotorskih strip autora do poluamaterske na početku osnivanja Udruženja strip autora Crne Gore, pa do grupacije koja u potpunosti okupilja dobro probrane autore sa domaćeg prostora. Autore iza kojih stoje ozbiljne biografije rada na stripu– zapisao je Vučković.\n[Objavljeno: Pobjeda, podgorica, Utorak, 27. avgust 2019]\nIzjava za TV Vijesti povodom istog dešavanja:\n13. novosadski strip vikend... Press: SKC NS\n...KS Svilars, Đorđa Rajkovića 6b,\nSKC Novi Sad sa ponosom predstavlja 13. novosadski strip vikend koji će se ove godine održati u KS Svilari, Đorđa Rajkovića 6b, Novi Sad.\n18h 3D strip – Milivoj Kostić, izložba fotografija 3D stripa s prethodnih strip-vikenda\n19h Predstavljanje autora Vladan Nikolić i Wostok i izdanje SKCNS „Crno sunce, bela brada i srce od zlata“\n20h Svečano otvaranje festivala i izložba Rajko Milošević – Gera\n21h Muzički program Strip bluz\nSUBOTA 14. SEPTEMBAR 2019.\n12h Berza stripa\n15h Radionica pravljenja igračaka od hartije... strip-junaci, škole stripa\n16h Predstavljanje kapitalne knjige Dva veka karikature Gorana Maravića\n16.30h Predstavljanje grafičkog romana Srboljuba Nikića\n17h Predstavljanje časopisa Stripolis Branka Đukića\n17.30h 90. godina stripa u Sloveniji, Iztok Sitar i Tomaž Bobnar\n18h Predstavljanje izdavača: Besna Kobila, Čarobna knjiga, Makondo, Darkwood, Komiko, Alan Ford, System comiks, Veseli četvrtak, i svi ostali izdavači učesnici festivala\n18.30h Zoran Tucić–Tucko, predstavljanje autora\nAutori crtaju za i potpisuju izdanja; Gera, Janja, Tucko, Marko, Vladan....\n19h Stanje stvari, razgovor o stripu: Zoran Sretenović, Milan Jovanović, Dejan Mladenović\n19.30h Zoran Pejić, Parabelum, Deveta dimenzija Banjaluka, predstavljanje izdavača i autora i izdanja\n20h Vladan Nikolić i Wostok – Novo Izdanje SKCNS-a i izložba, potpisivanje izdanja i razgovor s Vladanom Nikolićem\n20.30h Marko Stojanović – Vekovnici izložba i razgovor\n21.30h Zoran Janjetov Janja, otvaranje izložbe i razgovor\n22h Muzički Vremeplov\n6. Festival stripa... Press: Josip Mihalković\n...u organizaciji udruge STRIPoblaČAK.\nSvi ljubitelji stripa i ilustracija ovog vikenda doći će na svoje.\n6. Festival stripa, u organizaciji udruge STRIPoblaČAK održat će se od 12. do 14. rujna 2019., u Centru za kulturu Čakovec i Knjižnici «Nikola Zrinski» Čakovec.\nFestival započinje u četvrtak 12. rujna 2019. otvorenjem izložbe «RETROSPEKTIVA: MENTOR I UČITELJ», Krešimira Zimonića i Matije Pisačića. Pridružite nam se na otvorenju izložbe sa početkom u 19 sati. U Maloj sceni «Vinko Lisjak» prikazivat će se filmovi «Krug» i «Zlatkine žute minute», Krešimira Zimonića, te «Čoban» Matije Pisačića sa početkom u 19:30. Moderator izložbe je povjesničarka umjetnosti i galicistica Marta Horvat. Izložbu će otvoriti mag. hist. art. Maja Žvorc koja je ujedno zaslužna za odabir i postav radova.\nU petak 13. rujna 2019. u 18:00 sati u Knjižnici «Nikola Zrinski» održat će se otvorenje izložbe ilustracija Maje Horvat. Maja Horvat, Čakovčanka sa ljubljanskom adresom, vizualna je umjetnica i ilustratorica. Na ovoj se izložbi predstavlja sa crno bijelim ilustracijama i ilustracijama u koloru.\nOvogodišnji festival posvećen je prerano preminulom kolekcionaru i članu udruge STRIPoblaČAK Robertinu Juraniću. Juranićeva kolekcija broji 18 tisuća stripova. 2016., povodom Dana grada Čakovca predstavio je svoju kolekciju pod naslovom izložbe «Prvi strip».\nStrip: Noćni sud (119) Autor: Franja Straka\nStrip: Cane (377) Autor: Goran Milenković\n...od Berlina do domaćih strip poslastica!\nSTRIPBURGER SE SEPTEMBRA PREDSTAVLJA V BERLINU\nStripburger tokrat osvaja nemško prestolnico, kjer v petek, 6. septembra v galeriji Neurotitan postavlja na ogled razstavo Stripburger in Print, posvečeno več kot četrt stoletja neprestane stripovske produkcije, izdajateljstva in delovanja na domači in mednarodni stripovski sceni.\nNa ogled bodo dela več domačih avtorjev in avtoric, ki objavljajo pod okriljem Stripburgerja, pridružila pa se jim bo tudi pisana množica striparskih kolegov, zbranih z vseh koncev in krajev– od Balkana in Mediterana pa vse do daljnega Severa. Razstava bo mednarodni javnosti predstavila pestrost in širino neodvisne stripovske ustvarjalnosti, generator katere je že vse od leta 1992 dalje revija Stripburger.\nSTRIPBURGER IN PRINT\nrazstava stripov, grafik, tiskovin in drugih poslastic\ngalerija Neurotitan, Berlin, Nemčija\n6.–28. september 2019\nODPRTJE: petek, 6. september 2019, ob 19. uri\nTo pa še ni vse – v tednu po odprtju razstave se obetata še dva zanimiva dogodka, ki bosta berlinskemu občinstvu še dodatno predstavila slovensko stripovsko sceno in njeno mednarodno omreženost:\ncomiXconnection – odprtje razstave neodvisnega stripa iz Slovenije, Srbije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Madžarske in Romunije\nčetrtek, 12. september 2019, ob 19. uri / Muzej evropskih kultur, Berlin\nGraphic Novel Day – celodnevni dogodek, posvečen stripovski ustvarjalnosti v organizaciji priznanega berlinskega mednarodnega literarnega festivala, v sklopu katerega bo potekal tudi pogovor s striparjem in članom uredništva Stripburgerja Davidom Krančanom.\nnedelja, 15. september, od 12. ure dalje / Collegium Hungaricum Berlin, Berlin\nProjekt podpirata Javna agencija za knjigo RS in Slovenski kulturni center v Berlinu.\nDOMAČE STRIPOVSKE POSLASTICE\nJesen bo pisana in radodarna s stripovskimi novostmi in dogodki tudi na domačih tleh!\nMARTIN RAMOVEŠ: ROB, ZBADLJIVI POET V STRIPU IN GLASBI\nMartin Ramoveš se je z novim stripovskim in glasbenim albumom poklonil »spregledanemu« satiričnemu pisatelju in pesniku Ivanu Robu. Ta bo premierno predstavljen v nedeljo, 15. septembra ob 20. uri v Kinu Šiška: za uvod v večer stripa, poezije in glasbe bo avtor spregovoril o nastanku stripa, sledil bo koncert Martin Ramoveš Banda, pospremljen s stripovsko projekcijo!\nLuč sveta bo ugledal tudi težko pričakovani slovenski prevod albuma Fant moj trenutno enega najbolj vročih in samosvojih avtorjev v svetu alternativnega stripa, Belgijca Olivierja Schrauwna. Ta bo oktobra tudi naš gost na stripovskem festivalu TINTA, v okviru katerega se bo vsem stripovske ekstravagance željnim predstavil tudi z mini pregledno razstavo svojega dela v galeriji Alkatraz.\nNa festivalu seveda pripravljamo skupaj z našimi avtorji in avtoricami še en kup drugih zanimivih dogodkov, o katerih pa vam več razkrijemo po stripovskem obleganju Berlina!\nViele Comic-Grüße aus Berlin und bis bald!\nProgram Foruma Ljubljana sofinancirata MOL-Oddelek za kulturo in Ministrstvo za kulturo. Založniški program in mednarodna gostovanja revije Stripburger podpira Javna agencija za knjigo RS (JAK). // Za več informacij pišite na: burger@mail.ljudmila.org. // Za odjavo iz seznama prejemnikov elektronskih novic nam odgovorite na današnje elektronsko sporočilo z ODJAVA. // Spremljajte nas tudi na: www.stripburger.org, Facebook, Instagram!\nStrip: Kumova slama (40) Autor: Mirko Zulić\nSeptemberski maraton Strip.art.nice Buch... Press: Strip.art.nica Buch\n..Tolpa mladega Ješue 3: Kralj.\nPredstavitev s podpisovanjem (risanjem) bo 5. septembra ob 19:00 uri v Strip.art.nici Buch (www.stripi.si).\nSeptemberski maraton Strip.art.nice Buch:\n05.09.2019 - 19:00 Strip.art.nica Buch Tomaž Lavrič: Tolpa mladega Ješue 3 – Kralj / predstavitev s podpisovanjem\n12.09.2019 - 19:00 Strip.art.niva Buch Ciril Gale: Strip – Zapiski o deveti umetnosti / predstavitev s podpisovanjem\n18.09.2019 - 17:00 Ljubljanski grad Zoran Smiljanić: Ustava v stripu / otvoritev razstave\n26.09.2019 - 19:00 Strip.art.nica Buch Tomaž Lavrič: Ratman / predstavitev s podpisovanjem\n...TEHNOOCI, tom 1 i tom 2.\nprelistajte ovo izdanje: issuu.com/carobnaknjiga2/docs/tehnooci_1_tom\nprelistajte ovo izdanje: issuu.com/carobnaknjiga2/docs/tehnooci_2_tom\nOtvoreni poziv za strip autore... Press: SCM\n...za 17 Internacionalni\nstrip konkurs VELES 2019!\n- Pravo učešća imaju svi autori iz celog sveta, nezavisno od pola i uzrasta;\n- Dužina stripova treba da bude od 1 do 6 tabli, na A4 formatu (min 300 dpi ukoliko se šalje elektronskim putem). Ukoliko je strip od 1 strane treba da bude sa najmanje 5 sličica.\n- Pristigli stripovi neće biti vraćeni. Samim prijemom od strane organizatora, oni daju pravo organizatoru da ih objavljuje i prezentira, zajedno sa autorima u sklopu promocije svojih aktivnosti. Autori poslatih stripova ulaze u kombinaciju za obezbeđivanje puta, smeštaja i ishrane tokom 14. Internacionalnog salona stripa VELES 2018 (sredinom septembra).\n- Tema je slobodna. Svaki autor (crtač, tuš, kolor) može učestvovati samo sa jednim stripom. Izuzetak postoji samo za scenariste koji mogu da urade scenarija za više stripova. Svaki autor i deo autorskog tima treba da bude potpisan na stripu sa naznakom ko je šta uradio.\n- Zajedno sa stripovima treba poslati i ličnu biografiju, fotografiju, kontakt podaci i godina kada je strip nacrtan. Na svim stripovima trebaju biti navedeni svi autori kao i naslov stripa. Bez ovih informacija neće biti uzeti u obzir za nagrade\n- Svi pristigli stripovi biće uzeti u konkurenciju za nagrade:


KAMBER PROTIV AVAZA – pravosnažna presuda – inmedia.ba\nKAMBER PROTIV AVAZA – pravosnažna presuda\n0 25 Decembra, 2013 17:42\nOpćinski sud u Sanskom Mostu je svojom prvostepenom presudom broj: 22 0 P 007272 10 P od 04.01.2013. godine u predmetu radi naknade štete po osnovu klevete presudio u korist Kamber Asima iz Sanskog Mosta, dugogodišnjeg funkcionera SDA i poslanika u Skupštini Unsko-sanskog Kantona a protiv urednika “Dnevnog Avaza” Numanović Seada i novinara Hadžić Almase i Vele Faruka. Kamber je u ovom slučaju tražio naknadu nematerijalne štete zbog klevetničkih napisa o njemu u simboličnom iznosu kao satisfakciju zbog opetovanih neobjektivnih (lažnih) i senzacionalističkih tekstova u “Dnevnom Avazu”.\nRadončićeve novinarske perjanice, gore navedena trojka, se žalila na presudu općinskog suda i Kantonalni sud u Bihaću je svojom presudom broj: 22 0 P 007272 13 Gž od 21.11.2013. godine potvrdio da je učinjena kleveta od strane gore pomenutih ali je u dosuđujućem dijelu naknada za štetu smanjena sa 2500 KM na 1000 KM čime je presuda postala pravosnažna. Sud je Kamberu dodijelio i pripadajuće troškove postupka plus kamatu za period od podizanja tužbe.\nKantonalni sud u Bihaću, u Vijeću sastavljenom od Nadarević Fate (predsjednik Vijeća), Šahinović Gare i Cimirotić Muhameda kao članova Vijeća, u obrazloženju presude ističe:\nSud se nije bavio dokazivanjem da li je Kamber organizirao „ubistva“, jer bi za takva teška nedjela u najmanju ruku morao biti suđen. Kamber je na prvostepenom sudu ponudio i svoj imovinski vlasnički list koji svaki političar i izabrani zvaničnik mora priložiti CIK-u nakon preuzimanja mandata. Vrijednost ukupne imovine Kambera i članova njegove uže porodice ne prelazi 80 000 KM. Druga strana na sudu, svjedoci odbrane Avaza (Eniz Kazić, Hamdija Šarčević i Nihad Ključanin) nisu se uopće pojavili na sudu, iako ih je advokastki tim Avaza naveo kao svjedoke. Vjerojatno im je bilo neugodno svjedočiti na sudu i to pred Kamberom nešto što i sami znaju da nije istina. Ova trojka pripada i grupi članova i osnivača SBB stranke u Sanskom Mostu. Kamber je odbio bilo što govoriti o ovoj trojici, osim što je istakao da mu takva politička konkurencija odgovara.\nPo riječima Kambera „nije mu bitna visina naknade štete koliko konačna istina po onome što Avaz godinama pronosi i piše o njemu“. Sud je konačno i u ovom slučaju utvrdio sumnjivi „profesionalizam i objektivnost“ Dnevnog Avaza i njihovog naredbodavca i vlasnika Radončića. „Netačno i neistinito infromiranje osim što nije moralno ovom presudom je dokazano da nije ni zakonito“, istakao je Kamber u telefonskom razgovoru za naš portal.\nOvo nije prva presuda ove vrste u Kamberovom slučaju, ovo je samo epilog jednog u nizu sličnih slučajeva koje Kamber uglavnom uspješno dokazuje pred sudskim organima. Ostaje enigma kako mu to uspijeva, jer u svojim sudskim parnicama nema ni advokata, ni pravnih savjetnika. Kamber sam svoje predmete zastupa i brani.\nZimski sajam male privrede u Sanskom Mostu\nSutra „Zlatni glas Sanskog Mosta“


Muslimani će do 2030. činiti osam posto stanovništva Evrope - Portal 072info\n12. Maja 2018. Vrijeme objave: 16:20 sati\nU Evropi živi 44 miliona muslimana, a u SAD-u više od pet milounaEPA – Arhiva\nCAFFE BAR IR 1: Večeras mnoštvo iznenađenja, nargile pravi najpopularniji Jutjuber na Balkanu!


Manifestacije i festivali | slovackizavod.org.rs\nNaslovna - Manifestacije i festivali\nReč festival potiče iz latinskog festive, što znači događaj. Neki drugi izvori govore da ova reč potiče iz srednjevekovnog engleskog i francuskog jezika sa osnovom u latinskoj reči festivus, što prevodimo kao slaviti ili proslava. Kada govorimo o kulturi vojvođanskih Slovaka, u današnje vreme pod nazivom festival podrazumevamo najveće smotre, kao i promocije pojedinih umetničkih žanrova, koji imaju za cilj da predstave široj javnosti najkvalitetniju produkciju koja je u datoj oblasti nastala u toku jedne godine.\nS obzirom na njihovu raznovrsnost, raznolikost ciljnih grupa i mesta održavanja, festivali za slovačku zajednicu u Srbiji predstavljaju svečani događaj i svojevrsne centre društvenih dešavanja. Za pojedina aktivna kulturno-umetnička društva, udruženja, pojedince, kao i institucije i ustanove, festivali, čini se, postaju merilo vremena.\nU tom smislu godina kod vojvođanskih Slovaka počinje Susretima u pivničkom polju, gde dolaze izvođači slovačke izvorne pesme iz cele Vojvodine, obučeni u najlepše narodne nošnje, a festival posećuju i brojni ljubitelji izvornih slovačkih pesama.\nZimski period završava se Smotrom slovačkih pozorišnih ansambala, koja svake godine menja mesto održavanja, kao i festivalom Pozorišne inscenacije autora sa Donje zemlje, koji se održava u Pivnicama.\nU proleće imaju mogućnost da se predstave izvođači klasičnih muzičkih žanrova na manifestaciji Prolećne note u Bačkom Petrovcu, a kasnije se na amfiteatru u Gložanu ili u nekom drugom slovačkom mestu, održava najveći muzičko-folklorni festival „Tancuj, tancuj...“.\nLetnji raspust počinje na kisačkom bajkovitom zamku, na festivalu „Zlatá brána“ gde deca izvode folklorne koreografije, narodne igre, scenski prilagođene dečije igre, pesme i sl.\nFoto: Elena Šranka\nPrvi vikend u avgustu namenjen je za druženje na Slovačkim narodnim svečanostima. Iako to nije samo muzička, odnosno folklorna manifestacija, možemo slobodno reći da se u okviru Svečanosti predstavlja najkvalitetniji sadržaj koji je u ovim oblastima nastao tokom godine.\nU jesen se sakupljaju plodovi novog stvaralaštva, prvenstveno muzičke produkcije popularnih žanrova. Tačnije, u oktobru se u Selenči održava festival popularne muzike Zlatni ključ koji i u ovom hladnijem periodu godine ume da uzburka osećanja izvođača i autora kompozicija, a ujedno da ih ugreje novim melodijama.\nU ovo vreme svoje umeće promovišu i učenici osnovnih škola na festivalima kao što su pozorišni festival „3xĎ“ u Staroj Pazovi i festival popularne muzike u Kovačici pod nazivom Leti pesmo peti. Takođe se u ovom periodu u organizaciji Galerije Zuzke Medveđove održava Likovno bienale u Bačkom Petrovcu.\nFestivalska godina se završava najmlađom manifestacijom, Festivalom lirskih pesama koji podržava Radio Vojvodina a stoga se festival održava u Studiju M novosadskog radija.\nNavedeni festivali se u današnje vreme smatraju festivalima od svemanjinskog značaja. Za njihovu organizaciju i realizaciju zadužena su razna udruženja građana, kulturno-umetnička društva ili kulturni centri.\nViše informacija o svakom festivalu možete naći na ovoj stranici portala.


Vesti91 sportske vesti za 2020-07-04 strana 1833\n04.07.2020 08:45 - Telegraf\nNovi pomoćnik u stručnom štabu Partizana, Radovan Ćurčić, najavio je svoja zaduženja uradu. Savo Milošević je napravio veliku promenu u štabu, a mnogi su se setili da je Ćurčić imao reputaciju striktno defanzivnog trenera. Sa druge strane, Milošević neguje ofanzivniji stil. - Ja više ne bežim od toga, pokušavam da razmišljam i o ofanzivnom …\n04.07.2020 08:45 - Blic\n04.07.2020 08:41 - Sportklub\nHirošima se pretplatila na 3:0, šampion opet bez pobede\nHirošima je identičnim rezultatom pobedila Kašimu u prvom kolu na svom terenu, pa se može reći da je na sjajan način otpočela sezonu. Trijumf gostima u Kobeu doneo je dvostruki strelac Leandro Pereira, koji je pogađao mrežu domaćina u 35. i 81. minutu. U međuvremenu, mrežu Visela zatresao je i Asano u 48. minutu. Hirošima je lider prvenstva sa …\n04.07.2020 08:40 - Sportska Centrala\nDrugi pišu: Filip Stevanović „svađa“ evropske velikane!\nFudbaler Partizana Filip Stevanović je u protekloj sezoni pokazao raskoš svog talenta i zapao je za oko velikim evropskim klubovima. Specijalizovani fudbalski portal „Goal.com“, piše kako je za 17-godišnjeg ofanzivnog vezistu prati čak 15 evropskih klubova, među kojima se ističu Mančester Junajted, Real Madrid, Liverpul, Bajern Minhen, Čelsi, …\n04.07.2020 08:40 - RTS\nKošarkaški klub Barselona doživljava dosta promena. Nakon rastanka sa trenerom Svetislavom Pešićem i centrom Antom Tomićem, klub je napustio i Pau Ribas. Ribas je "Blaugranu" napustio posle pet sezona, iako je 33-godišnji bek ugovor imao do sledećeg leta.Spekuliše se da će Ribas pojačati ekipu Huventuda, u kojoj je i počeo svoju …\n04.07.2020 08:40 - Novosti\nŠpanski košarkaš Pau Ribas više nije član Barselone, saopštio je katalonski klub.Ribas je Barselonu napustio posle pet sezona, iako je 33-godišnji bek ugovor imao do sledećeg leta.Spekuliše se da će Ribas pojačati ekipu Huventuda, u kojoj je i počeo svoju karijeru.Sa Barselonom je osvojio Superkup 2015, dok je sa reprezentacijom Španije iste …\n04.07.2020 08:37 - Srbija Danas\nSrpski košarkaški reprezentativac koji trenutnonastupa za milansku Olimpiju, Vladimir Micov, pričao je o tome koliko je dres reprezentacije Srbije težak. Micov se u hrvatskom podkastu "Dvokorak" prisetio prošlogodišnjeg Mundobasketa u Kini, na kome je Srbija zauzela peto mesto, što je predstavljeno kao veliki neuspeh. Iskusni 35-godišnji …\n04.07.2020 08:37 - Mondo\n04.07.2020 08:37 - B92\n04.07.2020 08:34 - Sportski Žurnal\nPo ko zna koji put u poslednjih godinu dana pojavila se informacija o odlasku Lea Mesija iz Barselone, a ovoga puta vest je prvi plasirao inače dobro obavešteni novinar radija „Kadena Ser”: Mesi (33) je obustavio pregovore sa upravom Barselone u vezi produžetka saradnje, pa će po isteku ugovora, juna 2021, napustiti Kamp nou. Razloga za …\n04.07.2020 08:34 - Telegraf\nŠpanski reprezentativac i osvajač zlatne medalje u Kini raskinuo ugovor s Barselonom\nŠpanski košarkaš Pau Ribas više nije član Barselone, šaopštio je katalonski klub. Ribas je napustio Kataloniju posle pet sezona, iako je 33-godišnji bek imao ugovor do sledećeg leta. Spekuliše se da će Ribas pojačati ekipu Huventuda, u kojoj je i počeo svoju karijeru. Sa Barselonom je osvojio Superkup 2015, dok je sa reprezentacijom Španije …\n04.07.2020 08:34 - Mozzart Sport\nJednima san, drugima obaveza\nPet kola do kraja Primere, ista meta isto odstojanje. Granada i Valensija pred večerašnji međusobni duel (22.00) u ciljnu ravninu ulaze sa četiri boda zaostatka za Sosijedadom, ekipom koja trenutno drži poslednje mesto u Evropi. Ipak, ono što je za ekipu Dijega Martineza na početku sezone bilo samo san, za Slepe Miševe je oduvek bila obaveza i sve …\nUzeli titulu sa Partizanom, a primili jednu platu za godinu dana\nAsistent u stručnom štabu vaterpolo reprezentacije Srbije Stefan Ćirić u novoj sezoni predvodiće francuski Nojsi la Sek. Treneru Ćiriću društvo će praviti srpski reprezentativac Viktor Rašović i hrvatski reprezentativac i starosedelac u Parizu, Antonio Petković. Da se Francuzi ozbiljno pripremaju za OI u Parizu 2024. godine, i da žele da …\n04.07.2020 08:28 - B92\n04.07.2020 08:27 - Blic\n04.07.2020 08:25 - Srbija Danas\nCrvena zvezda je u prethodnoj sezoni u svim takmičenjima postigla ukupno 82 gola, a o tome koliko je gotovo svaki igrač imao uticaj u tome, govori činjenica da je njih 26, koji su odigrali više od 90 minuta, uspelo da se upiše u strelce. BALKANSKI TROUGAO: Hrvat želeo Jovića, Bosanac ga odbio! BALKANSKI TROUGAO: Hrvat želeo Jovića, Bosanac ga odbio! …\n04.07.2020 08:25 - Novosti\nSvi vozači, članovi timova i osoblja Formule 1 negativni su na virus korona uoči prve trke u sezoni, Velike nagrade Austrije.Formula 1 i Svetska automobilska federacija saopštile su da su u prethodnih sedam dana obavljena ukupno 4.032 testa i da nije bilo pozitivnih slučajeva.Naredni rezultati testiranja biće objavljeni za sedam dana.Sezona u Formuli 1 …\n04.07.2020 08:22 - Srbija Danas\nSlovenački košarkaš Klemen Prepelič novi je igrač španske Valensije, saopštio je klub.Kako je saopšteno, ugovor je potpisan na dve godine, uz mogućnost produženja za još jednu sezonu. NEMA STAJANJA: Krilni centar stiže na Kališ, Zvezdaši ga dobro poznaju NEMA STAJANJA: Krilni centar stiže na Kališ, Zvezdaši ga dobro poznaju OBRADOVIĆ O …\n04.07.2020 08:22 - Sportski Žurnal\nUtakmice fudbalskog prvenstva Crne Gore koje su bile zakazane za nedelju neće se igrati zbog potvrđenog slučaja korona virusa u ekipi Budućnosti, saopštio je tamošnji fudbalski savez. - Utakmice su odložene nakon izricanja mere samoizolacije u trajanju od 14 dana igračima, stručnom štabu i zaposlenima u FK Budućnost zbog pozitivnog rezultata testa …\n04.07.2020 08:18 - Sportklub\nSetijen: Mesi ide? Nije mi rekao... Ne brinem za posao\nPrethodnih dana pojavile su se informacije da Mesi ne namerava da produžuje ugovor, koji ističe leta 2021, i da će napustiti Barsu, nezadovoljan mnogobrojnim dešavanjima. Navodno, njegova sledeća destinacija mogao bi da bude Mančester Siti, gde bi obnovio saradnju sa Pepom Gvardiolom. "Ne želim da govorim o tim špekulacijama. Od Lea nisam čuo …


Kamion sa slikom Putina u Peći (Foto Lajmi.net)\nMediji u Prištini prenose da su kamioni viđeni u saobraćaju u Peći i da su vozači saslušani u policijskoj stanici.\n"Policija je posle podne zaustavila dve cisterne, na jednoj je bila slika ruskog predsednika Vladimira Putina, a na drugoj slika srpskog pisca Vuka Karadžića. Dvojica vozača su odvedena u policijsku stanicu u Peći, gde su saslušani. O slučaju je obavešten i državni tužilac. Vozila imaju novosadske registarske tablice", naveli su iz policije.\nKamione su, kako se kreću ulicama Peći, snimili građani koji su fotografiju Putina opisali kao provokaciju, pa je nakon reakcije lik ruskog predsednika bio prekriven.\n28.05.2020 Preminuo profesor Điđa (8866)