:: Naslovna strana > Vesti > STRUČNA POSETA "BEOGRAD NA VODI - PREZENTACIJA INŽENJERSKIH DOSTIGNUĆA"\nSTRUČNA POSETA "BEOGRAD NA VODI - PREZENTACIJA INŽENJERSKIH DOSTIGNUĆA"\nU organizaciji regionalnih odbora regionalnih centara Novi Sad i Beograd Inženjerske komore Srbije, 10. juna 2022. godine, realizovana je stručna poseta „Beograd na vodi – prezentacija inženjerskih dostignuća“, Beograd, Sava Promenada.\nStručnoj poseti prisustvovalo je 30 inženjera svih struka iz oba regionalna centra.\nProgram je počeo prezentacijom „Upoznavanje sa projektom – touch screen prikaz“ u zgradi Prodajnog centra Beograda na vodi u Karađorđevoj ulici (zgrada nekadašnje Beogradske zadruge) u Beogradu, gde su prisutni upoznati sa projektom, uz stručna pojašnjenja.\nProgram je nastavljen obilaskom Savskog parka koji, pored ostalog, obuhvata piknik prostor, multifunkcionalni sportski teren i igrališta sa najsavremenijim interaktivnim spravama. Delovi parka različite su nivelacije, što mu daje dinamiku i čini ga izazovnim za posetioce. Projekat pejzažnog uređenja je realizovan uz primenu savremenih tehnologija tako da nisko rastinje i oko 140 različitih sadnica drveća čine celinu sa svetlosnim instalacijama koje su deo projekta.\nSledeći objekat za koji su učesnici stručne posete dobili odgovore sa najvažnijim detaljima projektantskih i izvođačkih rešenja bila je Kula Beograd sa 168 metara visine i 42 sprata kao najviša zgrada u regionu.\nStručna poseta završena je obilaskom obaloutvrde kod Kule Beograd, gde su prikazani radovi na obaloutvrdi – sa desne strane obale Save izvršeno je nasipanje major korita da bi se formiralo teretno pristanište za manuelni utovar/istovar plovila, uz primenu najsavremenijih materijala i tehnika izvođenja objekata, pri kombinaciji tradicije i urbane kulture.


Mostarske djevojčice žive sa žoharima i pacovima - Klix.ba\nMostarske djevojčice žive sa žoharima i pacovima\n27.12.2009. u 12:20\nPo svemu sudeći, dok ne dođe do tragičnih posljedica, u BiH teško će se nešto poduzeti da se pomogne ljudima u nevolji. Takav je slučaj i sa dvije mostarske djevojčice, Adnom i Amnom, koje sa roditeljima žive u podrumu zgrade nekadašnjeg zatvora u Mostaru. Umjesto sa igračkama, ove djevojčice druže se sa žoharima i pacovima koji hodaju po njima dok spavaju.\nPojedini Mostarci, svjesni u kakvom gradu i kakvoj državi žive, na facebooku su pokrenuli kampanju da pomognu ovoj porodici da nađe smještaj i da dvije djevojčice dobiju pristojan dom. Djevojčice su stare 2 i 3 godine, i spavaju u prostoriji u koju znaju ući pacovi veličine mačke, svjedoče Mostarci koji su ih uspjeli posjetiti.\nČetveročlana porodica je toliko siromašna da sedam dana jede svega jedan hljeb a djevojčice i ne znaju kako izgledaju mlijeko ili banane.\nOve porazne činjenice ne bi nikoga trebale ostaviti ravnodušnim i dovoljan su razlog da svako, kome je ostalo imalo humanosti, pomogne ovu akciju radi budućnosti ove dvije djevojčice.\nOtvreni su i žiro računi za uplate iz inozemstva i BiH.\nŽiro račun za one koji uplaćuju novac iz inostranstva:\nZa VOLKSBANK BH DD Filijala Mostar\nNa ime:Agim Ajvaz(za Sanidu Behram)\nBroj žiro računa:1402020022345727\nFacebook grupa 'Izvucimo bebe iz predvorja pakla'\nžohari pacovi djevojčice\nU više incidenata sedam mrtvih, 38 ranjenih\n27.12.2009. u 12:21\nNigerijac optužen za pokušaj terorističkog napada\n27.12.2009. u 12:18


Ako vam dlanovi izgledaju ovako, moguće je da vam je jetra ozbiljno bolesna – Domaci Kolaci\nApril 15, 2021 admin zdravlje i lepota 0\n– Crvenilo dlanova, poznato i kao palmarni eritem, može da bude uzrokovano bolestima jetre – kaže dr Lin Poston, koja dodaje da se ovaj simptom javlja kod otprilike četvrtine ljudi koji imaju problema sa jetrom\n– Ciroza je kasna faza bolesti jetre u kojoj se zdravo jetreno tkivo zamenjuje ožiljnim tkivom, a jetra je trajno oštećena – objašnjava dr Mehmet Oz, dodajući da se ciroza najčešće javlja usled hronične upotrebe alkohola.\n– Crvenilo na dlanovima povezano sa bolestima jetre javlja se najčešće oko mesnatih delova dlana, ispod palca i malog prsta, ali može da zahtevati i druge delove dlana”. Takođe, crvenilo je uglavnom simetrično, javlja se osećaj blage topline, a kada pritisnete kožu na mestima koja su crvena, ona pobeli.


Vesti - Dokument Transparentnosti Srbija: Ispumpavanje vode sa kopa Tamnava: steta visestruko veca od vrednosti javne nabavke\n<< VESTI | | 09.02.2015 11:40\nDokument Transparentnosti Srbija >\nIspumpavanje vode sa kopa Tamnava: šteta višestruko veća od vrednosti javne nabavke\nS obzirom na vrednost javne nabavke i troškove koji su nastali zbog uvoza struje i uglja, ukazano je na slabost u sistemu javnih nabavki\nBesmislene tvrdnje da je tender bio obavezan jer je to zahtevala Svetska banka: Ugovor o finansiranju je Vlada Srbije (ministar finansija) zaključila sa Svetskom bankom tek 10. oktobra 2014, dakle, nekoliko meseci nakon što je postupak javne nabavke već bio sproveden, a zvaničnici tvrde da je\nDa li je učinjeno sve šta se moglo da nabavka bude sprovedena ranije\nNeizvršenje ugovornih obaveza\nDokument Fiskalnog saveta: Uticaj majskih poplava na poslovanje EPS-a i energetsku stabilnost\nTransparentnost Srbija uputila je dopis Odboru za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava u vezi sa javnom nabavkom koja je izazvala velike polemike u javnosti - ismpumpavanje vode sa kopa Tamanva - Zapadno polje. U ovoj nabavci Transparentnost Srbija bila je građanski nadzornik, ali osvrt se ne odnosi samo na pitanja koja su bila predmet građanskog nadzora, već na razmatranja koja su prethodila raspisivanju javne nabavke i na pitanja u vezi sa sprovođenjem ugovora o javnoj nabavci, a o kojima je u javnosti bilo dosta sporenja i nedovoljno potpunih informacija.\nTS je analizirala da li je učinjeno sve što se moglo da nabavka bude sprovedena ranije, kakvi su bili formalni zahtevi za ponuđače i kakvi su njihovi efekti na izbor najpovoljnije ponude i, kao jedno od najvažnijih pitanja - pitanje (ne)izvršenja ugovornih obaveza.\nU analizi je, pored ostalog, ukazano da je nabavka sprovedena po domaćem Zakonu o javnim nabavkama, a ne po pravilima Svetske banke, kao što se moglo pročitati u medijima. Zaključeno je da su besmislene tvrdnje da je tender bio obavezan jer je to zahtevala Svetska banka. Naime, prema dostupnim podacima Vlada Srbije je ugovor sa Svetskom bankom zaključila tek 10. oktobra 2014, nekoliko meseci nakon sprovođenja javne nabavke.\nS obzirom na vrednost javne nabavke i troškove koji su nastali zbog uvoza struje i uglja, ukazano je da slabost u sistemu javnih nabavki – situaciju u kojoj naručilac trpi štetu koja je višestruko veća od vrednosti javne nabavke koja se sprovodi radi njenog otklanjanja, a zakon formalno ne dozvoljava da se izbegne sprovođenje javne nabavke.\nTS se osvrnula i na kontroverzne podatke o količinima ismupane vode i mulja i zaključila da je neophodno objaviti precizne podatke o izvršnje ugovora, u najmanju ruku kada posao bude završen, i obavezno objaviti da li su naplaćene garancije s obzirom da su probijeni rokovi za izvršenje ugovorenog posla.\n( Ispumpavanje vode sa kopa Tamnava, Transparentnost Srbija, ponedeljak, 9. februar 2015)\nDokument:Nabavka usluga CJN 08/14/DUKN - Ispumpavanje zamuljene vode i mulja na površinskom kopu PD RB ''Kolubara'' d.o.o. - ''Tamnava - Zapadno polje\nU ovom dokumentu smo dali osvrt na pitanja koja su izazvala polemiku u javnosti a koja se odnose na sprovođenje jedne od javnih nabavki koje su bile predmet našeg građanskog nadzora (ispumpavanje vode i mulja sa područja Tamnava – Zapadno polje). Osvrt se uglavnom ne odnosi na pitanja koja su bila predmet građanskog nadzora, već na razmatranja koja su prethodila raspisivanju javne nabavke i na pitanja u vezi sa sprovođenjem ugovora o javnoj nabavci, a o kojima je u javnosti bilo dosta sporenja i nedovoljno potpunih informacija. Smatramo da ovaj osvrt zaslužuje pažnju Odbora, jer smo ukazali na brojne tačke koje bi trebalo raspraviti, ne samo zarad predstavljanja potpunih podataka javnosti, već i radi pronalaženja najboljih rešenja za slične javne nabavke u budućnosti.\nTakođe, predstavili smo i jedan ilustrativan primer delovanja građanskog nadzornika koje je pomoglo uspostavljanju pravilnog sprovođenja Zakona o javnim nabavkama.\nKoristimo ovu priliku da ukažemo na to da je nekoliko javnih nabavki u kojima je Transparentnost – Srbija bila određena kao građanski nadzornik tokom 2013. i 2014. nije uopšte sprovedeno, što ukazuje na to da je planiranje i dalje jedan od najozbiljnijih problema u celokupnom sistemu javnih nabavki, i pored toga što je uređivanje ove oblasti znatno unapređeno, nakon donošenja Zakona i relevantnih podzakonskih akata.\nBeograd, 9.2.2015. Nabavka usluga CJN 08/14/DUKN - Ispumpavanje zamuljene vode i mulja na površinskom kopu PD RB ''Kolubara'' d.o.o. - ''Tamnava - Zapadno polje''\nNakon što je zaključen ugovor o ovoj javnoj nabavci u medijima su objavljeni mnogi tekstovi i izjave zvaničnika i drugih koje se na neki način odnose na ovaj postupak javne nabavke ili na realizaciju ugovora, to jest na pitanja koja nisu bila predmet građanskog nadzora, s obzirom na to da građanski nadzor počinje od raspisivanja javne nabavke i da se okončava zaključenjem ugovora. Neka od tih pitanja do danas nisu dobila odgovor, neka nisu dovoljno dobro interpretirana, a neka još uvek nisu na jasan način ni postavljena.\nOsvrnućemo se na neke od ključnih stavova koji su izneti, na osnovu informacija koje su trenutno dostupne:\n1.\tDa li je učinjeno sve šta se moglo da nabavka bude sprovedena ranije? Potreba da se ova javna nabavka sprovede što je pre moguće nesumnjivo je postojala. Ta potreba proizlazi, s jedne strane, iz gubitaka koje EPS trpi zbog nemogućnosti da eksploatiše ovaj površinski kop uglja, a s druge strane, radi održavanja trajnije stabilnosti elektroenergetskog sistema.\nPitanje, na koje do sada nije bilo jasnog odgovora jeste da li je bilo moguće neko brže i efikasnije rešenje od onog koje je odabrano. Da bi se dao odgovor na njega bilo bi potrebno detaljno analizirati sve opcije koje su postojale, kako u pogledu načina izvršenja posla, tako i u pogledu načina finansiranja.\nPre nego što se odlučio da formuliše predmet javne nabavke na način kako je to učinio, naručilac je (u saradnji sa drugim državnim organima) trebalo da razmotri razne mogućnosti koje su eventualno postojale za rešavanje problema (npr. angažovanje mehanizacije u posedu državnih organa i drugih javnih preduzeća za uklanjanje vode, kupovina takve mehanizacije kako bi poslužila ne samo za ovaj slučaj već i za druge slične probleme koji bi se mogli javiti u budućnosti, nabavka usluga ispumpavanja ili neko drugo tehničko rešenje – npr. nabavka „usisnih plovnih bagera" za šta se zalagalo Udruženje za unapređenje rudarske struke i nauke). Kakva su razmatranja vršena i do kakvih se zaključaka došlo, nije bilo predmet našeg monitoringa, ali bi svakako bilo važno znati, jer od toga zavisi odgovor na mnoga pitanja koja su već pokrenuta u javnosti, između ostalog i pitanje o tome da li je nabavka pravovremeno raspisana i dobro formulisana.\nNakon donošenja zaključka o tome na koji način da se najefikasnije postupi, dolazi odluka o finansiranju i sprovođenju nabavke. U slučaju da postoji spremnost nekog donatora da neposredno donira radove ili pumpe, ne bi se sprovodio postupak javne nabavke. Nije poznato da je ovakva opcija postojala.\nDruga varijanta finansiranja je korišćenje sredstava javnih preduzeća ili budžeta (npr. sredstva budžetske rezerve uz prenos kao subvencija javnom preduzeću) za sprovođenje potrebne javne nabavke, nakon čega bi takođe bilo potrebno, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama, izmeniti program rada (finansijski plan) javnog preduzeća i plan javnih nabavki. To je, naime, preduslov za otpočinjanje postupka javne nabavke.\nSlična situacija postoji i kada se nabavka sprovodi sredstvima koja originalno potiču iz donacije i kredita – nakon zaključenja ugovora o donaciji ili kreditu, potrebno je izmeniti program rada (finansijski plan) javnog preduzeća i plan javnih nabavki.\nShodno članu 51. Zakona o javnim nabavkama „prvobitno planirana sredstva za određenu javnu nabavku ne mogu se povećati za više od 10 %, osim u slučaju elementarnih nepogoda, havarija ili vanrednih događaja čije nastupanje ne zavisi od volje naručioca. Naručilac može izmeniti plan nabavki u slučaju rebalansa budžeta, odnosno izmena finansijskog plana, ali tako da sve izmene budu vidljive u odnosu na osnovni plan i da sve izmene budu obrazložene"\nPrema informacijama koje smo dobili tokom vršenja poslova građanskog nadzornika, plan javnih nabavki je bio izmenjen tako da obuhvata i ovu javnu nabavku. Pošto program rada ovog javnog preduzeća nije objavljen (što je, inače, obaveza na osnovu Zakona o javnim preduzećima), kao ni plan javnih nabavki (što je mogućnost), ne može se sa sigurnošću zaključiti kada je ovaj preduslov za sprovođenje nabavke bio ispunjen, odnosno, da li je postojala mogućnost da se javna nabavka raspiše ranije. Prema Izveštaju o stručnoj oceni ponuda, „sredstva za javnu nabavku predviđena su godišnjim programom o izmenama i dopunama godišnjih programa poslovanja DP RB Kolubara doo za 2014. godinu na poziciji II 11. Neiskorišćena finansijska sredstva u tekućoj godini za realizaciju obaveza po predmetnoj nabavci biće preneta, planirana planom nabavki i obezbeđena u godišnjem programu poslovanja, za narednu godinu, ili odlukom o privremenom finansiranju".\nHipotetički, mogle bi postojati tri situacije u kojima se postupak javnih nabavki ne bi sprovodio. Prva opcija odnosi se na slučajeve kada se nabavka sprovodi sredstvima kredita međunarodne finansijske institucije i po postupku te međunarodne finansijske institucije. Naime, na osnovu člana 7. st. 1. Zakona, „odredbe ovog zakona naručioci ne primenjuju na: 2) nabavke koje se sprovode, odnosno finansiraju: (2) iz sredstava stranih kredita (zajmova) dobijenih, od međunarodnih organizacija i međunarodnih finansijskih institucija, u skladu sa uslovima iz međunarodnog ugovora, odnosno posebnim postupcima međunarodnih organizacija i finansijskih institucija;"\nU slučaju ove javne nabavke, to se nije dogodilo. Naime, iako je više puta pomenuto da je ova nabavka finansirana sredstvima Svetske banke, ona je sprovedena na osnovu domaćeg Zakona o javnim nabavkama, a ne po pravilima te finansijske institucije. Zbog toga su tvrdnje zvaničnika koje su iznošene u javnosti, o tome da je „tender bio obavezan" zato što je to „zahtevala Svetska banka" bespredmetne. Naime, na ovu nabavku su primenjene odredbe Zakona o javnim nabavkama, a ne posebna pravila Svetske banke.\nAko bi se te izjave shvatile kao da je finansiranje od strane Svetske banke sadržalo kao uslov da se organizuje postupak nadmetanja ponuđača, a ne da se posao dodeli direktnom pogodbom, ostaje nejasno zbog čega bi to bilo relevantno za ovaj konkretan slučaj. Naime, prema dostupnim podacima ugovor o finansiranju je Vlada Srbije (ministar finansija) zaključila sa Svetskom bankom tek 10. oktobra 2014, dakle, nekoliko meseci nakon što je postupak javne nabavke već bio sproveden.\nDrugi mogući slučaj da se javna nabavka ne sprovodi po domaćem zakonu, postojao bi u slučaju da se postupak nabavke uređuje na osnovu međunarodnog sporazuma (čl. 7. st. 1. t. 2), podtačka (2). Ni to se očigledno nije dogodilo.\nTreći mogući slučaj bi bilo sprovođenje nabavke bez primene Zakona o javnim nabavkama, na osnovu sledeće odredbe člana 7 st. 1: odredbe ovog zakona naručioci ne primenjuju na (nabavke): 3) radi obezbeđivanja osnovnih životnih uslova u slučajevima elementarnih nepogoda ili tehničko - tehnoloških nesreća čije posledice ugrožavaju živote ili zdravlje ljudi ili životnu sredinu, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita od takvih nepogoda; >\nKod svih ovakvih (izuzetih) nabavki, naručioci su dužni „da postupaju u skladu sa načelima iz ovog zakona" (st. 2). Naručici su inače dužni da Upravi za javne nabavke (i Državnoj revizorskoj instituciji) dostavljaju svoje planove javnih nabavki. Ukoliko Uprava za javne nabavke utvrdi da nema uslova za izuzeće od primene zakona, ona o tome obaveštava naručioca. Naručilac takođe dostavlja Upravi poseban izveštaj o sprovođenju takve nabavke.\nPrema medijskim navodima (linkom se upućuje na tekst u Vremenu "Ispumpavanje kopa i budžeta", prim red.) , „nakon poplava vođena žestoka rasprava u rukovodstvu ovog javnog preduzeća oko toga da li odmah krenuti sa ispumpavanjem vode ili ići na tender", „da bi EPS najverovatnije dobio odobrenje (napomena: misli se na odobrenje Uprave za javne nabavke, za sprovođenje postupka po članu 7), ali da im takav zahtev nije upućen".\nNe ulazeći u pitanje da li bi Uprava za javne nabavke imala prigovora na zakonitost sprovođenja nabavke po članu 7, umesto primene nekog od postupaka iz Zakona o javnim nabavkama, mišljenja smo da tako nešto ne bi bilo u skladu sa Zakonom. Naime, izuzetak predviđa da se Zakon ne primenjuje kada su kumulativno ispunjena dva uslova. Postojanje prvog uslova je nesumnjivo – postojala je elementarna nepogoda čije posledice ugrožavaju životnu sredinu. Drugi uslov, koji se takođe mora ispuniti je sporan. Naime, to je pitanje da li je uklanjanje vode sa područja „Tamnava-zapadno polje" potrebno „radi obezbeđivanja osnovnih životnih uslova".\nNa primer, ovaj uslov je nesumnjivo bio ispunjen u situacijama kada je obezbeđivan smeštaj i hrana za ljude koji su izbegli iz poplavljenog Obrenovca i drugih mesta. On bi bio ispunjen i da je, kojim slučajem, Elektroprivreda Srbije morala da uvede ozbiljne restrikcije isporuke električne energije stanovništvu, kao posledica nemogućnosti da se koriste resursi sa poplavljenog područja. Dakle, mogućnost da se primeni ovaj izuzetak od opšteg režima javnih nabavki ne bi trebalo da zavisi od ni od volje EPS, ni od pravnog mišljenja Uprave za javne nabavke, već od stručne procene faktičke situacije – da li je moguće obezbediti osnovne životne uslove (korišćenje električne energije) stanovništvu na drugi način ili ne?\nOčigledno je da je EPS zaključila da je to moguće, opredeljujući se za sprovođenje postupka javne nabavke, a može se reći da je kasniji razvoj situacije pokazao da je bilo moguće isporučiti električnu energiju korisnicima iz drugih izvora u zemlji i inostranstvu (t.j. činjenica da nisu nastupile restrikcije). S druge strane, o šteti usled nemogućnosti da se eksploatišu kopovi Fiskalni savet, u analizi koja je objavljena jula 2014, govori na sledeći način, ukazujući na neke elemente koji su mogli da idu u prilog drugačijoj odluci : Iako manja proizvodnja struje tokom letnjih meseci ne predstavlja problem, postoje brojni rizici koji bi mogli ugroziti stabilnost i održivost domaćeg energetskog sistema tokom predstojeće zime. Prve procene pokazuju da u neposrednom okruženju ne postoje značajni viškovi električne energije što može otežati planirani uvoz i negativno uticati na cenu uvezene struje - na taj način povećavajući gubitke EPS-a. Gasna kriza usled eventualne eskalacije sukoba u Ukrajini kao i mogući manjak uglja na tržištu za potrošnju domaćinstava predstavljaju dodatni rizik po održivost energetskog sistema jer bi se u tom slučaju povećao pritisak na potrošnju električne energije, koje nema dovoljno.\nOvaj slučaj je otkrio jednu moguću slabost u sistemu javnih nabavki. Naime, po svemu sudeći, u ovom slučaju naručilac trpi svakodnevno štetu koja je višestruko veća od vrednosti same javne nabavke koja se sprovodi radi njenog otklanjanja. Stoga bi, sa stanovišta ekonomičnog postupanja sa javnim resursima, postojali razlozi da se nabavka izvrši što je pre moguće, čak i ako bi to rezultiralo plaćanjem veće cene dobavljaču. Takve situacije mogu nastupiti i kada nabavke nisu prouzrokovane štetom od elementarnih nepogoda, već nekim drugim razlozima, na primer, kada je poznato da će cena neke robe bitno porasti tokom vremena koje je potrebno da se pripremi i sprovede postupak javne nabavke. Međutim, Zakon o javnim nabavkama ne sadrži odredbu na koju bi se naručilac koji želi da najbolje iskoristi javne resurse mogao pozvati. Pri eventualnom propisivanju takvog izuzetka zakonodavac bi morao da postupa oprezno, kako bi se na najmanju moguću meru svele zloupotrebe.\nKako god bilo, pri razmatranju važnog pitanja „da li je ispumpavanje moglo da počne ranije" (odnosno, da se ranije učini intenzivnijim, s obzirom na to da i sam EPS koristi resurse koje ima), trebalo bi uzeti u obzir sve što je pomenuto, ali i potrebu da se istraži tržište i definišu drugi eventualni uslovi (npr. odvođenje vode, zaštita životne sredine). U svakom slučaju, EPS bi trebalo da predstavi uverljive dokaze o tome da li su pripremne radnje sprovedene najbrže moguće.\nS obzirom na to da je ova nabavka u vezi sa obnovom nakon majskih poplava i da je donet poseban zakon koji, između ostalog, uređuje i nabavke radi otklanjanja posledica poplava, važno je napomenuti da je postupak javne nabavke započet jedan dan nakon stupanja tog posebnog zakona na snagu (Zakon je stupio na snagu 22. jula 2014, a javna nabavka je raspisana 23. jula 2014.) Hipotetički, da je odmah nakon stupanja na snagu zakona bila doneta i uredba (državni plan) kojom se uređuje obnova u ovoj oblasti, taj zakon bi omogućio primenu za nijansu kraćih rokove za sprovođenje ove nabavke (10, umesto 15 dana za dostavljanje ponuda).\n2.\tFormalni zahtevi za ponuđače i njihovi efekti na izbor najpovoljnije ponude\nKod ove javne nabavke uslovi koji su postavljeni pred ponuđače su bili, s jedne strane liberalni, a s druge strane zahtevni. Naime, pored obaveznih uslova iz Zakona o javnim nabavkama, od ponuđača se tražilo da prilože „minimum jednu referencu u primeni pumpnih sistema za ispumpavanje velikih voda", što verovatno ne predstavlja problem ni za koju firmu koja ima ikakvo iskustvo u ovoj branši. Neodređenost kod određivanja reference, to jest, šta bi se smatralo „velikim vodama" i da li se traži postojanje iskustva na ispumpavanju „velikih voda" ili samo iskustvo u radu sa pumpnim sistemima, pogodovala je mogućnosti da se javi veći broj zainteresovanih firmi.\nDrugi dodatni uslov bio je zahtevan i trebalo je da pokaže ozbiljnost ponude – tražio se elaborat u kojem bi ponuđač objasnio raspored pumpi, dinamički plan pumpanja vode sa pozicijama pumpnih agregata, tehničko rešenje za ispumpavanje mulja i obezbeđenje opreme koja se nalazi u mulju, mere za zaštitu životne sredine itd. Drugim rečima, tražila se ozbiljna priprema, koja je uključivala i obavezan obilazak lokacije u roku od sedam dana od objavljivanja javnog poziva.\nGeneralno, mišljenja smo da zahtevi koji se postavljaju pred ponuđače ne treba da budu previše strogi, ni u pogledu finansijskog, ni u pogledu tehničkog kapaciteta. Naručioci su često skloni da postavljaju strožije zahteve kako bi dobili ponude samo od ozbiljnijih takmaca (čak i kada nemaju nameru da privileguju nekog tačno određenog). Međutim, ozbiljnost ponude se i po samom Zakonu obezbeđuje na drugi način – traženjem odgovarajućih bankarskih garancija za dobro izvršenje posla od firme koja ga dobije i naplatom tih garancija ako se ispostavi da ugovor nije realizovan kako je predviđeno.\nNakon zaključenja ugovora je u javnosti postavljeno, kao jedno od spornih pitanja, postojanje prethodne reference konzorcijuma koji je dobio posao (odnosno osporavanje da one postoje). Ovo pitanje je nesumnjivo relevantno sa stanovišta ispravnosti sprovođenja tenderske procedure. Činjenica je da niko od predstavnika ponuđača koji su se nadmetali za ovaj posao, pa ni firma koja je kasnije po drugom osnovu uložila zahtev za zaštitu prava, nije osporio da je taj uslov ostvaren. Međutim, imajući u vidu neodređenost ovog postavljenog uslova, kao i činjenicu da je pobednički konzorcijum na ovaj ili onaj način započeo posao, smatramo da je daleko relevantnije pitanje (ne)ispunjavanje plana ispumpavanja vode i mulja, odnosno, kvalitet drugog postavljenog uslova – elaborata, koji obavezuje na postupanje u realizaciji same javne nabavke.\nU konkretnom slučaju, kako se kasnije pokazalo, sudeći po objavljenim izjavama predstavnika pobedničke firme, ispumpavanje se vrši sa iznajmljenim pumpama firme iz Holandije (Van Hek), koja je na istom ovom tenderu učestvovala kao deo drugog konzorcijuma (sa udelom od 20% u ponudi). Prema istoj izjavi, očekivani trošak iznajmljivanja ovih pumpi čini nešto više od jedne trećine ukupne cene koju pobednički konzorcijum očekuje. Budući da posedovanje opreme ili ugovor o njenom zakupu („tehnički kapacitet") nije bilo predviđeno kao uslov za učešće na tenderu, ovo ne predstavlja povredu ugovornih obaveza. Međutim, logično je pomisliti da je dogovor o zakupu pumpi postignut ranije, jer bez tog bitnog parametra ne bi bilo moguće sačiniti ponudu.\nBez dodatnih podataka, a možda ni sa njima, nije moguće u potpunosti sagledati „šta bi bilo kada bi bilo", to jest, kako bi se postupak nabavke i potonjeg sprovođenja ugovora odvijao da su bili postavljeni rigorozniji uslovi za učešće na tenderu. Na primer, postavljanje dodatnih uslova u pogledu posedovanja tehničkog kapaciteta je moglo rezultirati jačanjem pozicije onih ponuđača/konzorcijuma koji imaju na raspolaganju potrebne pumpe u većem broju i u kratkom roku, pa samim tim i većom cenom za tu komponentu ponude. S druge strane, to je možda moglo uticati na slabljenje „pregovaračkih pozicija" firmi koje nemaju pumpe, već nude prevashodno izvođenje drugih komponenti radova, nižom cenom za obavljanje tih drugih poslova.\nSlika bi u tom pogledu bila daleko jasnija da su se naručioci opredeli za to da umesto jedne nabavke radova opredelili da sprovedu više nabavki uporedo – iznajmljivanje pumpi, postavljanje cevovoda i drugo, a da sami prethodno urade elaborat sa tehničkim rešenjima koja treba da se primene. Kod takvog koncepta, problem bi bio druge prirode – za odvođenje vode verovatno postoje različite tehničke mogućnosti, a naručilac bi se u tom slučaju unapred opredelio za jedno od njih.\nKao što je poznato, od sedam ponuda samo dve su ispunile i ove relativno blate formalne uslove i učestvovale su u pregovorima oko cene po kubnom metru i rokovima izvršenja posla.\nPo našem mišljenju, u vezi sa ovom nabavkom je veoma važno pitanje, pa i razlog za zabrinutost u pogledu poverenja u sistem javnih nabavki u Republici Srbiji, to što veći broj firmi iz inostranstva nije uopšte dostavio ponude za ovako atraktivan (mada nesumnjivo izazovan) posao, pogotovo kada se ima u vidu da ja Naručilac dostavio javni poziv na engleskom jeziku na adrese čak 42 potencijalna ponuđača.\nTa pojava se možda jednim delom može pripisati štetnom efektu propisanih preferencijala, koji su davali veliku početnu prednost domaćim firmama, odnosno mogućnost da za isti rok izvršenja zahtevaju gotovo 1,5 milion evra (prema procenjenoj vrednosti nabavke) veću cenu i da ipak dobiju posao. Nedavnim izmenama Zakona o javnim nabavkama ova početna prednost domaćih firmi je smanjena na 5%.\n3.\t(Ne)izvršenje ugovornih obaveza\nU pogledu izvršenja ugovora prisutni su oprečni podaci, koje je neophodno razjasniti, obelodanjivanjem potpunih činjenica. Ugovor sa odabranim ponuđačem zaključen je 17. septembra 2014, a prema vestima objavljenim tog dana , istog dana su počeli i radovi. Konkursnom dokumentacijom je inače bilo predviđeno uvođenje u posao od najduže petnaest dana.\nPošto je ugovoreni rok za obavljanje posla bio 90 dana, to znači da je istekao 16. decembra. U konkursnoj dokumentaciji je bilo navedeno da je ukupna količina vode i mulja koje treba ispumpati 187 miliona kubnih metara, da Naručilac uporedo angažuje sopstvenu mehanizaciju na ispumpavanju i da će zbog toga cena biti obračunata prema količini ispumpane vode (to jest, da nije određena unapred, za razliku od roka).\nNedelju dana nakon isteka roka za završetak posla, saopšteno je da je ukupna količina ispumpane vode 129,4 miliona kubika, odnosno, približno oko dve trećine početne količine, što znači da posao po ovoj javnoj nabavci nije okončan u ugovorenom roku.\nNešto pre toga, 1. decembra 2014. holandska firma Van Hek, na svom sajtu je postavila obaveštenje da su njene pumpe u Srbiji ispumpale 58 miliona kubnih metara vode , što je zanimljivo zbog procene angažovanja sredstava samih javnih preduzeća.\nU tekstu BIRN-a , navodi se izjava direktora preduzeća „Južna Bačka" od 26.12.2014. da je ovu firmu ugovor sa EPS-om obavezivao da ispumpa „114 miliona kubika vode do kraja godine, što je i učinjeno" i da je „predviđeno da ostatak vode od 50 miliona kubika isuši RB Kolubara svojim pumpama". Ukoliko je ova izjava tačna (a to se ne može zaključiti, jer sam tekst ugovora nije objavljen), onda bi to značilo da je došlo do modifikacije ugovora u odnosu na podatke iz konkursne dokumentacije, na osnovu kojih je vršeno pregovaranje.\nPotpuno suprotni podaci navode se u izjavi zamenika direktora Kolubare od 23.1.2015 , Mihajla Petrovića: „oni su, svojim pumpama, ispumpali više od 78, a mi 68 miliona kubika vode".\nZbog ovako kontroverznih informacija, bilo bi neophodno objaviti precizne podatke o izvršenju ugovora, u najmanju ruku, nakon što posao bude završen, ali i informacije o tome da li su naplaćene garancije za dobro izvršenje posla, odnosno, penali zbog kašnjenja (ako su predviđeni ugovorom) s obzirom na očigledno probijanje rokova. Ovo je značajno ne samo sa finansijskog stanovišta, već i zbog činjenice da je rok izvršenja posla bio u ponudi jednako vrednovan kao i ponuđena cena.\nIskustva u vezi sa nadzorom nad nabavkom generatora\nPrilikom sprovođenja nabavke generatora Naručiocu „JAVNO PREDUZEĆE ``ELEKTROPRIVREDA SRBIJE`` PRIVREDNO DRUŠTVO TERMOELEKTRANE ``NIKOLA TESLA`` pristigla je samo jedna, i to neprihvatljiva ponuda.\nNedostatak ponude je bio u tome da nije dostavljena izjava ili drugi odgovarajući dokument da ponuđaču nije izrečena mera zabrane delatnosti, što je dokaz o ispunjenosti obaveznog uslova iz člana 75. stav 1, tačka 3. Zakona\nNakon što je Naručilac tražio dopunu ponude, građanski nadzornik je ukazao na povredu člana 93. stav 3. koji glasi:\n``Naručilac ne može da zahteva, dozvoli ili ponudi promenu elemenata ponude koji su od značaja za primenu kriterijuma za dodelu ugovora, odnosno promenu kojom bi se ponuda koja je neodgovarajuća, odnosno neprihvatljiva učinila odgovarajućom, odnosno prihvatljivom, osim ako drugačije ne proizilazi iz prirode postupka javne nabavke``.\nNakon prijema dopisa građanskog nadzornika, Naručilac je odustao od zahteva za dopunu ponude i obustavio postupak javne nabavke.\nIako Zakon o javnim nabavkama dozvoljava određene izmene ponude, uz saglasnost naručioca, kako je i navedeno u članu 93, one ne omogućavaju ponuđaču da``ispravi`` svoju ponudu u pogledu dostavljanja dokaza o ispunjenosti uslova za učešće u postupku.\nSa druge strane jasno je da obustava postupka i pokretanje novog postupka izlažu ne samo ponuđača koji nije prikupio tražene dokumente, već pre svega naručioca dodatnim troškovima, jer produžavaju vreme nabavke potrebnog dobra, usluge ili rada. Stoga bi, prilikom najavljenih izmena Zakona o javnim nabavkama trebalo razmotriti i mogućnost da se dopuste određene dopune ponuda, kako bi se ponude sa formalnim, otklonjivim nedostacima, učinile prihvatljivim, a vremenski i materijalni troškovi naručioca izbegli, odnosno smanjili.\n(Izvor: Dopis Odboru za finansije, Izveštaji gradjanskog nadzornika TS, februar 2015)\n>> Nedelju dana nakon isteka roka za završetak posla, saopšteno je da je ukupna količina ispumpane vode 129,4 miliona kubika, odnosno, približno oko dve trećine početne količine, što znači da posao po ovoj javnoj nabavci nije okončan u ugovorenom roku.\nMajske poplave su prouzrokovale ogromnu direktnu štetu javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije" koja se procenjuje na oko 16 mlrd dinara. Poplavni talas koji je polovinom maja pogodio Srbiju izazvao je veliku štetu na nekretninama, proizvodnim postrojenjima i opremi privrednih društava koje posluju u okviru EPS-a.\nJoš uvek preliminarne ocene ukazuju da ukupna šteta koju je tom prilikom pretrpeo EPS iznosi oko 16 mlrd dinara, što obuhvata i procenjene troškove koji su nužni za ponovno pokretanje proizvodnih kapaciteta ove kompanije u punom obimu. Najteže je pogođen rudarski basen Kolubara, u kome su zbog izlivanja reke Kolubare potopljeni površinski kopovi Veliki Crljeni i Tamnava–Zapadno polje sa kompletnom mehanizacijom. Konačna procena štete u RB Kolubara nije moguća pre nego što se završi isušivanje kopova, kada će biti moguće precizno proceniti ukupne troškove popravke i zamene oštećene opreme odnosno reparacije samih kopova. Trenutno se procenjuje da bi ukupna šteta, dakle, troškovi isušivanja kopova, njihova sanacija i popravka oštećene opreme mogli da iznose oko 11,5 mlrd dinara.\nZnačajna oštećenja su pretrpeli i objekti i oprema TE „Nikola Tesla" u Obrenovcu, a posebno železnička pruga čija je osnovna namena transport lignita iz kolubarskih rudnika do TENT-a. Prema procenama zvaničnika EPS-a, nastala šteta i troškovi sanacije postrojenja i oštećene železničke pruge iznose oko 2,5 mlrd dinara. Šteta i troškovi sanacije u preostalim privrednim društvima u okviru EPS-a (hidroelektrane, TE Kostolac itd.) su nešto manji i procenjuju se na oko 2 mlrd dinara. Nastale štete će umanjiti proizvodnju električne energije tokom 2014. godine a to će morati biti nadomešteno uvozom struje u vrednosti od oko 18 mlrd dinara.\nTE „Nikola Tesla" u Obrenovcu je, zbog neposredne ugroženosti poplavama i prekida u snabdevanju lignitom, radila smanjenim intenzitetom tokom trajanja vanredne situacije. Kako se u ovoj termoelektrani proizvede više od polovine ukupne domaće proizvodnje struje, to je rezultovalo oštrim padom u proizvodnji električne energije u maju (prema podacima Republičkog zavoda za statistiku za oko 20 odsto u odnosu na maj 2013. godine). Zarad očuvanja energetske stabilnosti i urednog snabdevanja potrošača, tokom 10 dana vanredne situacije uvezena je struja u vrednosti od oko 800 mln dinara. U proizvodnji električne energije Srbija se dominantno oslanja na ugalj – oko 74 odsto ukupne proizvedene struje u 2013. godini je ostvareno u najvećim domaćim termoelektranama TENT i TE Kostolac. Zbog toga će osnovni problem u proizvodnji električne energije u nastavku godine, koja bi mogla biti i do 30 odsto manja od planirane, biti smanjena proizvodnja lignita u RB Kolubara koji je glavni snabdevač TENT-a.\nUz pretpostavke o regularnoj predstojećoj zimi i odsustvu većih negativnih šokova na tržištu energenata, to bi moglo dovesti do dodatnog uvoza struje u vrednosti od oko 17 mlrd dinara do kraja 2014. godine. Zbog poplavljenosti površinskih kopova Veliki Crljeni i Zapadno polje, RB Kolubara proizvodi tek polovinu uobičajene dnevne proizvodnje lignita (45000 tona umesto 90000 koliko je planirano), pa će veličina gubitaka EPS-a po osnovu manje proizvodnje struje direktno zavisiti od brzine njihove sanacije.\nIsušivanje kopa Veliki Crljeni je u toku, i prema najavama biće okončano u avgustu dok će proizvodnja uglja početi od septembra. Ipak, i tada dnevna proizvodnja neće premašiti 70 odsto planirane pa je od ključnog značaja za poslovanje EPS-a i stabilno snabdevanje električnom energijom što pre u potpunosti osposobiti proizvodne kapacitete RB Kolubara. Međutim, aktivnosti na sanaciji šteta u rudarsko-energetskom sektoru nisu primerene hitnosti situacije. Iako manja proizvodnja struje tokom letnjih meseci ne predstavlja problem, postoje brojni rizici koji bi mogli ugroziti stabilnost i održivost domaćeg energetskog sistema tokom predstojeće zime.\nPrve procene pokazuju da u neposrednom okruženju ne postoje značajni viškovi električne energije što može otežati planirani uvoz i negativno uticati na cenu uvezene struje - na taj način povećavajući gubitke EPS-a. Gasna kriza usled eventualne eskalacije sukoba u Ukrajini kao i mogući manjak uglja na tržištu za potrošnju domaćinstava predstavljaju dodatni rizik po održivost energetskog sistema jer bi se u tom slučaju povećao pritisak na potrošnju električne energije, koje nema dovoljno.\nMeđutim, uprkos velikim rizicima, proceduralni razlozi su usporili aktivnosti na saniranju šteta i bespotrebno ih odložili. Zbog odsustva bilansne pozicije u finansijskom planu EPS-a koja bi obuhvatila rashode u slučaju vanrednih situacija i čekanja dozvole Vlade, dva meseca posle poplava nije sprovedena javna nabavka pumpi velikog kapaciteta i ostale opreme neophodne za isušivanje kopa Tamnava-Zapadno polje. Kako je u ovom kopu planirano da se proizvede 47 odsto ukupne proizvodnje lignita RB Kolubara, njegova sanacija je od prioritetnog značaja za EPS i održivost energetskog sistema u narednom periodu. Prvobitne dramatične najave kako je za isušivanje Tamnave Zapad potrebno najmanje 15 do 18 meseci nisu u skladu sa uslovima tendera na kome se od izvođača zahteva završetak posla u roku od 105 dana. Ukoliko je postavljen rok realan i takav izvođač bude pronađen, ranije raspisivanje tendera bi omogućilo vraćanje proizvodnje u RB Kolubara na planirani nivo pre zimske grejne sezone, što je u sadašnjim vremenskim okvirima praktično nemoguće.\nIz istih razloga se troškovi popravke manjih oštećenja finansiraju preusmeravanjem sredstava namenjenih za redovni letnji remont, što bi u slučaju velikog opterećenja energetskog sistema tokom zimske grejne sezone moglo ugroziti njegovu održivost. Stoga je neophodno da Vlada u najkraćem roku otkloni sve postojeće i potencijalne formalne prepreke i na taj način stvori preduslove za što efikasnije otklanjanje posledica poplava u rudarsko-energetskom sektoru. Zbog poplava raste rizik da će poslovanje EPS-a u narednom periodu postati direktan fiskalni trošak. Analiza poslovanja EPS-a je pokazala da, iako EPS u prethodnom periodu nije uzrokovao direktne troškove države, postoje izraženi rizici da se to u bliskoj budućnosti dogodi ukoliko izostanu adekvatne reforme.\nNa već postojeće probleme sa likvidnošću, potrebno je dodati i rast poslovnih rashoda usled povećanog uvoza struje (oko 18 mlrd dinara) i negativan uticaj koji poplave imaju na novčane tokove usled troškova osposobljavanja kapaciteta (oko 12 mlrd dinara) u 2014. godini. Pored rasta rashoda i prihodi od prodaje električne energije bi mogli biti nešto manji u 2014. godini. Naime, tokom trajanja poplavnog talasa i neposredno posle, oko 110 000 potrošača je ostalo bez struje, a prioritet EPS-a u kriznoj situaciji je bilo hitno ponovno priključivanje ovih potrošača na električnu mrežu, često i bez ispravnih strujnih brojila.\nNa taj način veliki deo potrošene struje u ugroženim područjima tokom maja nije naplaćen, i prema procenama potrebno je instalirati oko 22 000 strujnih brojila kako bi se nastavku godine smanjili ovi netehnički gubici. Fiskalni rizici nelikvidnosti EPS-a usled troškova otklanjanja posledica poplava su dvojaki – moguće odlaganje plaćanja obaveza državi (PDV, doprinosi i druge naknade) što bi moglo umanjiti javne prihode za nekoliko milijardi dinara i/ili izdavanje novih državnih garancija na zaduživanje EPS-a čime bi se direktno povećao javni dug. Međutim, zbog izuzetno teške fiskalne pozicije Srbije, verovatnoću prevaljivanja troškova sanacije na budžet je neophodno svesti na najmanju moguću meru. Fiskalni savet smatra da bi se hitni troškovi mogli finansirati iz dela pristiglih domaćih i inostranih donacija, dok bi sredstva za sanaciju ostalih šteta trebalo da obezbedi EPS kroz internu racionalizaciju: poboljšanje naplate potraživanja, racionalizacija zaposlenosti i politike zarada, korekcija cena struje i tarifnih sistema i druge mere reorganizacije usmerene ka povećanju opšte i troškovne efikasnosti najveće domaće elektroprivredne kompanije.\n( Analiza državnih preduzeća, Fiskalni savet, 31. jul 2014 )


18.12.2020 u 14:52\nNa kolovozu finiširanje, na trotoarima još ima posla\nKada je reč o prestoničkim saobraćajnicama, smisao poslovice „Sve se može kad se hoće” trenutno se možda najbolje vidi u Ulici cara Dušana. Jer u njoj, kako koji dan odmiče, čini se, majstori se sve više trkaju i sa vremenom i sa zaostalim poslom koji se mesecima odugovlačio. I dok je prethodnih meseci u toku ove rekonstrukcije bilo deonica koje su raskopane, bez majstora, stajale nedeljama, sada u Cara Dušana radnika ima na svakom koraku. Ali, toliko je i posla zaostalo i nagomilalo se da, kako deluje, majstori ne znaju za šta pre da se uhvate. Da li za kompletiranje neuklopljenih trotoara, koji su nedeljama u takvom stanju, da li za finalne radove na šinama i izlivanje nedostajućih metara betonske podloge oko njih, da li za štimovanje nove kontaktne mreže i signalizacije ili za radove


NSinfo: Gradonačelnik Pekinga u poseti Vojvodini i Novom Sadu\nGradonačelnik Pekinga u poseti Vojvodini i Novom Sadu\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović bio je domaćin delegaciji iz Pekinga\nna čelu sa gradonačelnikom Čen Điningom, koja je u okviru dvodnevne posete Srbiji boravila i u Novom Sadu. Susretu su prisustvovali potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić.\nTokom susreta sa delegacijom kineske prestonice, konstatovano je da su tradicionalno prijateljski odnosi Srbije i Kine uspostavljeni na najvišem državnom nivou, kao i dosadašnja odlična saradnja, dobara osnova za tešnje povezivanje dveju država i njenih regiona i gradova, u svim važnim oblastima.\nIstaknuto je da je Pokrajinska vlada posvećena jačanju međuregionalnih veza, te da postoje brojne mogućnosti za povezivanje i konkretnu saradnju između AP Vojvodine i Pekinga.\nNakon gotovo četiri decenije, zvaničnici glavnog grada Kine posetili su Srbiju, gde je u Beogradu otvorena manifestacija „Dani Pekinga“. U okviru posete srpskoj prestonici, potpisan je niz sporazuma o saradnji između Beograda i Pekinga u više oblasti.\n... ap vojvodina, investicije, Novi Sad, poljoprivreda, privreda, saradnja, svet, turizam\nIstorija NS: Centar Novog Sada početkom XX veka\nCentar početkom XX veka! Umesto tri zgrade iza Spomenika\nDa li ste plaćeni za rad nedeljom? Samo u trgovini radi 200.000 ljudi - koji nemaju vreme za porodicu i odmor\nSamo u trgovini radi 200.000 ljudi, koji nemaju vreme za porodicu\nDržavni posao u Slagalici - Asocijacije (VIDEO)\nSve više biciklista u NS: U planu završetak staze ka Begeču, rekonstrukcija staza na Futoškoj...\nRast broja novosadskih biciklista za gotovo 300 odsto\nNova parkirališta u zonskom sistemu naplate od 1. oktobra\nNa osnovu Rešenja Gradske Uprave za saobraćaj i puteve, od\nNovosađani dobili priliku da zavire iza kapija starih kuća Almaškog kraja\nNovosađani su dobili jedinstvenu priliku da zavire iza kapija


"VI STE LAŽOVI I POKVARENJACI!" Lukašenko osuo paljbu po NATO kao nikada do sad, rekao sve što mu je na srcu | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.06.2021. • 18:17 Srbija Danas/Sputnjik\nPredsednik Belorusije se danas obratio javnosti u Brestu\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko je, komentarišući aktivnost NATO-a pored granica njegove zemlje, pozvao taj vojno-politički blok da ne "zamajava" Minsk pričama o odbrambenim vežbama i miroljubivosti, a države NATO-a nazvao "lažovima i pokvarenjacima".\n"RUSIJA MOŽDA NE ŽELI SAMIT" Francuska i Nemačka zahtevaju sastanak sa Putinom\n- Vi ste najmanje lažovi, a ponajviše ste pokvarenjaci. Vi ste sve vreme lagali, obmanjivali nas, ali danas to neće moći. Mi ćemo sve uraditi da zaštitimo svoju zemlju - rekao je Lukašenko u Brestu tokom ceremonije posvećene 80. godišnjici napada nacističke Nemačke na SSSR.\n- Mi smo se ovoga naslušali od 1941. godine, kada smo vam verovali i nismo naučili lekcije iz istorije, poklonivši vam posle pobede Istočnu Evropu, takozvane zemlje Varšavskog pakta, u zamenu za vaša obećanja da nikada nećete napraviti korak u našem pravcu - rekao je on.\nKako je naveo Lukašenko, u Minsku vide da kolektivni Zapad nastavlja da "mašta" o novom "jurišu na Istok", svetskoj dominaciji i zapleni bogatih resursa istočno od Belorusije.\n- I upravo ti naši sinovi, koji ovde stoje pod zastavom pobednika, zapamtite, oni će uraditi sve kako biste vi mirno živeli na svojoj zemlji, u Belorusiji. Vi, znači Ukrajinci, Belorusi i Rusi, Poljaci, Jevreji, Tatari. Svi koji žive na ovoj zemlji. To je vaša zemlja. Vas nigde ne čekaju i nemojte da verujete obećanjima da će vam time što ste dobili "kartu Poljaka", dokument kojim se potvrđuje pripadnost poljskoj naciji, vas tamo primiti raširenih ruku - dodao je Lukašenko\nZamenik državnog sekretara saveta bezbednosti Belorusije Vladimir Arčakov je u aprilu izjavio da inostrane vojne vežbe pored granica sa Belorusijom se održavaju "bukvalno 24 sata". Načelnik beloruskog Generalštaba Viktor Gulevič je ukazao na aktivnost Severnoatlantske alijanse u blizini Savezne države Rusije i Belorusije.\nBelorusija Aleksandar Lukašenko NATO Sovjetski Savez Drugi svetski rat govor


Trivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’ - Agro TV\nPočetna Agro svet Trivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’\nTrivan: ’Ne trošimo vodu na racionalan način’\nOn je istakao da bi trebalo racionalno da koristimo pijaću vodu „sve da je i imamo za bacanje, a nemamo“.\n– Ne mislim da imamo dovoljno pijaćih voda i to je razlog više što stalno strepim nad tim, kako koristimo te pijaće vode. Nikako nisam za to i ne slažem se sa tim što su mnogi izvori pijaće vode dati kao koncesija ili na neki drugi način različitim subjektima. Voleo bih da sve te kapacitete čuvamo ili bar da troše preduzeća koja su naša, a ne na ovaj način, dajući onima koji to tržišno koriste. To nije bezbedno i Srbija mora da taj najvažniji resurs, planetarno govoreći, sačuva za sebe – naznačio je Trivan.\nMinistar je siguran da se nekoliko ratova, za koje se ne misli da je razlog pijaća vode, vode upravo zbog toga.\nU Srbiji bi trebalo da se izgradi 359 sistema za preradu otpadnih voda, što znači da je potrebno da investiramo između četiri i pet milijardi evra u to, a posle toga ćemo moći da računamo na čistu i zdravu životnu sredinu u celini.\nTo je put koji bi trebalo da pređemo u narednih 30 godina, podvukao je ministar.\nMinistar je pobornik da se u projekte prerade otpadnih voda ide ka privatno-javnim partnerstvima, jer je to brži put da se obavi taj posao.\nNa pitanje o rekonstrukciji vlade i o tome da se njegovo ime dovodilo u vezu sa tim, ministar kaže da nema komentar i da to nikad i ne komentariše, jer je važno da svako radi svoj posao najbolje što može.


Autor: Jugmedia\t14.10.2017 11:52 am\nRekli bi svi oni koji su se zaista dobro zabavili na premijeri komdada koji su šest mladih ali iskusnih leskovačkih glumaca sami odabrali i uz pomoć direktora Stanislava Grujića, potrudili se da predstavu, koja je rađena po motivima komada Marka Kamoletija, adaptiraju i prilagode našem podneblju.\nLepe žene i lokalni humor su garant da će leskovačka pozorišna publika biti oduševljena\nMada, u trenucima malo i zbunjujuće, zbog interpretacije ujaka Novice za koga smo u startu sigurni da je šumadinac, te odjednom južnjak koji završava na zadušnicama u Igrištu… što nije ni malo zasmetalo publici u prepunoj sali leskovačkog Narodnog pozorišta, već naprotiv.\nZvezda predstave je zasigurno mlada glumica Nataša Stanković, čija se uloga sluškinje Berte pamti i nakon što napustite pozorišnu salu, a pored nje takođe sjajan posao odradili su i Filip Radivojević, Nenad Mitrović, Petra Dimitrijević, Mina Cocić i Jovana Grozdanović.\nNaslovna fotografija uslikana na jednoj od proba\nE, sada, možda sve ovo što smo naveli i nije tačno. Možda smo pogrešili, i možda zaista ne možete da verujete novinarima koji su, po običaju uprave pozorišta, konstantno smešteni u poslednji red, jer su prvih pet, kako smo i ranije pisali, rezervisani za „glavne face“ iz lokalne samouprave.\nNe znamo kakva je praksa u drugim pozorištima, ali, gospodo organizatori, ukoliko već pozivate novinare da izveštavaju sa vaših premijera, onda im omogućite da zaista i urade svoj posao. Zbog toga smo odlučili da detaljniju kritiku ovog komada prepustimo gospodinu Vjačislavu Nešiću koji je na premijeri dobio nešto bolja mesta.\nZavršen likovni konkurs za srednjoškolce „Evropa u mom kraju“\nsamo za Dragana, Milice ne objavljuj 😉 15.10.2017., 03:23\nPlaca li neko novinarima da izvestavaju o događajima u gradu ili ne? Volontirate? Karte dobili dzabe? Dragane…lepa ti slika, sa predstave…svaka cast. Zudis da sednes pored „glavnih faca“, hoces i ti da budes „glavna faca“. Na svakoj reprizi prvi red ti je slobodan, nađes penzionera i kupi ti kartu sa popustom 200 kinti, nije puno…uzivaj.


PROTEST ZBOG NATO BAZE NA SINjAJEVINI: Nude im put za poligon | Novosti.RS\nPROTEST ZBOG NATO BAZE NA SINjAJEVINI: Nude im put za poligon\nutorak, 14. 05. 2019. u 11:54\nStanovnici ne daju planinu Foto Fejsbuk\nUoči najavljenog protesta na Sinjajevini, Vojska CG nastavlja sa medijskim pritiscima. Uprkos obećanom "benefitu", narod ne pristaje na cenkanje. SNP za zaštitu prirode\nVOJSKA Crne Gore nastavlja sa medijskim pritiscima na protivnike izgradnje vojnog poligona na planini Sinjajevini, na lokalitetu Savine vode. Posle ministra odbrane Predraga Boškovića, koji je građane utešio da na planini neće biti baza NATO-a, o neophodnosti gradnje poligona govorio je načelnik Generalštaba VCG brigadni general Dragutin Dakić, a u ponedeljak se oglasio i pukovnik Aleksandar Pantović, načelnik Štaba Generalštaba Vojske Crne Gore.\nJedan od ključnih preduslova za realizaciju vežbi i razvoj sposobnosti Vojske jeste poligon za kolektivnu obuku i vežbe jedinica. Vojska Crne Gore već duži period nema takav poligon, što predstavlja problem u osposobljavanju jedinica, koji ističe da je neophodni prostor za to pronađen na istočnoj strani Sinjajevine, gde bi vojska izvodila vežbe i gađanja u trajanju oko mesec godišnje.\n- Poligon je prilično udaljen od naselja, što je ključno u pogledu bezbednosti, a sam teren obezbeđuje neophodne uslove za manevar jedinica i različite vrste uvežbavanja - kazao je Pantović. - Takođe, postojeća putna infrastruktura se može relativno brzo sanirati i dodatno unaprediti, s obzirom na to da je taj prostor ranije koristila i JNA.\nPročitajte još - Sinjajevina - vojni poligon\nPored toga što će Vojska dobiti adekvatan poligon za kolektivnu obuku, opštine i stanovništvo koje gravitira ovim predelima imaće takođe koristi, jer će Vojska angažovati svoje kapacitete za opravku i održavanje puteva.\n- Poslednjih godina Kolašin se, nažalost, transformiše iz ekološke u kontaminiranu sredinu. Ekološki čista Sinjajevina se pretvara u vojnu bazu, a suza Evrope, reka Tara, u fekalne vode. Ako tako treba da izgleda Kolašin i u budućnosti, jasno je da budućnosti u Kolašinu nema - kaže potpredsednik OO SNP Kolašin Miodrag Bulatović, koji tvrdi da se država na pogrešan i nemaran način ophodi prema prirodnim bogatstvima, na kojima bi Kolašincima pozavidela većina svetskih zemalja.\nOn smatra da je bogatstva na teritoriji Kolašina neophodno valorizovati na najprirodniji način, na opšte zadovoljstvo i građana i države i u cilju očuvanja biodiverziteta kakav je danas.\n- U poslednje vreme čujemo obećanja, kako će vojska poboljšati putnu infrastrukturu u slučaju izgradnje vojne baze na Sinjajevini, lokalitet Savina voda. Oni iz čijih usta izlaze takva obećanja ne razumeju da sve i da se do tog lokaliteta izradi najbolji mogući put, taj put će voditi do vojne baze, koja nije od interesa nikome, dok će i ovaj put u trenutno katastrofalnom stanju voditi do naše prelepe Sinjajevine, naše dedovine i našeg vekovnog ognjišta - kaže Bulatović.\nPročitajte još - Sinjajevina neće biti NATO baza\n- NE možemo da verujemo da Vojska istrajava na ovoj ideji, čija realizacija bi bila pogubna po planinu - kažu u Udruženju Bjelopavlića "Bijeli Pavle" iz Danilovgrada, koji su za 19. maj na katunu Okrugljak, pred crkvom Ružicom, zakazali protestni skup u 12.00.\nPatrolirat ce Crnom Gorom albanski i hrvatski vojnici (NATO vojnici). Isti oni koji su pucali na vas 90tih godina proslog vijeka!\nSlugani ,,dzaba vam nagadjanje ,,gazda ujka Sam odlucuje a vi ste podrepne muve ,,radite savijenih glava i repova\nНа војним експлозивним маневрима ће се и загадити Сињајевина!Штета за такав еколошки крај!Нека нађу полигон у неком другом делу света,па нека вежбају!\nТражили сте, гледајте и уживајте.\nDok sam živ boriću se protiv NATO! Marš iz Crne Gore!\nPa sta su ocekivali da ce da im donesu psenicu. Tu ce biti samo baza otrova , takodje, u Albaniji, i Makedoniju dignut ce se tu jos na nogama i protestovsti. Ove male drzavice usle su u NATO-OTAN, da dokazu da su protiv svog brata Srbina , osim Albanije sa kojima nemamo nista samo prepiranje i mrznja


Penzioneri u Sloveniji protestuju zbog preskupog dopunskog osiguranja | ASinfo Portal\nPenzioneri su optužili osiguravajuće kuće za “kartelni dogovor” koji može ugroziti veliki broj onih sa malom penzijom.\n“Oni koji sa minimalnom penzijom ne pokrivaju ni osnovne životne troškove plaćaju jednaku premiju dopunskog osiguranja kao i oni sa platom od desetak hiljada evra, što govori o stepenu solidarnosti tog sistema”, naveli su članovi sindikata penzionera u današnjem protestnom pismu javnosti i Vladi.\n“Pristup javnom zdravstvu mora biti jedno od građanskih prava koja su zagarantovana svima koji su uključeni u javni sistem, bez obzira na zdravstveno, socijalno ili ekonomsko stanje ili sposobnost pojedinca”, navodi se u saopštenju.\nDopunsko zdravstveno osiguranje predmet je čestih kritika u Sloveniji zbog ustaljenog mišljenja da osiguravajuća društva iz njega velike profite prebacuju u “privatne džepove” dok javne zdravstvene ustanove često imaju gubitke.\nSpremni na dijalog sa Prištinom, bez obzira na političku cijenu


Huskić za TVSA: Od ponedjeljka bolnica u Tešnju će samostalno raditi testiranja – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Huskić za TVSA: Od ponedjeljka bolnica u Tešnju će samostalno raditi testiranja\nPetak, 29 Maja 2020, 12:45\nU prethodna dva dana na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu potvrđena su ukupno 44 pozitivna slučaja na koronavirus. Svi pozitivni su iz Tešnja.\n-Trenutno, kao i prethodnih dana, broj potvrđenih slučajeva raste. Svi su iz klastera iste firme, radi se o bližim rođacima i ukućanima i prvim kontakima koje su zaraženi imali, kazao je za Sarajevsko jutro Suad Huskić, načelnik općine Tešanj.\n-To je donijelo određeno dozu zabrinutosti u javnosti. Smatramo da nema mjesta panici, poduzeli smo sve što je bilo moguće, izdaju se mjere o samoizolaciji, osobe koje se testiraju, nakon testiranja bivaju medicinski tretirani. Najvažnije je reći da kod svih osoba kod kojih je potvrđen virus, radi se o lakšim simptomima koronavirusa. Nema, dakle teške kliničke slike, ističe Huskić.\nObjektivno u ovakvim situacijama, ljudi se boje. U sustini obratio sam se putem Facebook stranice građanima, kako bi dobili pravu informaciju, jer se nažalost šire i dezinformacije.\nKrizom se prestalo upravljati prije mjesec dana, tako da raste ozbiljnost odnosa i odgovornosti građana, kratko je prokomentarisao Huskić ublažavanje mjera u Federaciji BiH.\n-Opasnost od virusa nije prošla ni u svijetu niti u BiH, naglasio je.


POLITIKA_KOLACICA | SanjaIPPI\nDa li web stranice Sanjaippi-a koriste kolačiće i zašto?\nWeb stranice u vlasništvu Sanjaippi-a koriste kolačiće prve strane (privremene i trajne) i kolačiće treće strane. Mi ih koristimo kako bi Vam osigurali jednostavnije i bolje korisničko iskustvo.


FMA / PAF: Mirovna akademija 2011\n4. Post-jugoslavenska Mirovna akademija koja se organizira u Sarajevu od 17 - 26.7.2011. godine nudi tri kursa (dva na bhs jezicima i jedan na engleskom jeziku) i to:\n1. Mediji i sjećanje, voditeljica Snježana Milivojević\n2. Jezik i ideologija, voditeljica Snježana Kordić\n3. Gender, Sexuality and Violent Conflict, voditeljica Dubravka Žarkov\nMirovnu akademiju organizira Fondacija Mirovna akademija, a ovogodišnji donatori koji su finansijski podržali MA 2011 su Mennonite Central Committee, Balkan Trust Fund for Democracy i Geneva Quaker Fund.\n4. Post-jugoslavenska Mirovna akademija\nMEDIJI I SEĆANJE: ULOGA MEDIJA U JAVNOJ PERCEPCIJI PROŠLOSTI\nVoditeljica: prof. dr Snježana Milivojević\nU savremenim medijskim i studijama memorije prošlost se posmatra kao višeznačan simbolički konstrukt u čijem oblikovanju mediji imaju značajnu ulogu. U demokratskom društvu od medija se očekuje kritički odnos prema stvarnosti, pa prema tome, i prošlosti kao njenoj važnoj dimenziji. Mediji su možda i najpodesnija društvena institucija za preispitivanje prošlosti jer se tek javnim uvidom u ’ono što se dogodilo’ prošlost otvara za kritičko razmatranje. Međutim, u kritičkom svetlu ona se ukazuje i kao zona sukoba, kao ideološko bojno polje na kome se vodi simbolička bitka za njeno razumevanje. Takva debata zaustavlja rutinsku proizvodnju mitologizovanih ’istorija za popularnu upotrebu’, podstiče racionalnu raspravu o prošlosti i kultiviše sećanja o njoj. Ali, medijski doprinos u predstavljanju događaja iz istorije nije ograničen samo na infomativne medije. Prošlost i istorija su omiljene teme i u popularnoj kulturi a rasprave o njima često se vode sa ekrana i stranica tabloidnih medija. Utoliko je samo celina medijske produkcije pokazatelj složenosti simboličkog procesa konstrukcije prošlosti u jednom društvu.\nTokom kursa će se posebno analizirate ključne medijske strategije u tretmanu prošlosti u društvima bivše Jugoslavije a pre svega ignorisanje, osporavanje i romantizovanje. Ignorisanje i osporavanje su strategije aktivnog kreiranja narativa koji privileguju oficijelne, patriotske i poželjne verzije prošlosti. Romantizoivanje je medijski odogovor na osećaj iskorenjenosti i formulisanje identitetskih promena u nostalgičnim ili romantičnim okvirima. Ovaj raspon ukazuje na ideološke razlike u tretiranju i komemorisanju prošlosti koje imaju za posledicu i različite politike sećanja.\nDrugi značajan element ovih strategija je vremenska udaljenost konfliktne prošlosti: komercijalna logika i zabavljački profil većine medija pretvara ’prošlost’ u zapečaćenu temu koja se lako može izolovati i zaboraviti. Politika ne-sećanja koristi se čak kao glavni argument za rekonstruisanje ’zdravih’ odnosa u post-konfliktnim društvima a njeni predvodnici su upravo ’ne-ideološki’, komercijalni, mediji koji neguju zaborav.\nGlavne teme: Zašto su mediji moćni? Da li mediji samo predstavljaju stvarnost ili je istovremeno i kreiraju? Da li ‘zabluda transparentnosti’ minimizuje medijski uticaj? Šta otkriva povratak ideologije u medijske studije i kako mediji brane status quo? Medijska reprezentacija i simbolička praksa. Prdstvaljanje stvarnosti u odsustvu i proizvodnja značenja. Slobodni, nezavisni i odgovorni mediji. Komparativni pogled na novinarstvo kao glavnu medijsku profesiju. Društvena odgovornost medija - javni život kao medijski spektakl. Medijska istorija i medijska argheologija. Kulturna memorija kao medijski konstrukt. Politike sećanja: medijska konstrukcija prošlosti. Glavne strategije u medijskom predstavljanju prošlosti: ignorisanje, osporavanje, romantizovanje i kitičko čitanje prošlosti. Ignorisanje i osporavanje prošlosti kao patriotski zadatak. Popularni medijski sadržaji, predstavljanje istorije i nostalgija. Javno mnjenje i percepcija prošlosti.\nCilj kursa je razmatranje kompleksne uloge medija u javnoj percepciji prošlosti. U savremenim medijskim i studijama memorije prošlost se posmatra kao višeznačan simbolički konstrukt u čijem oblikovanju mediji imaju značajnu ulogu.\nPolaznici/e će tokom kursa upoznati i diskutovati ključne medijske koncepte značajne za razumevanje konstitutivne uloge medija. Potom će, kroz kritičko čitanje medijskih praksi, razmatrati kako oni selektuju, interpretiraju i recikliranju predstave o događajima i akterima iz prošlosti.\nTakođe, samostalno će odabrati i analizirati medijsku arhivsku građu iz novije prošlosti bivše Jugoslavije i porediti je sa kasnijom javnom percepcijom istih događaja. Na osnovu promena u raspoloženju javnosti i medijskoj produkciji u odnosu na vreme događaja, analiziraće trajnost novinarskih interpretativnih okvira u prikazivanju ključnih memorijskih mesta i njihov značaj u formiranju javnog mnjenja o njima.\nU manjim grupama obaviće samostalne medijske analize čiji će cilj biti prikupljanje građe za zajednički medijski projekat koji će napraviti kao završnu obavezu na kursu a koji može biti dokumentarni film, medijski sajt ili multimedijalni projekat iz oblasti medija i sećanja.\nTeacher: Snjezana Milivojevic\n4. Post-jugoslavenska Mirovna Akademija 2011.\nVoditeljica kursa: Snježana Kordić\nZašto jezik kao malo koja druga tema diže ljude na noge, uzrujava i čini spremnima za sukobe? On je stalni izvor konflikta u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori - danas kao i prije deset godina, dvadeset, četrdeset. Proširilo se uvjerenje među starima i mladima, među obrazovanima i neobrazovanima, kroz sve slojeve društva od političara pa do željezničara, da je njihov jezik ugrožen od strane onog drugog naroda. I da je time doveden u pitanje opstanak vlastitog naroda i svakog pojedinca. Istovremeno se rasprostranilo i mišljenje da nacija ne može postojati ako nema zaseban jezik koji ne dijeli ni s jednom drugom nacijom. Premda takvo mišljenje nije točno i opovrgavaju ga primjeri brojnih nacija, ipak se u domaćoj sredini rijetko koji pojedinac usudi ukazivati na takve primjere. Političari, mediji i većina intelektualaca napravili su atmosferu u kojoj razumna i smirena diskusija o jeziku kao da nije moguća. Pokušaji objektivnog pristupa temi jezika doživljavaju se kao napadi i dočekuju se erupcijom emocija. Nacionalne elite koriste jezično pitanje kao tinjajuću vatru koju u svakom trenutku mogu pretvoriti u požar.\nU takvoj situaciji jedino upoznavanje s činjenicama i prenošenje tih znanja u šire slojeve stanovništva može skinuti s teme jezika njen veliki potencijal za konflikte. S tim ciljem će se ovaj kurs bazirati na spoznajama znanosti o jeziku, i pružiti uvid u temeljne sociolingvističke pojmove, koji se vrlo često spominju u javnom prostoru a da se ključne stvari o njima ne znaju. Rasvijetlit će i osnovne događaje vezane uz jezik, za koje su mnogi čuli ali samo u verziji korisnoj za nacionalnu mitologiju. Izbor sadržaja kursa uzima u obzir još jedno izrazito svojstvo domaće sredine: naime, karakteristično je da, čim se počne nešto raspravljati o jeziku, vrlo brzo se u raspravi pojave riječi narod, nacija, identitet, kultura, povijest. Pritom dominira neupućen, laički i populistički pogled na te pojmove. Zato će i oni na kursu biti značajne teme. Tako da će kurs u pravom smislu riječi biti interdisciplinaran jer pored lingvističkih spoznaja koristit će saznanja iz sociologije, antropologije, psihologije i historiografije.\nOblici rada: predavanje kombinirano s potpitanjima i otvoreno za dijalog, individualni rad s internetom, rad u parovima, grupni rad, kratki referat, diskusija, okrugli stol, preuzimanje uloga, argumentiranje, strukturiranje, analiziranje govorenog i pisanog materijala\nCiljevi: proširivanje znanja, vježbanje kritičkog razmišljanja, smirenog i razložnog argumentiranja, jačanje sposobnosti da se javno zastupaju znanstveno potvrđena shvaćanja\nVoditelj/ica: Snjezana Kordic\nInstructor: Dubravka Žarkov\nTo enable students to understand core concept of gender, sexuality and intersectionality and use them as analytical tools;\nTo enable students to critically reflect on the conceptualizations of war and peace, from an intersectional feminist perspective, as well as critical political economy perspective;


Štandovi u Novom Sadu prečica do poslovnih partnera - Glas Srpske\nMilijana Latinović 18.09.2021 08:00\nNOVI SAD - Najveća i najznačajnija smotra agrara u centralnoj i jugoistočnoj Evropi otvara svoja vrata, a uz privrednike sa svih kontinenata na zajedničkom štandu u Novom Sadu asortiman svojih proizvoda predstaviće i preduzeća iz Srpske, s ciljem što bolje promocije te sklapanja novih i jačanja postojećih partnerstava.\nNastup domaćih privrednika na 88. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, koji će biti otvoren danas (subota), tradicionalno organizuje Privredna komora Republike Srpske u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom BiH.\n- Na zajedničkom štandu, površine 100 metara kvadratnih, direktno će se predstaviti šest privrednih društava i to “Destilacija” Teslić, “Mladegs Pak” Prnjavor, “Sava Semberija” Bijeljina, “Farmavit” Ljubinje, “Viva office home” Banjaluka, “Dionis Ljubniča” - “Vinarija Pajić” Brčko i Grupacija organskih proizvođača Republike Srpske, dok će katalozima biti predstavljeno više od 50 kompanija - naveli su u Privrednoj komori.\nZa domaće privrednike ovo je jedinstvena prilika da prestave plodove svoga rada i započnu neke nove poslove.\nDirektor preduzeća “Sava Semberija” iz Bijeljine Stevo Filipović rekao je za “Glas Srpske” da je privrednicima podrška Privredne komore posebno u vrijeme pandemije od izuzetnog značaja u smislu prevazilaženja poteškoća u poslovanju, a zahvaljujući njenom angažmanu domaći privrednici imaju priliku da se predstave na reprezentativnoj manifestaciji.\n- Novosadski sajam je liga šampiona u ovom sektoru i izuzetna prilika da predstavimo asortiman svojih proizvoda, od tradicionalnih poput đuveča, ajvara, pinđura, džema od kupine i šipurka, do posebne linije za dijabetičare - istakao je Filipović.\nKvalitetne proizvode od bijelog luka na sajmu će predstaviti preduzeće “Farmavit” iz Ljubinja, koje dio svog asortimana već plasira u Švedsku i Njemačku i planira osvajanje novih tržišta.\n- Predstavićemo marinade od bijelog luka i ostale proizvode. Imamo distributera robe u Srbiji i već smo zastupljeni tamo. Sajam je prilika za sklapanje novih poznanstava i poslova. Tek razvijamo biznis, ali uveliko planiramo izlazak i na druga tržišta - rekao je direktor preduzeća “Farmavit” Petar Pešut.\nNovosadski sajam okuplja sve značajne aktere agrobiznisa i predstavnike privrednih grana koje se naslanjaju na poljoprivredu iz 60 zemalja sa svih kontinenata. Osim toga, na ovoj manifestaciji prezentuju se i najnovija tehnička i tehnološka dostignuća u agraru, primjena nauke u poljoprivredi, izložbe organske hrane, kao i one sa oznakama geografskog porijekla, najsavremenija poljoprivredna mehanizacija, proizvodi i usluge iz najudaljenijih krajeva svijeta, a zemlja partner je Češka. Sajam će trajati do 24. septembra. Posjetioci koji su vakcinisani treba da na ulazu pokažu digitalni zeleni sertifikat, odnosno potvrdu o vakcinaciji, dok oni koji nisu vakcinisani mogu da uđu u krug sajma uz potvrdu da su preležali “kovid” ili da imaju negativan antigenski ili PCR test.\nU saradnji sa Privrednom komorom Vojvodine, Privredna komora RS organizuje i okrugli sto na temu “Unapređenje privrednih odnosa AP Vojvodine i Republike Srpske”. Osim toga biće održani i bilateralni susreti privrednika u okviru Evropske mreže preduzetništva, a čiji je jedan od koorganizatora Privredna komora Srpske.


Konkurs za umetničke rezidencije u oblasti stripa - NOVA portal\nKonkurs za umetničke rezidencije u oblasti stripa\nKultura Autor:Nova01. feb. 202113:49\nKonkurs za Ukrštene umetničke rezidencije u oblasti stripa za 2021. godinu, kojim će biti podržana dva stropska projekta, otvoren je danas, navodi se u saopštenju KomunikArta koji je uz Francuski institut u Srbiji, Grad Pančevo i Međunarodni centar za strip i ilustraciju (Angulem, Francuska) raspisao konkurs.\nU okviru ovog programa biće podržana dva stripska projekta u vidu umetničke rezidencije strip autorke/autora iz Srbije u Angulemu (Francuska) tokom juna i jula 2021. godine, kao i francuske strip autorke/autora koji će boraviti u Pančevu (Srbija) u oktobru.\nKonkurs je otvoren od danas do 28. februara, a imena dobitnice/dobitnika biće objavljena 13. aprila na sajtu Francuskog instituta u Srbiji.\nDobitnik stipendije iz Srbije boraviće u Kući autora u Angulemu, gde će na raspolaganju imati opremljen smeštaj i atelje tokom trajanja rezidencije, a dela koja nastanu u toku umetničke rezidencije biće prikazana na izložbi organizovanoj u okviru Nova Festivala u Pančevu u oktobru 2021. godine.\nFrancuska umetnica crta novi strip u Pančevu\nUži krug kandidata će odabrati stručna komisija u Angulemu, a odluku o rezidentu/kinji će doneti komisija u Srbiji sačinjena od predstavnika partnera na programu – Francuskog instituta u Srbiji, Grada Pančeva i Agencije KomunikArt. Dobitnik stipendije će boraviti u Pančevu tokom mesec dana u oktobru, a svoje radove će izložiti na Nova Festivalu u Pančevu.\nPrilikom posete predsednika Republike Francuske Emanuela Makrona Srbiji 2019. godine je potpisan Sporazum o saradnji u oblasti kulture i stripa između francuskih i srpskih institucija, a projekat „Ukrštene umetničke rezidencije iz oblasti stripa Srbija – Francuska“ je rezultat tog Sporazuma.\nU 2020. godini srpska rezidentkinja u Angulemu bila je Dragana Radanović, čiji je projekat „Nova slika detinjstva – eksperimenti“, istraživao konstrukciju detinjstva u stripovima i nove načine pripovedanja o tom životnom periodu.\nFrancuska rezidentkinja u Pančevu bila je Alize de Pen koja je razvijala svoj novi projekat, strip album od 120 strana o nuklearnoj katastrofi po scenariju Žana- Fransoe Žulijara direktora orghanizacije „Grinpis“ u Francuskoj.


Na osnovu člana 112. Zakona o kulturnim dobrima, Ministarstvo izdaje dozvole za vršenje arheoloških iskopavanja i istraživanja.\nIskopavanje i istraživanje arheološkog nalazišta mogu obavljati isključivo naučne ustanove ili ustanove zaštite, u skladu s ovim zakonom. Odobrenje se može izdati ustanovi ukoliko ima sačinjen projekat o istraživanjima arheološkog nalazišta, odgovarajuće stručne kadrove, opremu i obezbeđena sredstva za istraživanje i sprovođenje mera zaštite nalazišta i nalaza.\nIzveštaj i dokumentacija o izvršenim arheološkim iskopavanjima\nUstanova koja vrši arheološka iskopavanja i istraživanja dužna je da vodi dokumentaciju o tim radovima koja je propisana Pravilnikom o obrascima, sadržaju i načinu vođenja dnevnika radova i druge dokumentacije koja se vodi o arheološkim iskopavanjima i istraživanjima („Sl. Glasnik RS“, br. 67/2020), koji je propisao ministar nadležan za poslove kulture.\nUstanova koja je vršila arheološka iskopavanja i istraživanja, dužna je da u roku od tri meseca po završenim radovima dostavi Ministarstvu izveštaj o izvršenom iskopavanju, odnosno istraživanju. Izveštaj treba da sadrži osnovne podatke o radovima, a naročito plan nalazišta s potrebnim brojem tehničkih i fotografskih snimaka, inventar iskopanih i nađenih predmeta, vreme u kome su radovi izvršeni, spisak stručnih lica koja su obavila radove, utrošena sredstva i preduzete mere tehničke zaštite nalazišta i nalaza.\nPo završetku arheološkog iskopavanja ili istraživanja, ustanova koja je obavila ove radove, dužna je da u roku od jedne godine preda Ministarstvu dokumentaciju koju je vodila na propisanim obrascima. Ministarstvo primljenu dokumentaciju dostavlja nadležnom zavodu za zaštitu spomenika kulture na trajno čuvanje.\nPredaja pokretnih nalaza\nPROCEDURA ZA IZDAVANjE DOZVOLE:\nZahtev za izdavanje dozvole za vršenje arheoloških iskopavanja i istraživanja mora biti zveden, potpisan i overen od strane podnosioca zahteva. Ustanova - podnosilac zahteva dostavlja Ministarstvu kulture i informisanja Zahtev na propisanom formularu sa Projektom/Elaboratom istraživanja i dokazom o obezbeđenim finansijskim sredstvima, u prilogu.\nPrilikom podnošenja zahteva za dobijanje odobrenja za arheološko iskopavanje i istraživanje arheološkog nalazišta, ukoliko se radi o nastavku iskopavanja i istraživanja arheološkog lokaliteta, podnosilac je dužan da, uz ostalu potrebnu dokumentaciju, dostavi i dokaz o izvršenoj predaji pokretnih nalaza, otkrivenih prilikom prethodnih iskopavanja i istraživanja, nadležnom muzeju.\nKada se radi o projektima međunarodne saradnje u oblasti arheoloških iskopavanja i istraživanja, potrebno je dostaviti i kopiju originalnog ugovora o međunarodnoj saradnji između ustanove koja je podnosilac zahteva za vršenje arheoloških iskopavanja i istraživanja i ustanove sa kojom se ostvaruje međunarodna saradnja, koji je usklađen sa pozitivnim propisima Republike Srbije koji regulišu oblast arheoloških iskopavanja i istraživanja, zaveden, potpisan i overen od strane ovlašćenih lica obe strane.\nFormular za podnošenje zahteva, kao i Pravilnik o obrascima, sadržaju i načinu vođenja dnevnika radova i druge dokumentacije koja se vodi o arheološkim iskopavanjima i istraživanjima mogu se preuzeti sa sajta Ministarstva.\nFormular za podnošenje zahteva za izdavanje odobrenja za arheološka iskopavanja i istraživanja


Rat i propaganda u Siriji | Kiosk | DW | 11.04.2012\nZbivanja u Siriji su u centru pažnje njemačkih komentatora. Pojedini listovi ukazuju na to da mogući neuspjeh mirovne inicijative ne predstavlja kraj, nego početak međunarodnih napora da se pronađe riješenje.\nNovine „Badische Zeitung“ o situaciji u Siriji pišu:\n„Nije bilo nikakvo iznenađenje da se, nakon postavljenog roka specijalnog izaslanika za Siriju Kofija Annana o uspostavi primirja i povlačenja sirijskih trupa iz gradova, borbe u toj zemlji nastavljaju.\nSirijski ministar vanjskih poslova Walid Muallem\nPrema navodima sirijskog ministra vanjskih poslova Walida Muallema, uspostava primirja bi trebala da stupi na snagu tek onda kada u Siriju dođu međunarodni promatrači. To bi, naravno, moglo potrajati - i suprotno je suštinskim preduvjetima koji su zacrtani u Annanovom planu, i koje ne samo sirijska vlada, nego i opozicija interpretiraju svaka u svoju korist. To se još može i shvatiti, jer obje strane imaju sasvim različite ciljeve. Predsjednik Bashar al Assad želi da razbije naoružanu opoziciju, a pobunjenici, koji teže ka rušenju režima, prihvatili su Annanov plan samo iz taktičkih razloga. Oni, naime, odbijaju bilo kakve razgovore sa predstavnicima režima, koje je tražio Kofi Annan“, navodi njemački list „Badische Zeitung“.\nNovine „Neue Zürcher Zeitung“ o aktuelnoj situaciji u Siriji pišu:\n„Za vladu Bashara al Assada pregovori sa opozicijom, koju ona naziva terorističkim bandama, nisu nikakva ozbiljna opcija. Sadašnji sukob, gledan iz jedne takve perspektive, reducira se na vojna odmjeravanja snaga, koja poznaju samo pobjednike i gubitnike, i koja također isključuju bilo kakav dogovor o uspostavi primirja. U tom smislu Bashar al Assad se zapravo ponaša jednako kao i njegov otac Hafes, koji je iz svih sukoba za vrijeme njegove vladavine uvijek na kraju izlazio kao vojni pobjednik. Da li to znači da Basharovo ponašanje određuje genetika ili čak mentalitet? Ne. To su socijalne i etničke strukture u njegovoj zemlji koje mu, kako barem on vjeruje, ne dopuštaju nikakav drugi izbor“, navode u svom komentaru pod naslovom „Igra na vrijeme u Siriji“ novine „Neue Zürcher Zeitung“.\nSa susreta Grupe prijatelja sirijskog naroda održanog 1. aprila u Istanbulu\nUgledni njemački list „Süddeutsche Zeitung“ ističe:\n„U svakom slučaju na kraju, ipak, postoji nada da neuspjeh mirovne inicijative u Siriji neće biti ujedno i njen kraj, nego mnogo više početak novih međunarodnih napora putem kojih će se tražiti pravedno riješenje konflikta u toj zemlji. Ponekad je neophodno poduzeti jedan korak nazad, prije nego se krene naprijed. Za nadati se da je incijativom, koju je pokrenuo specijalni izaslanik UN-a za Siriju Kofi Annan, ipak stvorena osnova za jedan širi međunarodni savez koji će brzo i odlučno poduzeti dalje korake protiv režima u Damasku“.\nTagovi Sirija, Presse\nTrump je dobio podršku Merkel i May 11.04.2017\nAmerički predsjednik Trump razgovarao je telefonski sa kancelarkom o napadu SAD-a na sirijsku vojnu bazu. Trump je također prije napada razgovarao i sa britanskom premijerkom May.


NSinfo: "U Zemun na 3 boda - da se vratimo među najbolje ekipe u Srbiji"\n"U Zemun na 3 boda - da se vratimo među najbolje ekipe u Srbiji"\nMilan Đurić ovog leta stigao je u Novi Sad iz redova\nU subotu sledi duel sa Zemunom?\n- Nema sumnje da ćemo tamo ići s idejom da osvojimo sva tri boda, iako smo svesni da rival ima dobru ekipu i da ga vodi odlični trener Milanović. Neće nam biti lako da ostvarimo naum, ali verujem u tim i izgradnju pobedničkog mentaliteta kojem težimo.\nGde vidite Vošu tokom prvenstva, a gde na kraju sezone?\n- Voleo bih da se vratimo među tri-četiri najbolje ekipe u Srbiji. Neće nam biti ni malo lako na tom putu, jer su se i protivnici dobro pojačali, a o tome svedoče i utakmice 1. kola Superlige. Ipak, verujem da ćemo izdržati i da će Vojvodina opet igrati u Evropi.\nDa li ste u Novom Sadu sami, ili je s vama i porodica?\n- Nikuda ne idem bez supruge i sina, tako da su i oni uz mene u Novom Sadu. Tako se najbolje i najopuštenije osećam i prate me gde god da igram. Na meni je da učinim sve što je u mojoj moći kako bi crveno-beli ispunili sportske ciljeve i optimista sam i po tom pitanju - rekao je Milan Đurić za Dnevnik.


07-07-2021 | 12:46 | Autor/Izvor: Naxi media-Banja Luka Fest PR\nOtvaranje je pratio dolazak uglednih zvanica na crveni tepih na tvrđavi Kastel. Među zvanicama su posebnu pažnju dobile voditeljka Marija Kilibarda i muzička umetnica Jelena Tomašević, kao i frotnmen grupe "Piloti", kompozitor i producent Zoran Kiki Lesendrić, koji su iz prvog reda pratili koncert svetski poznatog virtuoza. Koncert je zavšen ovacijama i vatrometom, a organizatori najavljuju još četiri velika koncerta do kraja ovogodišnjeg festivala.\nSvečanu ceremoniju otvaranja, obeležio je koncert Stefana Milenkovića i kamernog orkestra "Camerata" iz Novog Sada. Gudački orkestar predvođen maestrom Milenkoviće otvorio je "Banja Luka Fest" premijernim izvođenjem jednog od najbrilijantnijih dela 20. veka - "Carmina Burana" Carla Orfa, u aranžmanu Ane Krstajić.\nMaestro na violoni izvodio je dela Sindinga, Gershwina, Piazzolle i grupe Queen.\nOsim fantastičnog line up-a, festival će zasigurno biti upamćen po izuzetno visokom nivou produkcije događaja, na posebno upečatljivoj festivalskoj lokaciji, banjalučkoj tvrđavi Kastel. Kamene zidine tvrđave Kastel prigrliće veličanstvenu koncertnu dvoranu na otvorenom, sa namenskom platformom sa sedećim mestima, zbog čega festival s pravom nosi slogan "Mesto dobrih susreta".\nViše informacija o festivalu, dostupno je na oficijalnom sajtu.\nTagovi: stefan milenkovic zvonko bogdan Amira Medunjanin mariza banja luka fest


"Vukovci" dobijaju računare\n“Vukovci” dobijaju računare – Personal magazin\nPredsednik Opštine Inđija Goran Ješić i ministar prosvete Žarko Obradović su danas u 10 časova u Kulturnom centru Inđija dodelili 110 računara vukovcima, za 2007/08 godinu. Akciju dodele računara pod…\nPredsednik Opštine Inđija Goran Ješić i ministar prosvete Žarko Obradović su danas u 10 časova u Kulturnom centru Inđija dodelili 110 računara vukovcima, za 2007/08 godinu. Akciju dodele računara pod sloganom ’’Znanje se isplati’’, Opština Inđija je počela pre četiri godine, a računare je do sada dobilo oko 450 učenika.\nPo rečima predsednika Opštine Inđija Gorana Ješića ovo je samo jedan od načina na koji Opština pokušava da nagradi i stimuliše mlade ljude.\n„Samo ove godine u budžetu je za ovu namenu obezbeđeno preko četiri miliona dinara. Mislim da je to veoma dobro uložen novac, jer samo ulaganjem u znanje možemo prokrčiti put u bolju budućnost. Takođe mislim da je ovo dobar podsticaj za generacije koje dolaze i motiv više za sve mlade ljude da ulažu u sebe i svoje znanje.“, rekao je predsednik Ješić.\nOpština Inđija je prva u Srbiji, koja je umesto dosadašnje prakse dodele knjiga, uvela nagrađivanje personalnim računarima za sve dobitnike Vukove diplome sa teritorije opštine.\n“Vukovci” dobijaju računare was last modified: February 20th, 2009 by Redakcija


UŽAS - Dječak (14) zavirio u kesu i aktivirao bombu: Povrijeđen on, sestra i majka\nLuna авг 12, 2020, 9:27 пре подне\nTri osobe, među kojima dvoje djece lakše je povređeno kada se aktivirala eksplozivna naprava u porodičnom dvorištu u naselju Čitluk u Kruševcu, saznaju “Novosti”.\nKako nezvanično saznaju “Novosti” iz više izvora, incident se dogodio kada je dječak D. P. (14) sinoć pronašao deo eksplozivne naprave u kesi u dvorištu, gdje je ova porodica skladištila dio sakupljenih sekundarnih sirovina.\nDošlo je do aktiviranja, ali na svu sreću, dječak je lakše povrijeđen. Manje povrede zadobila je i njegova četvorogodišnja sestra, kao i majka S. S. (38). Kada je policija izašla na lice mjesta, porijeklo naprave je počelo i da se otkriva.\n- Otac povrijeđene djece I.P.(39) se bavi sakupljanjem sekdunarnih sirovina i nešto veću količinu stvari, dobio je od Kruševljanina K. J. Sve što je prikupio, transportovao je kući i stavio u dvorište. Ispostavilo se, međutim, da je među donijetim stvarima, u jednoj od plastičnih kesa bio i “upaljač”. Kada je dijete zatvorilo u kesu, došlo je i do detonacije - kaže izvor.\nDaljim radom na terenu, došlo se do adrese Kruševljanina K .J, od koga je, prema dosadašnjim saznanjima, I. P. dobio sekundarne sirovine. Pripadnici MUP su u stanu K. J. našli i inicijalnu kapislu za eksploziv, kao i manju količinu marihuane. Osumnjičeni je uhapšen i određena mu je mjera zadržavanja do 48 sati.\nZa sada se sumnja da je izvršio krivična djela nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija, izazivanje opšte opasnosti, kao i neovlašćeno držanje opojnih droga.\n- Mnogi su u komšiluku čuli da je nešto puklo, pa se pronela priča da je eksplodirala neka bomba. Policija je brzo došla,a dete je prebačeno do bolnice. Videlo se da ima povrede svuda po telu - pričaju meštani Čitluka.


adidas Marimekko Unikko 3-Stripes | Sport Vision\nUšteda: 2.597,90 RSD\nadidas Marimekko Primegreen 3-Stripes je dukserica sa kapuljačom za devojčice savršena za odmor posle treninga. Ima širi i duži kroj, i osigurava nesmetanu slobodu pokreta i komforan osećaj. Izrađena je od mešavine materijala koji obezbeđuju celodnevnu udobnost. Pri izradi ove dukserice koristili smo organski pamuk, kao i Primegreen seriju recikliranih materijala visokih performansi. Devojčiće će uživati u svim svojim slobodnim aktivnostima u ovoj mekanoj i udobnoj dukserici. Specifikacija: Sastav: 57% pamuk, 30% reciklirani poliester, 13% REC. CO pamučni flis Široki kroj Kapuljača Mašinsko pranje Boja: crna.\nadidas Marimekko Primegreen 3-Stripes je dukserica sa kapuljačom za devojčice savršena za odmor posle treninga.\nIma širi i duži kroj, i osigurava nesmetanu slobodu pokreta i komforan osećaj. Izrađena je od mešavine materijala koji obezbeđuju celodnevnu udobnost. Pri izradi ove dukserice koristili smo organski pamuk, kao i Primegreen seriju recikliranih materijala visokih performansi. Devojčiće će uživati u svim svojim slobodnim aktivnostima u ovoj mekanoj i udobnoj dukserici.\nSastav: 57% pamuk, 30% reciklirani poliester, 13% REC. CO pamučni flis\nadidas adidas Tropical Sports Graphic T-shirt


PROGRESSIVE MAGAZIN | OTVOREN DNEVNI CENTAR ZA OSOBE SA SMETNJAMA U RAZVOJU U GOLUBINCIMA\n15. V 2019 | U Golubincima je svečano otvoren renovirani Dnevni centar za osobe sa smetnjama u razvoju ‘Oaza Golubinci’ Udruženja ‘Živimo zajedno’. Zahvaljujući donaciji kompanije Japan Tobacco International (JTI), u visini od 1,2 miliona dinara u potpunosti je završen i opremljen objekat za boravak šest korisnika ovog dnevnog centra.\nDnevni centar ‘Oaza Golubinci – Živimo zajedno’ pruža uslugu podrške za samostalan život u zajednici osoba sa mentalnim poteškoćama, a korisnici će zahvaljujući podršci JTI-a imati mogućnost da u najsavremenijim uslovima učestvuju u brojnim radno-okupacionim, edukativnim i psihosocijalnim aktivnostima.\nObilazeći rekonstruisani Dnevni centar ‘Oaza Golubinci – Živimo zajedno’, Dejan Kozić, osnivač i direktor Udruženja za pomoć osobama sa smetnjama u razvoju – Živimo zajedno, je istakao: “Zahvaljujući JTI-u osobe sa mentalnim poteškoćama dobile su u Golubincima savremeno opremljeni dnevni centar koji će im omogućiti da borave, uče i razvijaju svoje kapacitete kako bi što sadržajnije i samostalnije živeli, ali u zajednici, što je za osobe sa smetnjama u razvoju veoma važno”.\n“Kompanija JTI prepoznaje važnost socijalne inkluzije zbog čega vrlo rado podržavamo organizacije čiji je cilj edukacija, osamostaljivanje i podizanje kvaliteta života ljudi sa smetnjama u razvoju i njihovih porodica. Naše je dugoročno opredeljenje da kontinuirano doprinosimo unapređenju života u zajednici u kojoj poslujemo. U poslednih nekoliko godina sa zadovoljstvom smo pomogli i rekonstrukciju Doma penzionera u Golubincima, Kulturnog centra u Kuzminu, uređenje centra Kukujevaca, što ćemo nastaviti i u budućnosti”, rekao je Željko Ananić, menadžer proizvodnje i obrade duvana JTI fabrike u Senti, ističući da se upravo u Sremu nalazi veliki broj uzgajivača duvana sa kojima kompanija ima odličnu saradnju.


Posipanje soli po kući – zbog čega je to tako nevjerovatno i čemu služi! - Lek iz prirode\n← Ovaj čaj pomaže kod neplodnost, samo ga je potrebno koristiti mjesec dana! (RECEPT)


Juniori Zvezde i Mege na F8 turniru Evrolige najava | Sport | Košarka\n17. januar, 02:43\nZvezda na F8: Ko nas otpiše nije baš inteligentan 4 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezda na F8: Ko nas otpiše nije baš inteligentan\n16.05.2018. / 14:28\nIzvor mondo.rs 16.05.2018. / 14:28\nJuniori crveno-belih respektuju rivale na završnom turniru juniorske Evrolige, ali smatraju da će i oni biti "tvrd orah" za ostale. I Mega ima najviše ambicije\nUporedo sa Fajnal forom Evrolige u Beogradu će biti održan i završni turnir u juniorskoj konkurenciji.\nU dvorani Aleksandar Nikolić, od četvrtka do nedelje, nastupaće osam timova podeljenih u dve grupe, a među njima i dva srpska tima - Crvena zvezda i Mega.\nU grupi A igraće mladi košarkaši Mege, Lijetuvos Ritasa, Pariza i madridskog Reala, dok grupu B čine Crvena zvezda, Roma, Bajern i Huventud.\nTrener crveno-belih Bojan Đerić kaže da se njegova ekipa dobro spremila za predstojeći turnir, analizirala sve rivale, i da su veoma motivisani da pred domaćom publikom ostvare najbolji rezultat.\n"Obim rada na treninzima nas motiviše da sebi postavimo visoke ciljeve pred ovaj turnir. Sada, da li ćemo osvojiti ovaj turnir, ili igrati finale, ne mogu da kažem. Ali naši ciljevi su uvek najviši. I to ne samo zbog činjenice da igramo i predstavljamo veliki klub. Ova grupa momaka koja nastupa za Crvenu zvezdu je takvog sklopa i karaktera, da bi igrali motivisano u svakoj situaciji, čak i kada bu igrali i za neki lokalni klub, a ne za klub takvog renomea i veličine kakav je Crvena zvezda", naveo je trener Zvezde.\nOn navodi da je reč o kvalitetnim rivalima, ali i da Zvezdu niko ne sme da potceni.\n"Bilo bi pomalo arogantno da pretimo Real Madridu, reprezentaciji Francuske koja je okupljena u ekipi Pariza, Lijetuvos Ritasu... ima puno sjajnih timova, svi su tu jer vrede i zaslužuju. Ali, ko nas bude otpisao... ne spada baš u inteligentne ljude. Borićemo se", poručio je Đerić, trener prvaka Srbije.\nZa Megu će igrati Vladan Musić, Igor Drobnjak, Mateja Jovanović, Marko Kljajević, Bogdan Nedeljković, Aleksandar Langović, Luka Cerovina, Novak Mišković, Pavle Kuzmanović, Strahinja Ćirović, Amar Mehić i Altin Islamović. Cerovina i Nedeljković su praktično prvotimci Mege i nastupali su za seniorski tim ove sezone.\nI ekipa Mege želi da se pokaže u najboljem svetlu na trećem uzastopnom završnom juniorskom turniru.\n"Sama ova činjenica da smo opet u ‘probranom’ društvu prija, ali i obavezuje da se da maksimum i odigra na najvišem mogućem nivou. Neke od ekipa s pravom dobijaju epitet favorita za najviši plasman a mi iako nismo među tim timovima, ne želimo da se unapred predamo i odustanemo. Pokušaćemo da odigramo naše najbolje utakmice u sezoni i da damo pojedinačni i timski maksimum. To bi bio već jedan ispunjen cilj a sportski je i normalno da se nadamo da bi tada mogli da očekujemo i nešto više na polju rezultata", rekao je trener Mege Vlada Vukoičić.\nUlaz na sve mečeve završnog juniorskog turnira Evrolige biće slobodan.\n09:00 Pariz - Real Madrid\n11:00 Lijetuvos Ritas - Mega\n13:00 Roma - Bajern\n15:00 Crvena zvezda - Huventud\n9:00 Real Madrid - Lijetuvos Ritas\n11:00 Mega - Pariz\n13:00 Bajern - Crvena zvezda\n15:00 Huventud - Roma\n09:00 Lijetuvos Ritas - Pariz\n11:00 Real Madrid - Mega\n13:00 Crvena zvezda - Roma\n15:00 Bajern - Huventud\n10:00 Finale: Prvi grupa A - Prvi grupa B\njuniori evroliga KK Crvena Zvezda kk mega\nZVEZDA JE INSTITUCIJA\n16.05.2018. / 16:21\nPioniri, juniori i seniroke kk Crvena Zvezda su već bili šampioni Evrope. To na ovim prostorima niko nema. A SADA JURIŠ NA JOŠ JEDNU TITULU ŠAMPIONA EVROPE !!\n16.05.2018. / 19:55\n@ZVEZDA JE INSTITUCIJA koje zvezde?sta je sa seniorima?\n16.05.2018. / 22:00\n@ZVEZDA JE INSTITUCIJA Bravo za najveći klub sa ovih prostora!Podrška ČOVIĆU!


Goran Grbović : NI DULE, NI POPOVIĆ...\nGoran Grbović : NI DULE, NI POPOVIĆ…\nGoran Bošković 15/02/2021, 10:33\nBura se ne stišava posle polufinala kupa.\nKošarkaši Partizana tonu sve dublje ove sezone i trenutno im ni Greg Popović ne može pomoći, poručila je za Srpski telegraf legenda kluba Goran Grbović (60)! Crno-beli su ispali iz borbe za odbranu Žućkove levice porazom od Crvene zvezde (79:78) u polufinalu Kupa Radivoja Koraća.\nPartizan je izbrojao još jedan pehar bez kojeg je ostao ove sezone pošto je već izgubio šansu za plasman u plej-of ABA lige, a ne stoji dobro ni u Evrokupu.\nNakon novog debakla prvom treneru crno-belih Saši Filipovskom (46) debelo se ljulja stolica i ne bi bilo veliko iznenađenje ako klub iz Humske bude drugi put ove sezone promenio šefa struke. Međutim, Grbović ističe da nekadašnjem šampionu sad nema pomoći.\n– Sad, iz ove perspektive, mislim da nije trebalo da menjaju Vladu Šćepanovića (45) jer dolazak Filipovskog nije ništa promenio. Vidi se da on nema perspektivu. Sad za dalje stvarno ne znam šta će biti. Mada, sad i kad bi Dule Vujošević (61) došao u klub, moralo bi da se čeka nekih četiri godine da bi se napravili rezultati. I to ne samo Vujošević, već i Greg Popović (72) kad bi došao, isto bi bilo – objasnio je Grbović.\nNekadašnji košarkaš je istakao da ga ne iznenađuju ovako slabi rezultati Partizana i da su crno-beli definitivno dotakli dno.\n– Još ranije sam rekao da Partizan neće ništa uraditi ove sezone. Prosto je, uprava ti ne radi dobro, pa ne možeš ni da očekuješ neke rezultate. Tu ne mislim na Ostoju Mijailovića, već na one koji su zaduženi za sportski deo. Ispali smo iz borbe za Žućkovu levicu, u ABA ligi smo veoma loši, sada nas još Evrokup drži u životu. Ako i to izgubimo, pa mi možemo da završimo sezonu tri meseca ranije, što je velika katastrofa – jasan je Grbović\nPrevious article Sejduba Suma: Još žalim što nisam dao gol Mančesteru\nNext article Ivan Dimitrijević u idealnoj postavi A grupe