detinjstvo Archives - Mariola Pantelić\nLeave a Comment\t/ baka, detinjstvo, ime, mama, sreća, tajna / By Colorful world\nMoja pokojna baka, tatina mama, još davno mi je otkrila tajnu mog imena. Onda kada i nisam bila srećna što se ovako zovem. Prema bakinim rečima kada se odlučivala sudbina mog imena cela porodica (a i ja sa njima u maminom stomaku) sedela je u dnevnoj sobi i razmatrali su kako bih se mogla …\nTajna moga imena Read More »\nLeave a Comment\t/ bombardovanje, detinjstvo, sećanja / By Colorful world\nOsim što te nauče novim načinima preživljavanja, teška vremena daju nadu u bolje sutra, jer gore od ovoga ne može, a takođe vraćaju u mislima u neka druga već proživljena teška vremena. Preživeli smo bombardovanje 1999 god, preživecemo i ovu svetsku i državnu krizu izazvanu nečim toliko sitnim što ustvari ukazuje na one najveće probleme …\nNova teška vremena sećaju na stara Read More »\nMirisi detinjstva koji se zauvek pamte\nLeave a Comment\t/ detinjstvo, mak i susam, mirisi, pogača, sreća, srećno detinjstvo, torte / By Colorful world\nU jednom receptu koji prevodim pojavila se rečenica “Dom u kome miriše na pletenicu od maka je srećan dom”. Kao da sam automatski otišla u neko prošlo vreme i mogla da osetim miris pletene pogače sa makom i susamom koji je majka pravila meni i bratu. Iako su bile devedesete, iako nismo imali skoro ništa, imali …\nMirisi detinjstva koji se zauvek pamte Read More »


Društvene mreže u službi franšize - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nMiroslav Samardžić / Insistiramo da svaka od naših franšiznih jedinica ima zasebne stranice na društvenim mrežama, koje su namenjene za upravljanje lokalnim kampanjama, odnosno, oglašavanje na teritoriji franšizne jedinice.\nDigitalni marketing zauzima sve veći udeo na ukupnom tržištu oglašavanja te je njegova vrednost u 2017, prema podacima IAB AdEx, iznosila 29,4 miliona evra, što je rast od 25,2 odsto. Dobar deo tog oglašavanja odvija se na društvenim mrežama. Franšizni koncept „Škola brzog čitanja i mudrog učenja“ mreže koristi i za promociju usluga koje pružaju, ali i za promociju biznisa koji se, kao „zaseban proizvod“ nudi kroz franšizu. – Dovoljno je reći da od šest franšiznih prestavnika koliko ih imamo trenutno, četiri su našu ponudu videli upravo na ovaj način – kaže Miroslav Samardžić, osnivač „Škole brzog čitanja i mudrog učenja“. Upravo nas je ovaj podatak motivisao da sa njim razgovaramo o tome koliko društvene mreže mogu da pomognu u promociji franšiznog koncepta, kako u tom pogledu savetuju svoje primaoce franšize, da li svi imaju svoje zasebne naloge i koje mreže su iz njihovog iskustva najproduktivnije.\nU kojoj meri društvene mreže, kao kanal oglašavanja, mogu da pomognu u promociji jednog koncepta?\nNaša iskustava sa društvenim mrežama kao kanalom komunikacije sa potencijalnim korisnicima su veoma pozitivna. Društvene mreže, kao i svako drugo elektronsko oglašavanje, omogućava vam da se obratite korisnicima, gde god da se oni nalaze. Kod tradicionalnog načina oglašavanja kroz plakate, letke, predavanja, promocije, neophodno je da dođete sa korisnicima u neposredni kontakt kako biste mogli da im prenesete poruku.\nMreže uglavnom služe za reklamu same usluge ili proizvoda. Da li se putem mreža, međutim, može „prodaviti“ i sam franšizni koncept kao proizvod?\nMreže su nam od koristi kako za promociju samih usluga koje pružamo kroz „Školu brzog čitanja i mudrog učenja“, tako i za promociju celog franšiznog koncepta. Dovoljno je reći da od šest franšiznih prestavnika, koliko ih imamo trenutno, četiri su našu ponudu videli upravo na ovaj način. Zanimljivo je pomenuti da franšizni predstavnici iz Novog Sada nemaju naloge na društvenim mrežama, ali im je neko iz njihovog okruženja pokazao našu ponudu na Facebook-u, i oni su nas nakon toga pozvali, otpočeli smo razgovore i nadamo se započeli uspešnu saradnju.\nNa kojim mrežama najviše oglašavate „Školu brzog čitanja i mudrog učenja“?\nZa oglašavanje na društvenim mrežama, Facebook ima i dalje dominantnu ulogu, ali i Instagram u poslednje vreme dobija mnogo na značaju. Tako da je najbolje kombinovati ove dve mreže, odnosno, biti prisutan na obe u isto vreme.\nNa koji način u tom segmentu pomažete svojim primaocima franšize i vode li oni svoje zasebne naloge?\nInsistiramo da svaka od naših franšiznih jedinica ima zasebne stranice na društvenim mrežama, koje su namenjene za upravljanje lokalnim kampanjama, odnosno, oglašavanje na teritoriji franšizne jedinice.\nOsim samog oglašavanja, svaka stranica ima i druge sadržaje koje će ponuditi svojim pratiocima – edukativne, zanimljive i slično. Pružamo punu podršku u vidu sadržaja koji će biti plasiran na lokalnim stranicama, imamo bazu kvalitetnog tekstualnog, fotografskog i video sadržaja koji potpuno stavljamo na raspolaganje svojim partnerima.\nKada je to potrebno, organizujemo mini-seminare i obuke za upravljanje samim stranicama. Mislimo da je veoma važno da se sami primaoci franšize osposobe da upravljaju nalozima na društvenim mrežama, jer je mnogo lakše osposobiti nekoga da vodi nalog na društvenoj mreži, nego osposobiti nekoga da upozna sam proizvod, odnosno, koncept rada same škole, a da bi bio uspešan u promociji, potrebna je poznavati oba segmenta.\nKako kontrolišete objave na tim nalozima i koliko je ta kontrola važna u jednom franšiznom sistemu?\nKroz razgovore i edukacije upoznajemo naše partnere sa pravilima njihovog delovanja na društvenim mrežama. Oni to poštuju, tako da nismo nailazili na poteškoće te vrste. Pravilo je da koristimo sadržaje koje smo sami proizveli, slike, snimke iz naših škola, i taj sadržaj je uvek adekvatan za promovisanje naših aktivnosti.\nNa čemu zasnivate marketing strategiju i kako je potom prenosite primaocima franšize?\nMarketing strategiju smo razvili na osnovu pozitivnih iskustava iz dosadašnjeg rada. Napravili smo set koraka koji svaki od naših partnera unificirano primenjuje. S tim ciljem, mi pripremamo početne vizualne sadržaje, ključne marketinške poruke koje kasnije sam franšizer distribuira kroz svoje kanale komunikacije sa korisnicima.


Vi ste ovde: Overa / RADNI ODNOS / MIŠLJENJA MINISTARSTVA / Zarada, naknade zarade, troškova i drugih primanja / Zajam za nabavku ogreva, zimnice i udžbenika-odobravanje, povraćaj i n...\n„Prema odredbi člana 39 Opšteg kolektivnog ugovora („Sl. glasnik RS“, br. 22/97, 21/98, 53/99, 12/2000 i 31/2001), poslodavac može zaposlenom da odobri zajam za nabavku ogreva, zimnice i udžbenika pod sledećim uslovima:\niznos odobrenog zajma ne može biti veći od jedne prosečne mesečne zarade po zaposlenom u privredi Republike, prema poslednjem objavljenom podatku republičkog organa nadležnog za poslove statistike;\nisplata zajma u tekućem mesecu ne može se vršiti pre isplate zarade za prethodni mesec;\nvraćanje zajma se vrši iz zarade, najduže šest mesečnih rata, počev od isplate zarade u prvom narednom mesecu u odnosu na mesec u kome je isplaćen zajam;\nnovi zajam se ne može odobriti dok se u potpunosti ne vrati ranije odobreni zajam.\nShodno navedenim odredbama Opšteg kolektivnog ugovora, pored ostalog, zaposleni su dužni da u roku od šest meseci počev od narednog meseca, u odnosu na mesec u kome je odobren zajam, isti vrate. Takođe, ne može se odobriti novi zajam dok se ne vrati ranije odobreni (član 39 tačke 3 i 4 Opšteg kolektivnog ugovora).\nPojedini poslodavci ne primenjuju dosledno navedene odredbe Opšteg kolektivnog ugovora, već odobreni zajam zaposlenima otpisuju (opraštaju), a često ponovo odobravaju novi zajam iako prethodni nije vraćen. Ovakav način ponašanja poslodavaca suprotan je odredbama Opšteg kolektivnog ugovora, koje izričito utvrđuju obavezu vraćanja zajma.\nPrema tome, poslodavac ne može da otpiše (oprosti) odobreni zajam, već su zaposleni dužni da ga vrate u određenom roku, a novi zajam može da se odobri tek kad se u potpunosti vrati ranije odobreni zajam.“\nMišljenje Ministarstva finansija i ekonomije i Ministarstva za rad i zapošljavanje upućeno NBJ – Zavodu za obračun i plaćanja – glavnoj filijali za teritoriju Republike Srbije, broj 011-00-15-3 i broj 7050/01 od 18.09.2001. godine\nTags: ogrev, udžbenici, zajam, zimnica\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2001-09-18 16:58:032014-07-19 05:52:51Zajam za nabavku ogreva, zimnice i udžbenika-odobravanje, povraćaj i nemogućnost otpisa\nZaposleni je dužan da se po isteku prava na neplaćeno odsustvo vrati na rad... Invalidno dete i pravo na porodičnu penziju


Tarzan Kup 2019 okupio blizu 60 plivača iz Srbije, Mađarske i Grčke\nTarzan Kup u daljinskom (maratonskom) plivanju, koji se boduje ujedno i za SRB Open Water Cup 2019, okupio je na kupalištu Peskara blizu 60 odvažnih plivača i plivačica.\nGlavna trka je održana na 3 kilometra, a pored takmičara iz Srbije, tu su bili i sportisti iz inostranstva – šest Mađara i jedan Grk. Među gostima iz Mađarske se posebno izdvajao 81. godišnji Deže Melpun iz Senteša, koji je trku završio pre mnogih plivača, koji su daleko mlađi od njega.\n– Svakodnevno treniram – zimi plivam svakog dana 1,5 kilometar, a leti 2 kilometra. Plivam, jer mi plivanje čuva zdravlje – kaže Deže Melpun i dodaje da je do sada trenirao ukupno 14 različitih sportova.\nPored glavne trke, održana je trka na 200 metara za najmlađe, a prvi put je održana i promotivna trka na 400 metara – „Plivajmo za Zrenjanin“.\nŠampion „Tarzan Kupa“ je Borislav Fermanović iz Subotice, koji je 3 kolometra isplivao za 00:33:48:49, drugi je bio Erik Pašti iz Bačke Topole (00:33:48:78), dok je treće mesto osvojio Tivadar Šulc iz Novog Sada (00:44:54:99).\nU ženskoj konkurenciji trijumfovala je Marija Stanić iz Novog Sada (00:37:12:74), srebro je osvojila Jovana Ječanski iz PK Swim Star (00:37:15:11), a treća je bila Sara Petrović iz Lazarevca (00:39:45:99).\nProfesor Miroslav Molnar\nSA MARATONA NA MARATON\nPoznati zrenjaninski maratonac, profesor Miroslav Molnar, uspešno je isplivao „Tarzan Kup“. Na pitanje da li je pogrešio disciplinu, s obzirom da trči polumaratone i maratone, sa osmehom je odgovorio:\n– Došao sam da se oprobam u maratonskom plivanju. Bilo je inetersantno. Idem sada da se malo odmorim, jer uveče učestvujem na novosadskom maratonu – rekao je skromno Miroslav Molnar, kao da dva maratona u jednom danu nisu ništa posebno!\nŠAMPION BORISLAV FERMANOVIĆ\nU apsolutnoj konkurenci (gledaju se svi rezultati, bez obzira na pol i godine) prvi je bio Borislav Fermanović, drugi Erik Pešti, a treća je bila Marija Stanić.\n1, Borislav Fermanovic M 2002 17-18 PK Spartak Prozivka 00:33:48:49\n2. Erik Pešti M 2004 15-16 PK Marathon Bačka Topola 00:33:48:78\n3. Marija Stanić F 2003 15 – 16 PK VOJVODINA 00:37:12:74\n4. Jovana Ječanski F 2003 15 – 16 PK Swim Star 00:37:15:11\n5. Sara Petrović F 2005 13-14 PK „LA Kolubara“ Lazarevac 00:39:45:99\n6. Tivadar Šulc M 1976 40-44 00:44:54:99\n7. Ivan Tešić M 1988 30-34 Pk Užice 00:45:29:02\n8. Karolina Hasnoši Tot F 2002 17-18 Marathon Bačka Topola 00:45:32:96\n9. Kristina Čabi F 2006 13-14 PK Senta 00:45:39:74\n10. Kornel Balog M 2003 15-16 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:45:53:46\n11. Timea Erdeg F 2005 13-14 Swim Star Becej 00:46:39:24\n12. Dragan Zivkovic M 1960 55-59 P. K. „MARATHON“ Backa Topola 00:47:01:52\n13. Tamaš Fabian M 2004 15-16 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:47:52:55\n14. Zoran Mihajlović M 1985 30-34 Klub Extremnih Sportova Fly High 00:48:13:08\n15. Bojana Fermanović F 2005 13-14 PK SpartakProzivka 00:50:14:96\n16. Tamara Mesaroš F 2006 13-14 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:50:33:71\n17. Adam Muhi M 2007 11-12 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:51:05:27\n18. Ozren Galovic M 1992 25-29 Triatlon Klub „Sava“ 00:52:02:18\n19. Capa Buckai M 1978 40-44 Spartak 00:52:44:40\n20. Mirna Vidaković F 1976 40-44 Spartak 00:52:56:52\n21. Miroslav Molnar M 1977 40-44 / 00:53:05:37\n22. Dezső Melkuhn M 1938 80+ Szentes Delfin 00:53:07:55\n23. Slavko Babić M 1989 30-34 00:53:07:55\n24. Dušan Prijić M 1989 30-34 PVK BECEJ 00:54:20:14\n25. Slobodan Obućina M 1979 40-44 My Gym 00:54:23:65\n26. David Đerđ M 2006 13-14 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:54:24:55\n27. Laslo Molnar M 1993 25-29 00:55:40:30\n28. 2 Evelin Balgo F 2006 13-14 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:55:45:22\n29. Krešimir Kristo M 1984 35-39 00:55:45:30\n30. Gabriella Erdeg F 2007 11-12 PK Swim Star 00:55:46:34\n31. Dragan Popović M 1971 45-49 PK Maraton B. Topola 00:55:52:21\n32. Anando Samardzija M 1982 35-39 00:56:37:65\n33. Tomi Kaszab M 1996 19-24 00:57:08:93\n34. Nedeljko Dabović M 1983 35-39 SK Tribe 00:57:17:74\n35. Slobodan Božin M 1958 60-64 PK Spartak 00:57:35:46\n36. Noemi Bičkei F 2004 15-16 Plivački klub “ Kanjiža “ 00:57:42:96\n37. Milan Milojević M 1966 50-54 KDMP“Peskara“ 01:01:23:21\n38. Marko Papovic M 1978 40-44 Peskara 01:01:57:18\n39. Luka Nikolić M 1971 45-49 PK Marathon Bačka Topola 01:02:28:52\n40. Slađana Tomić Gostojić F 1968 50-54 P.K. Proleter 01:02:55:34\n41. Ksenija Blažić F 1974 45-49 PLIVACKE AVANTURE 01:02:56:55\n42. Károly Molnár M 1964 55-59 01:03:00:25\n43. Svetozar Djuričin M 1962 55-59 PK MARATHON Bačka Topola 01:03:32:99\n44. PRIBOJ ISTVAN M 1942 75-79 01:03:35:49\n45. Aniko Jablan F 1967 50-54 PK Maraton B. Topola 01:03:35:49\n46. Dušan Jančić M 1980 35-39 01:04:40:08\n47. Ana Buš F 2006 13-14 Plivački klub “ Kanjiža “ 01:07:12:43\n48. Dragan Kerkez M 1965 50-54 PK Vračar 01:09:35:18\n49. Etelka Mesaroš F 1957 60-64 Plivački klub “ Kanjiža “ 01:09:43:24\n50. Ana Milosavljevic F 1981 35-39 01:10:08:81\n51. Ana Vukičević F 1960 55-59 PK Spartak 01:12:03:08\n52. Zoltán Bálint M 1965 50-54 – 01:12:24:11\n53. Spiro Jovovic M 1975 40-44 KDMP PESKARA 01:13:14:30\n54. SRĐAN STEFANOVIĆ M 1951 65-69 KMDP „PESKARA“ 01:19:33:62\n55. Christos Doukas M 1978 40-44 01:19:53:90\n56. Imre Kaszab M 1966 50-54 01:20:19:78\n57. Nataša Jablan F 1995 19-24 PK Maraton Bačka Topola 01:27:30:24\nTagovi daljinsko plivanjepeskara maratonPlivanjeTrofej Džonija Vajsmilera\nMužljanci dominirali na sportskom takmičenju penzionera (FOTO)


Pozivni broj 2 / +2522 / 002522 / 0112522, Somalija\nPozivni broj 2 (+2522 / 002522 / 0112522)\nPozivni broj: 2 (+252 2)\n2 je pozivni broj telefonskog okruga za Hergeisa. Za fiktivni broj telefona 4443221 i pozivni broj grada 2, broj za pozivanje je 2 4443221. A Hergeisa se nalazi u Somalija.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4443221, pozivni broj grada 2 (Hergeisa) i Državni pozivni broj 00252, broj za pozivanje je 00252 2 4443221. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 2, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +252 (00252) ili pozivni broj grada 2 (Hergeisa).\nAko ste van Somalija i želite da pozovete osobu u Hergeisa, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Somalija je +252 (00252), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Hergeisa, morate da dodate +252 2 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4443221, pozivni broj grada 2 (Hergeisa) i Državni pozivni broj 00252, broj za pozivanje je 00252 2 4443221.


Republika / (VIDEO) Atalantina mala škola fudbala i razmontiranje Valensije, Lajpcig iz penala slavio u Londonu protiv Totenhema!\nsreda, 19. 2. 2020.| 20:30 >> 23:03\nFudbaleri Atalante i Lajpciga slavili su u svojim prvim utakmicama osmine finala Lige šampiona protiv Valensije odnosno Totenhema.\nRadost fudbalera Atalante!\nVodeći gol postigao je Hans Hatebor u 16. minutu, kada je pravovremeno reagovao na centaršut Gomeza sa leve strane i sa ivice peterca poslao loptu u mrežu.\nSredinom prvog poluvremena Valensija se oslobodila početnog pritiska domaćina, pa je na isteku prvih pola sata igre imala dve odlične prilike, pogotovo onu Guedešovu u 34. minutu, kada je iskosa sa leve strane loptu poslao tik pored stative.\nŠest minuta kasnije, Domenek je i četvrti put morao da vadi loptu iz mreže, a po drugi put večeras ga je savladao Hans Hatebur.\nBila je to kontra domaćih, Hatebur je po levoj strani pobegao defanzivcima gostiju, izbio oči u oči sa Domenekom i preciznim udarcem ga savladao za 4:0.\n👊 THE FIRST ROUND IS BLACK-AND-BLUE!!! WHAT AN AMAZING MATCH, GUYS!!!#UCL #GoAtalantaGo ⚫🔵 pic.twitter.com/2VpJ48mmv5 — Atalanta B.C. (@Atalanta_BC) February 19, 2020\nLajpcig je došao u London i ponašao se kao pravi evropski velikan koji ima ogromno iskustvo u Ligi šampiona.\nJulijan Nagelsman je od prvog minuta imao jasnu ideju da napadne i da pritisne Totenhem, koji nije pronalazio rešenje da se oslobodi i prebaci težište igre daleko od svog gola.\nDetalj sa utakmice Totenhem - Lajpcig\nU prvom poluvremenu, Lajpcig je imao čak 11 udaraca ka golu, naspram samo tri Totenhemova, ali nije to jedino što pokazuje dominaciju gostiju u prvih 45 minuta.\nGosti su u svakom trenutku znali šta rade, imali su strašnu tranziciju iz odbane u napad i po bokovima pokušavali da slome otpor Totenhema.\nAnhelinjo i Lukas Moura u duelu\nS druge strane, Murinjov tim je izgledao kao i svaki njegov poslednjih godina - prilagođen situaciji, povučen, koji čeka šansu iz kontri.\nDoduše, imao je Totenhem dva opasna napada, ali nije ozbiljnije pripretio golmanu Gulašiju.\nĐovani Lo Selso i Marsel Sabitcer\nTotenhem je zaigrao nešto bolje, i dalje je Lo Selso bio najopasniji igrač domaćih i upravo je on najozbiljnije pripretio.\nIgrao se 73. minut kada je Argentinac najpre iznudio slobodan udarac, a potom i odlično šutirao, ali se istakao golman Gulaši.\nJedini strelac... Timo Verner\nMečeve ste mogli da pratite uživo na našem sajtu\n90+5.minut - Kraj utakmica u Italiji i Engleskoj, pobede "boginje provincije" i "bikova"\n90+1.minut - Adrien Tameze menja Maria Pašalića u redovima Atalante\n#AtalantaVCF | 4-1 | 90'+1'\n🔄 Ultimo cambio | Last change\n⬅ #Pašalić#UCL #GoAtalantaGo ⚫🔵 — Atalanta B.C. (@Atalanta_BC) February 19, 2020\nU Londonu nadoknada vremena pet minuta, a u Milanu četiri\n89.minut - Dobra prilika za Totenhem, centaršut Dejvisa i udarac glavom Moure preko gola\n83.minut - Poslednja izmena u redovima Lajpciga, Forsberg je zamenio Lajmera\nTimo Werner has scored all 7 of his #UCL goals away from home 🔥🔥🔥 pic.twitter.com/t0Aqf7wDDZ — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\n80.minut - Kapiten Gomez napušta igru u redovima Atalante, menja ga vezista Ruslan Malinovski\n#AtalantaVCF | 4-1 | 81'\n🔄 Seconda sostituzione | Second change\n⬅ #PapuGomez#UCL #GoAtalantaGo ⚫🔵 — Atalanta B.C. (@Atalanta_BC) February 19, 2020\n77.minut - Još jedna izmena u nemačkoj ekipi, Jusuf Pulsen menja Patrika Šika\n75.minut - Duvan Zapata je zamenio Matiju Kaldaru\n#AtalantaVCF | 4-1 | 75'\n🔄 Primo cambio | First substitution\n⬅ #Caldara#UCL #GoAtalantaGo ⚫🔵 — Atalanta B.C. (@Atalanta_BC) February 19, 2020\n74.minut - Izmena u Lajpcigu - Haidara ulazi u igru umesto Nkunkua, koji je pre samo tri minuta dobio žuti karton\n73.minut - Totenhem ponovo preti, ali briljira na golu gostiju Gulaši\n* Druga izmena u Valensiji: Kevin Gameiro menja Maksimilijana Gomeza\n71.minut - Žuti karton za Nkunkua, vezistu Lajpciga\n67.minut - GOOOOOOOL! Valensija se budi u Milanu, Čerišev smanjuje prednost Atalante\n4-0 | 64' 🔄 Cheryshev comes on for Guedes#AtalantaVCF 🌟 — Valencia CF English 🦇💯 (@valenciacf_en) February 19, 2020\n64.minut - Dvostruka izmena u Totenhemu: Ndombele i Lamela menjaju Alija i Žedsona Fernandeša\n⚪ #THFC 0-1 #RBL ⚫ — Tottenham Hotspur (@SpursOfficial) February 19, 2020\n62.minut - GOOOOOOL! Valensija je razmontirana u Milanu, Atalanta je na 4:0, ponovo Hatebor!\nVabbè effettivamente un po' di doping lo si usa #hateboer #AtalantaValencia pic.twitter.com/zDaClxm9oB — Luca Tonno (@Lucatonnno) February 19, 2020\n62.minut - Nova odbrana za Uga Ljorisa, Šik je šutirao\n57.minut - GOOOOOOL! Pogodak i u Milanu, Atalanta vodi 3:0, strelac je Frojler\nGran recuperación de Gómez 🇦🇷 y gran definición de Remo Freuler 🇨🇭, que dejó inmóvil al arquero\nEs un baile en Italia. pic.twitter.com/ozpoDLWcTA — Justo (@FerellaJusto) February 19, 2020\n57.minut - GOOOOOOOL! Timo Verner je uspeo da savlada Ljorisa sa bele tačke i donosi prednost Lajpcigu!\n(0-1) pic.twitter.com/kY0g7JX9HJ — Goal Line (@allgoalline) February 19, 2020\n55.minut - Penal za Lajpcig! Ben Dejvis je faulirao Lajmera i skrivio jedanaesterac, a usput dobio i žuti karton\nELMETER FÜR RB LEIPZIG!!! — RB Leipzig (@DieRotenBullen) February 19, 2020\n52.minut - Imala je Atalanta priliku za treći pogodak na utakmici, ali je kapiten Gomez nije uspeo da ubaci loptu u mrežu sa dva metra\n46.minut - Počela su druga poluvremena u Milanu i Londonu\n⚫ First knockout stage game for Atalanta ✅\n🔵 First #UCL goal for Hans Hateboer ✅ pic.twitter.com/zZ4ZBZoLZ1 — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\nAtalanta - Valensija 2:0\nTotenhem - Lajpcig 0:0\nOh what a lovely strike from Josip Ilicic. 2-0 Atalanta for the good. #AtalantaVCF #ChampionsLeague pic.twitter.com/cFkNuwzmyZ — Alex (@FutureSenators) February 19, 2020\n42.minut - GOOOOOOL! Josip Iličić povećava prednost Atalante, Valensija u nokdaunu!\n36.minut - Lajmerov pas ka Verneru, nemački napadač šutira pravo u Uga Ljorisa\n35.minut - Još jedna velika prilika za goste iz Španije. Sreća je pogledala Atalantu\n30.minut - Stativa u Milanu! Valensija je došla do najbolje prilike za pogodak, ali okvir gola je spasio Golinija i fudbalere Atalante\n28.minut - Novi napad Totenhema posle dugo vremena, ali centaršut Žedsona nije bio dovoljno dobar\nDele Ali u šansi\n22.minut - Trenutno mirno na oba stadiona\n16.minut - GOOOOOOL! Atalanta vodi protiv Valensije, strelac je Hatebor!\n#Hateboer puts Atalanta 1-0 up in the clubs first ever knock-out game💥 pic.twitter.com/Z743Pe0GNL — footballsta (@footbalsta_) February 19, 2020\n12.minut - Žuti karton za kapitena Lajpciga, Marsela Sabitcera\n8.minut - U Londonu je Bergvajn imao odličnu priliku, ali je siguran na golu gostiju bio Gulaši\n8.minut - Mario Pašalić je imao situaciju jedan na jedan sa Domenekom, ali je šutirao pravo u golmana Valensije, korner za domaćina iz kojeg je opasnost otklonjena\n4.minut - Slobodan udarac za Atalantu i udarac Gomeza preko gola\n2.minut - Za manje od trideset sekundi, Lajpcig je šutnuo četiri puta ka golu Uga Ljorisa\n1.minut - Dueli u Italiji i Engleskoj su počeli!\n🏟 Tottenham have won 10 of their last 14 #UCL home matches...#UCL pic.twitter.com/A2TcZUfjAm — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\nATALANTA - VALENSIJA:\n📍 Stadio San Siro, Milan...\n😍 Best stadium to watch a #UCL game is _______ pic.twitter.com/spHkxikaPn — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\nTOTENHEM - LAJPCIG:\n⚫🔵 Atalanta get set for knockout stage debut 👍#UCL | @Atalanta_BC pic.twitter.com/FsjeBdTCJ5 — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\n🔥 Timo Werner has 25 goals in 31 games this season for Leipzig...#UCL | @RBLeipzig_EN pic.twitter.com/n8YbVZHDjW — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\nWho will take a first-leg lead? 🤔@GazpromFootball — UEFA Champions League (@ChampionsLeague) February 19, 2020\n20.30 - Poznate su i startne postave za oba meča:\nSport Fudbal Liga šampiona FK Valensija FK Totenhem FK Lajpcig FK Atalanta\n(VIDEO) Lajpcigova surova dominacija na krilima kapitena Sabicera, Iličić sa četiri gola srušio Valensiju na praznoj Mestalji!\nŠokantne informacije: Meč Atalanta-Valensija je bio vrhunac kolektivne euforije i okidač za koronavirus!\n- nedelja, 5. 4. 2020. u 12:03 0\nJuventus je možda najuspešniji i najpopularniji italijanski klub, ali isto tako je omražen mnogim navijačima, ali i fudbalerima.\n- nedelja, 5. 4. 2020. u 11:47 0\n- nedelja, 5. 4. 2020. u 11:25 1\nHolanđanin Radživ Van la Para i Brazilac Žander Santana nisu više fudbaleri Crvene zvezde jer su...


Ministarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo RS objavilo je konkurs za sufinansiranje zajedničkih projekata naučnoistraživačke zajednice i privrede „SINERGIJA“.\nProizvodi su osvojili dvije velike zlatne medalje, titulu šampiona u kategoriji za motorna ulja i maziva za proizvod Agromaks, kao i Povelju Novosadskog sajma za vrhunski kvalitet motornih ulja.\nUputstvo o vršenju provjere ispunjenosti uslova za obrazovanje učenika kod poslodavaca\nUputstvo stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja na oglasnoj tabli Komore i internet stranici Komore.\n« Prethodno 1 2 3 4 5 … 32 Sledeće »


Scena iz filma "Boni i Klajd" sa Vorenom Bitijem i Fej Danavej\nDva mašinska pištolja koja potiču iz 1897. godine kupila je ista osoba na aukciji u Kanzasu. Prvi, čija je očekivana cena iznosila 35.000 , prodat je za 130.000, a drugi je takođe prodat po mnogo većoj ceni.\n"Zadovoljni smo. Ništa nas ne iznenađuje. Pištolji bi sigurno privukli pažnju na svakoj aukciji", izjavio je Robert Mejo, vlasnik aukcijske kuće u kojoj je održana aukcija sa više od stotinu potencijalnih kupaca.\nPomenuto oružje je zaplenila policija u aprilu 1933. godine, u akciji u kojoj su ubijena dva policajca. Boni i Klajd su uspeli da pobegnu, ali su za sobom ostavili dva pištolja.\nOni su od 1973. godine bili izloženi u Policijskom muzeju u Springfildu, a pre toga ih je policajac koji ih je zaplenio poklonio svom sinu a zatim i unuku.


BARinfo - FOTO: Eros, krv i svetost\nby Vjera Knežević Vučićević | 11:10:2018 | 12:57:56\nPravi umjetničko- modni spektakl pod nazivom “Eros, krv i svetost” okupio je sredinom septembra na Cetinju brojne zvanice iz svijeta umjetnosti, kulture i društveno- političkog života. Narodni muzej Crne Gore i Turistička organizacija Prijestonice Cetinje u cilju inovativnog pristupa umjetnosti i privlačenju različitih publika i gostiju realizovali su multimedijalni, multidisciplinarni projekat koji spaja slikarstvo, modni dizajn, književnost, muziku, fotografiju, video projekcije.\nAutorka projekta je istoričarka umjetnosti i modna kreatorka, Baranka dr Anastazija Miranović, koja je u realizaciji kompleksne “priče” imala izvanrednog partnera- jednog od najpoznatijeg slikara sa naših prostora- Dimitrija Popovića.\nIstoimena izložba slika ciklusa Dimitrija Popovića i njegova identično naslovljena knjiga filosofsko- estetskog prosedea, posvećena biblijskim ženama- Juditi, Salomi i Mariji Magdaleni, sa namjenski rađenom kolekcijom inspirisanom tim djelima koju je osmislila Miranović, kontekstuirani su novim čitanjima umjetnosti i mode u svojevrsnom umjetničko-modnom projektu, koji je svečano otvorio ministar kulture Aleksandar Bogdanović.\n“Večeras na Cetinju imamo priliku da se na jedan nesvakidašnji način podsjetimo na priče čija će nas intrigantnost uvijek uzbuđivati, ali i tjerati na razmišljanje o zagonetnom odnosu čulnog i sakralnog. Kreacije Anastazije Miranović upečatljiv su označitelj ženske individualnosti, a njene korijene, između ostalog, nalazimo upravo u sudbinama Judite, Salome i Marije Magdalene, čije su akcije poslužile Dimitriju Popoviću da stvori svojevrsni registar ženskog subjektiviteta i subverzivnosti”, kazao je Bogdanović.\nIzložene slike, modna revija i klasična muzika u ambijentu Dvorskog trga i Njegoševe Biljarde ostvarile su prožimanje imaginarno- realnog svijeta, svijeta slike i stvarnog događaja- modnog performansa, obogaćenog odabranim kompozicijima Vivaldija i Baha u neposrednoj interpretaciji Igora Pejovića i Crnogorskog gudačkog orkestra mladih.\nAutorka projekta dr Anastazija Miranović kazala je da je ovaj projekat nadgradnja njenog dizajnerskog rada, a kako je istakla u razgovoru za Radio Bar i Bar Info “zaista je čast raditi sa jednim od naših najpoznatijih slikara kojeg ne veže isključivo naš, već i regionalni prostor, pa možemo reći da se radi o ‘umjetniku svijeta’”. Ona je podsjetila da ove godine obilježava desetogodišnjicu bavljenja modnim dizajnom.\n“Uvijek sam modi prilazila na drugačiji način, baštineći u svom izrazu kulturnu baštinu, tradiciju i istoriju Crne Gore, a isto tako i savremenu umjetnost”, istakla je Miranović.\nPojasnila je koliko je bilo zahtjevno odgovoriti zadatku i u modnom izražaju i materijalu predstaviti “tri žene“, a da to ne bude, kako je navela, previše provokativno “već da zadrži finu erotičnost i suptilnost, a sa druge strane i zavodljivost“.\nPri tome se prisjetila i kako je došlo do najnovije saradnje sa čuvenim umjetnikom.\n“Dimitrije je 2013. godine povodom 200 godišnjice rođenja Petra II Petrovića Njegoša bio u Nacionalnoj biblioteci ‘Đurđe Crnojević’, gdje sam imala ekspoziciju jednog takođe multimedijalnog projekta- revije na kojoj sam okupila i ‘barske kreativne snage’- hor ‘Antivari Musica’, sopranistkinju Aleksandru Vojvodić Jovović… Popović je fasciniran doživljajem poželio da se i između nas dvoje desi saradnja na nekom sličnom projektu… Nakon toga smo se godinu kasnije vidjeli u Zagrebu na jednoj izložbi i ponovo razgovarali o ‘oživljavanju’ te zamisli. Bio je u pripremi svoje velike retrospektivne izložbe, pa nije bilo prostora tada, ali su se neke ideje već rađale. Radila sam namjensku kolekciju na tri njegova umjetnička ciklusa, posvećena trima biblijskim ženama. Sticaj okolnosti je htio da se finale te saradnje desi 17. septembra u i ispred Biljarde, dakle u okviru Narodnog muzeja i na glavnom gradskom trgu na Cetinju”, kazala je dr Anastazija Miranović.\nOsim tri Popovićeva ciklusa projekat “Eros, krv i svetost” obuhvata i umjetničke fotografije modela Anastazije Miranović, koje su “izmiksovane” sa radovima u samoj postavci po želji autora. Nakon obilaska izložbe u Biljardi, publika je bila u prilici da prisustvuje reviji ispred tog zdanja, koja je brojila 21 model izrađen od viskozno- lamiranog konca.\n“Kada sam dobila ‘zadatak’ i temu, dugo sam razmišljala u kom materijalu i teksturi realizovati eros, krv i svetost. Nijesam bukvalno, da tako kažem- transponovala Dimitrijeve žene iz njegovih ciklusa u mojim haljinama, tako da kada gledate kolekciju ne možete zaključiti koja od njih je Saloma, koja Judita, a koja Marija Magdalena, jer sve tri objedinjuju krovni naslov kolekcije. Meni je upravo bio izazov da prikažem sve njihove osobine i karaktere kroz materijal koji će istovremeno biti i erotičan i sezualan, ali negdje i sveden i svet i smrtonosan. Riječju, da ima sve one osobine koje žene od pamtivijeka nose kroz svoje civilizacijsko bivstvovanje na planeti… Trebalo je sve to objediniti. Smatrala sam da je upravo viskozni, lamirani konac koji lijepo klizi, pada niz žensko tijelo, materijal koji će na najtananiji, najsuptilniji način dočarati upravo te atribute. Mislim da je u potpunosti odgovorio izazovu. Lamirani dio koji je sastavni dio materijala dao mu je specifičan sjaj pod svjetlima baklji i reflektora te večeri, kao i dozu mistike, erotičnosti, zavodljivosti. Pri tome je jako bitna kako sama izrada, tako i manekenke koje haljine nose… Dugujem zahvalnost i gospođama iz Ulcinja, Ramizi i Mici, koje su manuelno- ručnim i mašinskim radom, uz predan, višemjesečni rad, realizovale kolekciju. Cijela priča započeta je još u martu, jer je na izradi samo jedne haljine potrebno zaista puno posla, pogotovo ako ima dosta ručnog rada”, objašnjava kreatorka.\nU kompozicijama Dimitrija Popovića biblijske žene su izražene kroz modernu likovnu artikulaciju njihovih karakterističnih ikonografskih simbola. U modnim kreacijama Anastazije Miranović te se karakteristike sublimiraju u ekskluzivnim elegantnim formama odjevnih predmeta suptilno prožetih simbolikom motiva. Ovim se multimedijalnim događajem kroz likovno- modno- muzički hepening eksplicitno i latentno izražavaju senzualno i mistično, provokativno i zavodljivo, čime se ostvaruje transgresija mitskog u savremeno, postmoderno poimanje slike, odnosno, mode kao estetskog fenomena.\nDimitrije Popović je kazao da naziv projekta proizilazi iz njegove identično naslovljene knjige, koja je posvećena biblijskim ženama- Juditi, Salomi i Mariji Magdaleni.\n“One su tako zanimljivi likovi i sa likovne i sa literarne strane, koje sa svojim intrigantnim sudbinama čine da sam se, baveći njima, formirao sintagmu Eros, krv i svetost, jer se sva tri elementa odnose na svaku od tih žena”, objasnio je Popović.\nAnastazija Miranović otkriva i da je ovo, prema njenim saznanjima “prvi modni događaj koji je od početka do kraja praćen živim izvođenjem klasičnog gudačkog orkestra kojeg predvodi Igor Pejović”.\n“Ugođaj je bio zaista poseban- na tom svetom mjestu (tu je Ćipur i manastir) čula se muzika pod mjesečinom, promicale su elegantne djevojke u haljinama- sve je to dalo posebnu dimenziju cijelom događaju i, da ne zvučim neskromno, posjetioci su zaista bili jako zadovoljni nakon događaja”, zadovoljna je Miranović, koja već ima nekoliko poziva za gostovanje van granica Crne Gore.\nNjena velika angažovanost i predan rad koji su izrodili ovaj spektakl, zaista su izvanredan način da Miranović obilježi desetogodišnjicu angažmana u svijetu modnog dizajna.\n“Počela sam na prvom ‘Fashion Conection’- u Baru daleke 2008… Svo moje bavljenje modom je u duhu valorizovanja kulturne baštine, istorije i tradicije ovih prostora, ali i umjetnosti. Kolekcija koja je prethodila ovoj bila je posvećena zaista najvećem likovnom umjetniku sa ovih prostora 20. vijeka, začetniku naše moderne- Petru Lubardi. To je, kada sam ja u pitanju, možda neki srećan spoj okolnosti- da sam kao istoričarka umjetnosti duboko involvirana u likovnost, vizualnost i sve ono što je njegovanje likovne tradicije ovih prostora. Slijedi nadgradnja kreativnošću i talentom koji, procijeniće drugi- posjedujem ili ne… Mislim da me to izdvaja od drugih koji se bave sličnim poslom. Kruna mog dosadašnjeg rada je projekat sa Dimitrijem Popovićem- ‘Eros, krv i svetost’”, kaže Miranović. Govoreći o toku od ideje do realizacije projekta, Miranović kaže da je Popović i prije njenog dolaska na poziciju direktorice Narodnog muzeja pregovarao sa nadležnima u Narodnom muzeju o organizovanju likovnog segmenta projekta.\n“Nakon mog dolaska u muzej pristao je, uz želju da radimo zajednički projekat. S obzirom da sam na funkciji direktorice Narodnog muzeja, da ne bi bilo zloupotrebe položaja (mada ne vidim zašto ne bih imala makar jednaka prava, ne tražim veća, od svih ostalih građana ove države) modni događaj smo izmjestili van objekta Narodnog muzeja, ispred Biljarde. Fotografije su ostale, jer je to sastavni dio izložbe i dio su koncepta autora Dimitrija Popovića”, pojašnjava Miranović, koja ističe da su za realiziaciju projekta “Eros, krv i svetost” obezbijeđene sve potrebne saglasnosti od nadležnih institucija.\nDio koji se tiče same izložbe finansirao je Narodni muzej koji je izdao i reprezentativan, luksuzni katalog, a dio vezan za reviju finansirala je i podržala Turistička organizacija Cetinja, na čelu sa direktorom Oskarom Huterom.\nIza ovog inovativnog projekta Narodnog muzeja Crne Gore i Turističke organizacije Prijestonice Cetinje stoje kustoskinje izložbe Isidora Kovačević (rukovoditeljka u Njegoševom muzeju- Biljardi i Tatjana Jović (rukovoditeljka u Muzeju kralja Nikole), produkciju događaja potpisuje DPC iz Podgorice, fotografiju Radoje Jovanović i Saša Kovačević, koreografiju i manekenke Sonja Štilet i modna agencija “Da qui”, odabir muzike autorsko- kustoski tim. Ovoj svetkovini kulture u prijestonom Cetinju poseban doprinos je dao Gudački orkestar mladih, neposrednim izvodjenjem klasične muzike koja je pratila kompletno dešavanje. Dimitrijevu poeziju posvećenu biblijskim ženama, kazivao je glumac Slobodan Marunović. Sponzori projekta su “Osmanagić CO” i Volvo, kao i kozmetika Farmasi.\nIzložba će biti postavljena u Biljardi do 25. marta. Za sve koji nijesu bili u prilici da prisustvuju svečanom otvaranju, tokom trajanje izložbe emituje se video materijal sa snimkom revije, pa i oni mogu da uživaju u revijalnom dijelu u okviru izložbenog prostora Biljarde.


Budimir Jovanović: Nikada nećemo odustati od vraćanja naziva Petrovgrad\nObjavljeno 08.08.2019. u 19h\nČitavu 2018. godinu Udruženje “Petrovgrad” posvetilo je akcijama koje su imale za cilj da se gradu Zrenjaninu vrati naziv Petrovgrad, koji je naš grad nosio od 1935. do 1946. godine. Ideja je bila da se to učini u godini kada se slavi sto godina prisajedinjenja severnih krajeva matici Srbiji. Nakon što ideja o vraćanju starog naziva gradu prošle godine nije realizovana, došlo je do zatišja, pa se o njoj u 2019. godini slabo šta moglo čuti. O tome da li su inicijatori odustali od svoje zamisli, šta se desilo sa peticijom koja je bila pokrenuta krajem 2018. godine i zašto prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević nije potpisao istu kada je bio u poseti Zrenjaninu razgovarali smo sa Budimirom Jovanovićem, predsednikom udruženja “Petrovgrad”.\nSimbolično 17. novembra 2017. godine osnovano je Udruženje “Petrovgrad”. To je dan kada je u Prvom svetskom ratu oslobođen grad na Begeju. Ideja okupljenjih u ovom udruženju je da se Zrenjaninu vrati stari naziv Petrovgrad.\n“Naš grad je nosio ime Petrovgrad od 1935. do 1946. godine. Na demokratski način je 1934. godine promenjen naziv Veliki Bečkerek u Petrovgrad većinskim stavom ondašnjeg stanovništva ovog grada. 1946. je baš ovaj grad dobio ime po narodnom heroju Žarku Zrenjaninu. On jeste narodni heroj i istina je da se borio protiv fašizma, ali mi smatramo da on nije takva veličina da bi jedan grad po njemu nosio ime. S druge strane to nije urađeno na demokratski način. Problem je što mnogi ne znaju šta se dešavalo 1944. godine. Te godine je došlo do promene režima, pa je praktično komunističkom diktaturom nametnut jedan potpuno drugačiji sistem. Nije bilo nikakvog demokratskog odlučivanja o tome da se ime promeni u Zrenjanin, nego je to odlučeno partijskom direktivom“, počinje priču Budimir Jovanović, predsednik Udruženja “Petrovgrad“.\nLjudi moraju da znaju istoriju da bi mogli da donesu odluku o nazivu grada\n„Partija je u to vreme bila gospodar vašeg života. Vi ste mogli da budete osuđeni bez suda, kao što i jeste mnogo ljudi na taj način osuđeno. Znate i sami kakve represalije su doživljavali stanovnici koji nisu bili tog ideološkog opredeljenja. Smatrali smo da ovom inicijativom treba razvejati maglu koja se nalazi nad nama dugi niz godina, a kada je u pitanju naša istorija i ono što se dešavalo u toku i posle Drugog svetskog rada. Ovo je trebalo da bude čas istorije za ljude iz ove sredine, ali i iz neke druge sredine jer je mnogo njih koji ne žive ovde pokazalo interes za ono što se dešava u našem gradu. Mi defakto nismo podvukli crtu i nismo razgraničili šta je bilo dobro, a šta loše u jednom, a šta u drugom sistemu i gde su pravljeni zločini. Na žalost, to se i dalje prećutkuje ili sakriva“, dodaje Jovanović.\nPlan članova udruženja „Petrovgrad“ bio je da stanovnike našeg grada najpre upoznaju sa činjenicama koje su možda zaboravili, a možda nisu ni znali.\n„Smatrali smo da treba informisati javnost o svim elementima kako bi ljudi samostalno mogli da donesu odluku o tome kako bi želeli da se grad zove. Nismo hteli da svoju volju nametnemo građanima, nego smo hteli da kroz jedan dugotrajan proces pružimo priliku da saznaju sve ono što mi znamo, a što bi njima pomoglo da razjasne situaciju po pitanju naše prošlosti. Jedan značajan broj organizacija i udruženja je pristupio našem udruženju. Najveći broj njih u svom nazivu nosi ime Petrovgrad, mada ima i onih koji taj naziv nemaju u svom nazivu. Zajednički cilj je bio da se sugrađanima predoči sve ono što je bitno kako bi se donela odluka o tome kako bi trebalo da se zove ovaj grad“, objašnjava naš sagovornik.\nVraćanje naziva Petrovgrad na stogodišnjicu prisajedinjenja matici Srbiji nije ostvareno\nU Udruženju “Petrovgrad” su verovali da bi 2018. godina mogla da bude godina promene naziva grada Zrenjanina.\n“Smatrali smo da je prošle godine bio pravi trenutak da se to desi, jer se obeležavalo 100 godina prisajedinjenja ovih krajeva matici Srbiji. Govorimo o Sremu, Banatu, Bačkoj i Baranji koja je, opet komunističkom direktivom, predata Hrvatskoj posle Drugog svetskog rata. Bili smo uvereni da je to trenutak istine kada će ljudi shvaiti da istorija nije počela 1941. kako su nas učili u školi. Bar nas starije. Istorija traje mnogo duže. Srbi su na ovim prostorima neuporedivo duže. Vekovima je srpski narod težio da se prisajedini sa maticom Srbijom. Rat nam je 1914. nametnut i u njemu smo podneli žrtve epskih razmera”, objašnjava naš sagovornik.\n“Mislili smo da će to sve imati uticaja da naš narod shvati kakvu žrtvu je neko podeno zarad stvaranja jedne moderne srpske države u kojoj će najveći deo Srba živeti zajedno. Taj cilj je ostvaren i to pod vođstvom kralja Petra. On je sigurno među najvećim našim istorijskim ličnostima. Porediti kralja Petra, koji, inače, ima ulicu u Parizu, koji ima spomenik u Parizu, koji ima francusko ordenje i koji je bio cenjen u celom svetu tada i jednu minornu ličnost, moram da upotrebim takav izraz, kao što je Žarko Zrenjanin to je prosto nemoguće. Naš grad jedini na teritoriji Srbije nosi naziv iz komunističke prošlosti. Svuda je to promenjeno, samo je ovaj grad ostao sa tim imenom. Da li je to logično? Mi smatramo da nije, a za to smo podneli bezbroj argumenata”, dodaje Jovanović.\nKritike na račun inicijative da se gradu vrati ime Petrovgrad\nInicijativa da se gradu na Begeju vrati stari naziv Petrovgrad je naišla na oštru osudu dela javnosti.\n„Na žalost, bez obzira što smo mi na jedan krajnje demokratski način preduzimali brojne akcije, o kojima su i lokalni i mediji sa nacionalnom frekvencijom izveštavali, mi smo od nekih struktura bukvalno napadani kao da smo državni neprijatelji ili da smo osobe iz nekog kriminalnog miljea. Moram da kažem da se jako dobro zna koji su ljudi u udruženju i kakvo životno delo stoji iza njih”, kaže Jovanović.\nMeđu argumentima protivnika ideje o vraćanju starog naziva gradu moglo se čuti da će to izazvati velike troškove kod građanstva zbog zamene dokumenata.\n“To apsolutno nije tačno. Kada sam prošle godine menjao pasoš bio sam u Policijskoj upravi i tada mi je jedna poznanica rekla kako će ukoliko naša inicijativa bude usvojena to da izazove troškove kod ljudi. Ja sam joj rekao da smo mi više puta menjali naziv države. Pitao sam je da li je neko morao da menja dokumente zbog toga što je promenjen naziv države. Nije. Imali smo pasoše sa starim imenom države koji su bili validni dok im nije isteklo važenje. Ista je priča sa gradom. Menjaju se i nazivi ulice, a dokumenti se ne menjaju dokle god važe. To je bio pokušaj da se narod zastraši”, objašnjava naš sagovornik.\nVraćanje imena Petrovgrad ne znači osporavanje značaja antifašističke borbe\nNeistomišljenici su tvrdili i da članovi udruženja “Petrovgrad” umanjuju značaj antifašističke borbe.\n“Na žalost ili na sreću, naši neistomišljanici nemaju ni jedan ozbiljan argument zbog kojeg su protiv vraćanja naziva Petrovgrad. Jedan od argumenata je bio i osporavanje antifašističke borbe. To apsolutno ne stoji. U svim našim dokumentima, u proglasu koji smo štampali, u mojim obraćanjima kojih je bilo na desetine uvek sam govorio da poštujemo svaku borbu za slobodu. Ne osporavamo žrtve koje su podneli ljudi koji su verovali u tu neku budućnost. Osporavamo odluke koje je donela Komunistička partija koje su razbile srpski narod u više republika i na pokrajine. Samo u zemlji Srbiji su napravljene pokrajine. Možda bi trebalo ljudi da se zapitaju zašto pokrajine ne postoje u Istri, Dalmaciji, Lici… nego samo ovde”, kaže Jovanović.\n“Poštujemo sva prava nacionalnih manjina”\nTakođe, u kampanji protiv ovog predloga moglo se čuti da bi vraćanje starog naziva gradu bilo neprihvatljivo zbog nacionalnih manjina.\n“Osporava nam se da mi na ovaj način želimo da stavimo u drugi plan nacionalne manjine. Ni to nije tačno. U ovoj državi je većinski narod srpski narod. Oko 70 posto stanovništva ovog grada su ljudi srpske nacionalnosti. Mi ni jednog časa ne osporavamo prava drugih nacionalnih zajednica, bez obzira da li su to mađarska, rumunska, slovačka… Čak šta više podržavamo to što te nacionalne zajednice imaju veća prava nego neke manjinske zajednice u nekim drugim državama. Imali ste prilike da čujete i predsednika Orbana i predsednika Slovačke koji su rekli da te nacionalne zajednice imaju prava kakva nemaju u drugim državama. Oni imaju prava na svoja imena. Znate da pripadnici mađarske nacionalne zajednice Zrnjainan zovu Nađ Bečkerek. Mi nemamo ništa protiv toga. Poštujemo prava svih nacionalnih zajednica da koriste svoja imena”, objašnjava naš sagovornik.\n“Međutim, smatramo da nije u redu da te nacionalne zajednice osporavaju stavove i ideje za koje mi verujemo da su ispravne, a to je da grad treba da nosi naziv Petrovgrad. Problem je što postoje i interesne grupe i nevladine organizacije čiji je interes samo da se u ovoj zemlji ne dešava ništa što bi moglo da dovede do homogenizacije društva. Postoje i političke partije koje su separatističkog opredeljenja. One bi najradije da Vojvodina bude samostalna država, da ne bude u sastavu Srbije. Njima nije u interesu da se bilo šta dešava što će imati taj vezujući faktor”, kaže Jovanović.\nRešavanje problema pijaće vode prioritet u odnosu na izmenu naziva grada\nZbog velikog problema koji Zrenjanin decenijama ima sa pijaćom vodom bilo je i onih koji su smatrali da se, dok se taj problem ne reši, ne treba baviti imenom grada. Među njima je i predsednik države Aleksandar Vučić, koji je prilikom posete gradu marta prošle godine poručio da se tim pitanjem nije bavio, ali da ima mogo važnijih problema koje treba rešavati. “Rešite prvo pitanje vode i grejanja, a nakon toga se bavite imenom”, rekao je tada predsednik Srbije.\n“Ja mislim da to nema veze jedno sa drugim. Ali, politika je kod nas u svim sferama. Političari koriste sve situacije da bi promovisali ono što je u interesu političkih struktura, a ne ono što je suštinski interes. Znamo da postoji ozbiljan problem sa pijaćom vodom, koji do dana danas nije rešen. To su protivnici ove inicijative žestoko koristili. Poistovećivali su nas i sa vladajućom strukturom. To nije tačno. Mi smo apolitični. Nadam se da će taj problem biti brzo rešen, pa me zanima šta će naši neistomišljenici tada koristiti kao argument”, objašnjava naš sagovornik.\nZrenjanin ili Petrovgrad? Odlučivaće se na referendumu\nDileme da li bi gradu tebalo vratiti ime Petrovgrad članovi istoimenog udruženja nisu imali. Ali, je postojala nedoumica na koji način to treba uraditi.\n“Pošto je ime grada promenjeno na nedemokratski način, jer je nelegitimna skupština 1946. donela takvu odluku, onda smo razmišljali da bi bilo logično da sadašnja skupština vrati staro ime. Bilo je i nekih drugih razmišljanja. Da odluka, ipak, treba da ide na referendum. Na kraju se ispostavilo da je većinski stav da se ide na referendum. To je krajem prošle godine uvršteno i u Statut grada. Mi nismo protivnici toga. Zato smo se angažovali kako bismo ljudima predočili šta je ono što je bitno i što treba da znaju da bi doneli odluku. A ne da kažu ovo ime mi se sviđa, jer sam tako navikao”, objašnjava predsednik Udruženja “Petrovgrad”.\nPeticija za izmenu naziva grada\nKako bi u svojoj nameri istrajalo Udruženje “Petrovgrad” je oktobra prošle godine započeo prikupljanje potpisa građana koji su za vraćanje starog naziva gradu. Interesantno je da je potpisivanje peticije pokrenuto na dan oslobođenja Zrenjanina u Drugom svetskom ratu, a ne u Prvom. Tog dana naš grad je posetio i prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević. Svi mediji koji su izveštavali sa ovog događaja istakli su da princ nije potpisao peticiju.\n“To je za nas bilo iznenađenje, ali možda zato što nismo imali dovoljno znanja i iskustva kada su u pitanju rad prestolonaslednika i njegova pozicija u društvu. Očekivali smo da će on biti prvi potpisnik peticije. On, međutim, to nije uradio samo iz razloga što kod njih postoji pravilo da se oni ni na koji način ne uključuju u politiku. On je princ, nije vladar i on treba da bude svim građanima isto. Da se ne opredeljuje ni na jednu ni na drugu stranu. To mi je kasnije objašnjeno. Naravno, da bi on želeo da se vrati staro ime gradu”, kaže Jovanović.\nIma li inicijativa da se gradu vrati ime Petrovgrad budućnost?\nOd kako je godina obeležavanja veka prisajedinjenja prošla, o inicijativi za vraćanje imena gradu nije se mnogo čulo.\n“Cela prošla godina je bila prepuna događaja koji su bili vezani za proslavu prisajedinjenja i za te neke naše aktivnosti. Malo je došlo i do zamora kod svih onih koji se time bave. Procenili smo da treba napraviti jednu manju pauzu, bez obzira što smo krenuli sa prikupljanjem potpisa kada je u poseti bio prestolonaslednik 2. oktobra, na dan oslobođenja grada 1944, a ne 17. novembra što je bilo 1918. To je onako malo neobično”, objašnjava naš sagovornik.\n“Dok smo živi radićemo na tome da grad ponese najlepše ime – Petrovgrad”\n“Nismo žurili sa tom peticijom, jer insistiranje na referendumu kroz predavanje peticije bi podrazumevalo da smo mi svesni da su sve te informacije koje smo plasirali došle do ljudi koji treba da donesu odluku o nazivu grada. Mi nismo stali. Mi se nikada nećemo predati i mi ćemo dok smo živi raditi na tome da ovaj grad dobije najlepše moguće ime koje zaslužuje, a to je Petrovgrad. Ovo je jedini grad u Srbiji koji je nosio naziv kralja Petra. To je posebna čast za ovu sredinu i ove ljude. Banaćani su 1918. imali posebnu ulogu u procesu prisajedinjenja matici Srbiji. Time što osporavamo odluku ljudi koji su ginuli i žrtvovali mnogo toga da bi se grad zvao Petrovgrad, ogrešili smo se jako o njih”, kaže Jovanović.\nUskoro bi, prema najavama koje stižu iz Udruđenja “Petrovgrad, ovo pitanje trebalo ponovo da se pokrene.\n“Peticija postoji, imamo skupljen određeni broj potpisa. Uskoro ćemo doneti odluku kojom ćemo dinamikom nastaviti dalje aktivnosti. Ne bismo da dođemo u situaciju da se raspiše referendum i da rizikujemo da on bude neuspešan. Pripremićemo se dobro i kada budemo procenili da postoji velika verovatnoća da se to pozitivno reši, onda ćemo preduzeti određene korake u skladu sa tim. Ovo je proces koji će trajati. Mi smo mislili da to može da se završi za godinu dana imajući u vidu kampanje i aktivnosti koje smo preduzimali. Ponavljam, mi ćemo vrlo brzo krenuti u neke nove inicijative. Ne bih sada mogao da pričam o njima zbog naših neistomišljenika. Ali, vrlo brzo će se svi uveriti da ćemo preduzimati značajane akcije kako bismo predočili ljudima zbog čega je važno da se gradu vrati naziv Petrovgrad”, zaključuje na kraju razgovora Budimir Jovanović, predsednik Udruženja “Petrovgrad”.\nTagovi:Kralj Petar I, Petrovgrad, stari naziv grada, Vesti Zrenjanin, vraćanje imena gradu


Fight Channel postaje SK Fight - Sportklub\nSK fight vesti Autor:Sport Klub31. dec. 202111:47 > 13:288 komentara\nSpecijalizovani kanal posvećen borilačkom sportu Fight Channel od 1. januara 2022. godine postaje deo najuspešnijeg regionalnog sportskog brenda Sport Klub i menja ime u SK Fight.\nKoncept kanala, koji je po svom sadržaju jedinstven u Evropi, neće se menjati pa će gledaoci i dalje imati priliku da gledaju uživo prenose najznačajnijih borilačkih takmičenja.\nI tokom 2022. gledaoci će moći će da prate UFC, ukupno više od 40 takmičenja na godišnjem nivou. Kao glavni promoter MMA borbi, UFC duže od 25 godina okuplja najbolje rangirane zvezde ovog sporta i puni najveće svetske arene i stadione.\nSK Fight kanal biće dostupan u svim zemljama regiona a pored UFC prenosiće i druga prestižna borilačka nadmetanja među kojima su i Bellator, Glory World Series, FFC i drugi.\nNovi protivnik za Fjurija: Ruiz ili Helenijus pre Vajta?\n„Kamaru kao bokser? Pobedili bi ga drugorazredni“\nVajt: Zašto Konor ima poseban tretman? Zato što je poseban!\nOsnovan pre 10 godine, Fight Channel se pozicionirao na tržištu kao jedan od vodećih kanala ovog žanra. Od 2017. godine je deo United Media, vodeće medijske kompanije u jugoistočnoj Evropi koja u svom portfoliju ima više od 55 televizija i skoro 40 portala.\nPriduživanje Fight kanala brendu SK koji godinama unazad drži lidersku poziciju kada su u pitanju prenosi najznačajnijih sportskih takmičenja iz fudbala, košarke, tenisa, moto sportova doprineće njegovom daljem razvoju i pozicioniranju i van granica regiona.\n“Planiramo da SK Fight u narednom periodu proširi poslovanje atraktivnim prenosima novih takmičenja ali i da značajno obogati svoju arhivu snimaka najznačajnijih borbi. Takođe, cilj nam je i da, osim svetskih događaja, promovišemo i razvijamo domaću i regionalnu borilačku scenu ali i da kroz dokumentarne filmove edukujemo mlade o borilačkim sportovima”, ističe direktor SK Nemanja Simeunović.\nSK Fight će gledaocima biti dostupan na istoj poziciji na kojoj se nalazio Fight Channel.\nborilački sportoviSK fight


Fotografije Piska - Omiška rivijera\nApartmani Pisak, rivijera Omiš - Provjerite našu ponudu privatnog smještaja u apartmanima i kućama za odmor u Pisku. Veliki broj objekata u ponudi sa vrlo detaljnim opisima, brojnim slikama i povoljnim cijenama. Brza i sigurna on-line rezervacija smještaja za sezonu 2020 !\nPisak, rivijera Omiš - fotografije, slike foto galerija:


RTS :: Nemački "Leoni" gradiće fabriku na Ratarskom imanju u Kraljevu\nSrbija danas Nemački "Leoni" gradiće fabriku na Ratarskom imanju u Kraljevu\npetak, 16. mar 2018, 15:11 -> 16:24\nNemački "Leoni" gradiće fabriku na Ratarskom imanju u Kraljevu\nU Kraljevu je po hitnom postupku sazvana vanredna sednica Skupštine grada na kojoj su odbornici raspravljali o izmenama generalnog urbanističkog plana i uređenju lokacije gde bi se gradila nova fabrika kompanije Leoni u Srbiji.\nFabrika nemačke kompanije Leoni će se graditi na Ratarskom imanju. To je sada poljoprivredno imanje, odnosno ekonomija Poljoprivredne škole.\nDa bi se velikom investitoru omogućilo da nesmetano uđe u posed gde bi gradio fabriku potrebno je da se promeni namena ovog zemljišta i uredi komunalna infrastruktura.\nDanas je sazvana vanredna sednica skupštine grada sa samo jednom tačkom dnevnog reda - Izmena plana generalne regulacije Ratarskog imanja - Grdice koji je dostavilo Odeljenje za urbanizam i stambeno komunalne delatnosti.\nPre sednice ceo projekt je bio stavljen na javni uvid i nakon javne rasprave komisija grada ga je prihvatila.\nZa Leoni je planirana parcela površine oko 13 hekatara. Sam proizvodni pogon imaće 60.000 metara kvadratnih.\nLeoni će u Kraljevu, kako se najavljuje. zaposliti 4.000 radnika. Prvi pogon za proizvodnju kablova i instalacija za automobilsku industriju biće završen do kraja decembra ove godine a prvi radnici će u hale ući 2019.\nKompletna projekat biće završen 2020 godine kada će ovde raditi najveća fabrika kompanije Leoni u Srbiji.


Sve što treba da znate o ovogodišnjem izdanju Lake Fest-a – Bankar.me\nAugust 3, 2021 SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nOstala su još dva dana do najvećeg festivala rock muzike u Crnoj Gori. Nakon godinu pauze zbog pandemije koronavirusa Lake Fest imaće svoje jubilarno, 10. izdanje, od 5. do 7. avgusta.\nNa dobro poznatoj lokaciji kraj jezera Krupac, publika će posle dužeg vremena moći da uživa u svirkama omiljenih bendova. Nastupiće Hladno pivo, Goblini, Bjesovi, Iskaz, Mortal kombat, Six Pack, Sunshine, Zoster, Dejan Petrović, Rudolf, Ritam nereda, Štrajk mozga, Psihomodo pop, Parampaščad Nikola Vranjković.\nPored line up-a, ono što sigurno zanima zainteresovanu publiku jeste kako će festival izgledati u doba pandemije, koje se mjere moraju poštovati i šta će sve pored muzičkog programa ponuditi Lake za svoj 10. rođendan? Zato dijelimo informacije koje treba znati o ovogodišnjem izdanju Lake Fest-a:\n1) Da bismo svi u potpunosti uživali na festivalu, važno je da se poštuju epidemiološke mjere. Za ulazak na festival potrebno je da budete u cjelosti vakcinisani ili da ste primili prvu dozu vakcine. Takođe, možete da posjedujete negativan PCR test na COVID-19 , koji nije stariji od 72 sata ili dokaz da ste preboljeli COVID-19. Ulazak na festival biće vam omogućen i sa dokazom o negativnom brzom antigenskom testu, koji nije stariji od 48 sati. Organizatori Lake Fest-a omogućiće, za sve one koji nemaju nijedan epidemiološki dokaz, da odrade i brzi antigenski test. On će uz trodnevnu kartu biti besplatan, a za posjetioce sa jednodnevnom kartom cijena testa iznosiće dva eura. Ne zaboravite da ponesete ličnu kartu ili pasoš.\n2) Kako bi se izbjegle nepotrebne gužve na festivalskim kapijama, organizatori su pozvali posjetioce da dođu ranije i tako doprinosi poštovanju propisanih epidemioloških mjera. Dok čekate nastup omiljenog benda, ambijent Krupačkog jezera biće idealna uvertita za rock svirke koje će definitivno obilježiti ovu godinu.\n3) Znamo koliko je važno vratiti se bezbjedno kući nakon festivala. I ove godine, u okviru kampanje „Kad pijem ne vozim“, dugogodišnji partner festivala, Pivara „Trebjesa“, subvencioniraće dio cijene karata na relaciji Nikšić – Krupac – Nikšić i Krupac – Podgorica kod izabranog autobuskog prevoznika. Potražite označene autobuse i vozite se po cijeni od 0,5 eura na relaciji Nikšić – Krupac i za 1,5 eura na relaciji Krupac – Podgorica. Na ovaj način doprinosi se bezbjednom povratku posjetilaca kući, a sve u skladu sa sloganom kampanje koja nam poručuje: Kad pijem – ne vozim.\n4) Lake Fest je, pored epiteta najvećeg rock festivala, odavno dobio i epitet zelenog festivala. I ove godine, 8. put, biće realizovana ekološka kampanja Rock & Recycle. Kampanja koju realizuje Pivara „Trebjesa“ ima za cilj da pozove posjetioce da vode računa o tome gdje bacaju otpad tokom festivala, kako bi festivalski prostor ostao čist. Za 10 prikupljenih plastičnih čaša i donijetih na Rock & Recycle štand, posjetioci će dobijati ceger ili šešir. U prethodnim godinama posjetioci su bili vrijedni i prikupili ukupno preko 165 hiljada plastičnih čaša i poslali ih na reciklažu! Koliko možemo zajedno ove godine? Vidimo se na Lejku. Ponovo zajedno sa muzikom.\nPOJMOVIlake fest lake fest 2021. Lake Fest muički festival\nPrevious Tri miliona za podršku privrednicima\nSljedeći Dobit banjalučkog M:tela porasla 80 posto\n“Kad pijem ne vozim“ kampanja na najvećem rock festivalu u Crnoj Gori\nNikšićko Pivo u Lake fest ruhu


Vremenska, agro i bioprognoza, 06.03. 2017. | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Vremenska, agro i bioprognoza, 06.03. 2017.\nVremenska, agro i bioprognoza, 06.03. 2017.\nVIDEO K9: Prvi martovski ponedeljak u našem gradu osvanuo je uz oblake i kišu. Kišobrani će nam, prema prognozama meteorologa biti potrebni do srede, a od četvrtka nam stiže razvedravanje i toplije vreme.\nPretežno oblačno i kišovito danas je u našem gradu. Jutarnja temperatura kretala se oko 6, najviša dnevna do 12 stepeni. Vetar je umeren, istočni, brzine do 6 m/s, a vazdušni pritisak povišen i iznosi 999 mbar.\nOblačno i kišovito vreme zadržaće se i sutra. Ujutru će se živa u temometru kretati oko 4, tokom dana do 10 stepeni. Duvaće umeren zapadni vetar brzinom do 5 m/s. Vazdušni pritisak i dalje povišen za područje Novog Sada.\nOblačno, tmurno i kišovito vreme, prema najavama RHMZ zadržaće se u našem gradu do srede. U četvrtak, petak i subotu biće promenljivo oblačno sa dosta sunčanih intervala. Biće i toplije u odnosu na početak sedmice, ali sa temperaturama i dalje u granicama martovskog proseka za naše klimatske uslove. Najviša dnevna temperatura u narednih pet dana biće izmerena u petak, 16 stepeni, a najniža sutra, 10.\nBiometeorološke prilike mogu imati nepovolјan uticaj na hronične bolesnike, a naročito na osobe sa respiratornim i srčanim tegobama. Kod meteoropata su mogući razdražlјivost, reumatski bolovi i pospanost.\nPrethodni tekstRaspored sahrana za ponedeljak, 6. mart\nSledeći tekstRanjen u pucnjavi na Bulevaru oslobođenja


Stojanović: Nema pranja novca preko Pavlović banke\n18.05.2016. / 13:41\nBIJELJINA, Nakon vještačenja izuzete dokumentacije Tužilaštvo BiH nema nikakvih elemenata koji ukazuju na pranje novca u procesu koji se vodi protiv vlasnika Pavlović banke Slobodana Pavlovića, izjavio je branilac u ovom slučaju Miodrag Stojanović.\nKarići prali novac preko 43 firme\n21.07.2013. / 13:08\nBEOGRAD, Istražni organi završili su istragu o tokovima kojima se kretao novac porodice Karić. Novac se prao preko 43 firme u Srbiji i inostranstvu, a država Srbija je oštećena za više milijardi dinara, piše današnji “Blic”.\nKako se peru pare u Srbiji\n10.02.2013. / 15:13\nBEOGRAD, Niko ne zna koliko se tačno novca iz kriminala godišnje opere u Srbiji, ali se zna da su „perači“ u posljednje vrijeme, umjesto da ulažu nelegalno stečene pare u privatizacije i kupovinu nekretnina, počeli da investiraju u trgovinu plemenitim


Milojević - Očekujem pozitivnu reakciju\nCrvena zvezda će u okviru 13. kola Superlige Srbije gostovati Radniku u subotu od 15 časova i 30 minuta, a šef stručnog štaba našeg tima Vladan Milojević izneo je očekivanja pred susret u Surdulici.\n- Gostujemo ekipi koja iz kola u kolo igra sve bolje. Igrali su dobro i na početku sezone, ali nisu imali rezultat. Dolazak mog kolege Vanića je pozitivno uticao na Radnik. Radi se o stručnjaku koji poznaje ovu ligu, pravio je dobre rezultate, uneo je svoju filozofiju i promena se pokazala dobrom. Pobedili su TSC koji je hit ovogodišnjeg prvenstva. Radnik je ekipa koja igra dobro na svom terenu, a Surdulica je grad koji živi za fudbal, tako da očekujem veoma dobru atmosferu na tribinama. Naravno, očekujem da budemo na nivou i da pružimo kvalitetnu partiju. Ponoviću da je prvenstvo naš prioritet - istakao je Milojević.\nNaš klub je ušao u gust raspored utakmica, gde izabranici Vladana Milojevića praktično igraju dva puta nedeljno.\n- Teško je, naporan je ritam, ali mi smo profesionalci. Mislim da smo se oporavili od utakmice protiv Totenhema i da će se naša pozitivna reakcija videti na sutrašnjem meču. Svaki poraz treba da nas učini jačim. Igranje Lige šampiona protiv velikih ekipa je benefit, zalog za budućnost i za ono gde želimo da budemo. U ovom trenutku igramo protiv timova koje imaju nešto čemu mi težimo. Na nivou najelitnijeg evropskog takmičenja, greške se kažnjavaju. Imamo iskustvo od prošle godine i treba nam što više ovakvih utakmica - rekao je Milojević.\nNa konstataciju medija da je šef stručnog štaba crveno-belih promenio stil igre i odlučio da visokim presingom napadne Totenhem, Vladan Milojević se delimično složio.\n- Stojim iza svake odluke koju donesem. Svako ima pravo na mišljenje, a na meni je da vredno radim i da budem odgovoran za ono kako Crvena zvezda izgleda na terenu. Odigrali smo utakmicu, izgubili i to je sada iza nas. Porazi su sastavni deo igre, a ko smatra drugačije, nikada se nije bavio sportom. Niko ne može da garantuje pobedu u svakoj utakmici. Postoje susreti koji ne ispadnu onako kako ste vi zamislili, ali poraz mora da nas učini jačima. Igrali smo korektno, imali dosta šuteva u okvir gola, ali je rezultat izostao. Nekada se desi da nemamo mnogo udarac u okvir gola, ali uspemo da ostvarimo pozitivan rezultat. Sve u svemu, utisci se sabiraju na kraju sezone - istakao je Milojević i osvrnuo se na strance koji su tokom leta pristigli u naš klub:\n- Činjenica je da se još uvek nisu adaptirali na pravi način i da je naš ritam takav da nemamo mnogo vremena. Mi očekujemo da sve bude onako kako smo zamislili, ali ovo nije video igrica. Treba biti strpljiv sa njima. Lično verujem u njih i siguran sam da će pokazati kvalitet - podvukao je Milojević i dodao da situacija sa zdravstvenim stanjem Boaćija ide u pozitivnom smeru.


EP odbojka: Belgija posle preokreta pobeda Rusiju!\nSpektakl – Belgija posle velikog preokreta nadigrala Rusiju\nŽenska odbojkaška reprezentacija Belgije pobedila je Rusiju 3-2, po setovima 29:31, 21:25, 25:13, 25:22, 15:11, u trećem kolu Evropskog prvenstva koje se igra u Srbiji, Hrvatskoj, Rumuniji i Bugarskoj.\nevropsko prvenstvo u odbojci za žene 2021\nZbornaja komanda imala je sve u svojim rukama, ali Belgijanke, nošene Brit Herbots, napravile su veliki preokret i slavile.Najefikasnija u pobedničkom timu bila je, upravo, Herbots sa 32 poena. Pratile su je Van Gestel sa 17 i Jansen sa 16 poena.Kod Ruskinja, koje su u Beograd došle u izmenjenom sastavu, bolja od ostalih bila je Arina Fedorovceva sa 28 poena.Belgijanke su dan ranije doživele ubedljiv poraz od Srbije i utisak je bio da će slično proći i protiv Rusije, s obzirom da je ekipa selektora Busata imala 2-0 u setovima i 4:0 u trećem.Ipak, Belgija se tada probudila i počela da igra znatno bolje. Herbots je bila sjajna, priključile su joj se i druge odbojkašice i rezultat je jako brzo bio smanjen.U četvrtom setu gledali smo ujednačenu borbu, na semaforu je bilo 22:22, ali u tom trenutku usledila je serija poena posle odličnih servisa i Belgija je izjednačila, 29:31, 21:25, 25:13, 25:22.I tokom petog seta reprezentacije su bile u egalu. Belgija je bolje otvorila, pa je Rusija preuzela vođstvo, međutim, pri rezultatu 11:10 za Rusiju ponovo je viđena velika serija Belgijanki.Na servis je otišla Brit Herbots, Belgija je osvojila pet poena zaredom i slavila posle velikog preokreta.Rusija u narednom kolu igra protiv Srbije u sredu, dok se Belgija u utorak sastaje sa Bosnom i Hercegovinom.\nŽao mi je što su izgubile,ali i ako su!Potpuno je neshvatljivo kako su nonšalantno posmatrale kako Belgija igra!!!Za mene-bruka!\nsport, odbojka, ostali sportovi, evropsko prvenstvo u odbojci za žene 2021\n19:34 23.08.2021 (Osveženo: 17:56 25.08.2021)\n© Foto : CEVDetalj sa odbojkaške utakmice između Rusije i Belgije\n© Foto : CEV\nZbornaja komanda imala je sve u svojim rukama, ali Belgijanke, nošene Brit Herbots, napravile su veliki preokret i slavile.\nNajefikasnija u pobedničkom timu bila je, upravo, Herbots sa 32 poena. Pratile su je Van Gestel sa 17 i Jansen sa 16 poena.\nAs we always say: "till the last ball falls down" 🏐\n🇧🇪 Belgium 🆚 Russia 🇷🇺 now LIVE on EVTV.\n🔎 Follow the action live ➡ https://t.co/vDabpJo9Wu#CEV #EuropeanVolleyball #Volleyball #EuroVolleyW pic.twitter.com/29SVrfm3vk\nKod Ruskinja, koje su u Beograd došle u izmenjenom sastavu, bolja od ostalih bila je Arina Fedorovceva sa 28 poena.\nBelgijanke su dan ranije doživele ubedljiv poraz od Srbije i utisak je bio da će slično proći i protiv Rusije, s obzirom da je ekipa selektora Busata imala 2-0 u setovima i 4:0 u trećem.\nIpak, Belgija se tada probudila i počela da igra znatno bolje. Herbots je bila sjajna, priključile su joj se i druge odbojkašice i rezultat je jako brzo bio smanjen.\nWhat a game, what a battle, what a win! We changed a 0-2 lead for Russia into a 3-2 win for us! Britt Herbots is our topscorer with 32 points. The different scores: 29-31, 21-25, 25-13, 25-22 and 15-11. pic.twitter.com/ChbW5Viqoy\n— TopVolleyBelgium (@TopVolleyBel) August 23, 2021\nU četvrtom setu gledali smo ujednačenu borbu, na semaforu je bilo 22:22, ali u tom trenutku usledila je serija poena posle odličnih servisa i Belgija je izjednačila, 29:31, 21:25, 25:13, 25:22.\nI tokom petog seta reprezentacije su bile u egalu. Belgija je bolje otvorila, pa je Rusija preuzela vođstvo, međutim, pri rezultatu 11:10 za Rusiju ponovo je viđena velika serija Belgijanki.\nNa servis je otišla Brit Herbots, Belgija je osvojila pet poena zaredom i slavila posle velikog preokreta.\nRusija u narednom kolu igra protiv Srbije u sredu, dok se Belgija u utorak sastaje sa Bosnom i Hercegovinom.\nSrbija ne planira da stane – odbojkašice i dalje nepobedive na Evrovolejima!\n22 Avgust, 21:27\nSrbija deklasirala Francusku!\n21 Avgust, 22:21\n24 Avgust, 12:13


OVO ĆE ODUŠEVITI SVAKU DOMAĆICU: Mašina za motanje sarmi! (VIDEO) - Kuhinja i ideje\nNevažno je da li je od kiselog kupusa, lista vinove loze, zelja ili blitve – sarma je našem narodu omiljeno jelo i uvijek rad gost na svakoj trpezi! Ako vam zavijanje sarmi baš i ne ide od ruke, odnedavno postoje mašine koje vam umnogome mogu olakšati pravljenje ovog specijaliteta.\nSve što vam je potrebno su lijepo isječeni listovi i savršena smjesa, a ostatak posla prepustite mašini, prenosi B92. Kao što ćete videti na priloženom snimku, mašina pravi gotovo identične sarmice, koje vam se sigurno neće razmotavati tokom kuvanja.\nAko ste iz BiH mozete poručiti na ovoj fb stranici: Vip prodaja posuđa


Predsednik Udruženja porodca nestalih Bajram Ćerkinaj ističe da je u više navrata obećavano da će se rasvetliti sudbina svakog nestalog lica, ali da to još nije učinjeno, kao i da nijedna preporuka sa konferencije na kojoj se govorilo o nestalim licima i izazovima njihove identifikacije, a koja je održana u Prištini 23. avgusta 2017, nije realizovana.\n„Nije realizova prva tačka koja predstavlja čišćenje masovnih grobnica na Kosovu, drugi predlog je čišćenje masovnih grobnica van Kosova i realizacija sporazuma o nestalim licma. Ni od ostalih pet tačka dogovora, nijedna nije realizovana pošto se politika bavi drugim stvarima, dok je pitanje nestalih ostavila na drugoj strani“, rekao je Ćerkinaj.\nKoordinator Udruženja porodica kidnapovanih i nestalih Srba sa Kosova i Metohije Milorad Trifunović smatra da problem nestalih lica za Brisel ne postoji.\nTrfunović je dodao da su, pored političkih problema sa kojima se susreću, i lokacije veliki problem.\nPolitički analitičar Nedžmedin Spahiu smatra da je pitanje nestalih lica važno što pre rešiti.\n„Povodom nestalh lica, ozbiljnije treba da se angažuju i Vlada Srbije i Vlada Kosova, kao i međunarodna zajednica jer je to važno za naše društvo, bitno je pronaći kriminalce, kako bi duše nestalih i ubijenih pronašle mir“.\n„Mi imamo neka saznanja, na osnovu onoga što mediji prenose ili ako smo učestvovai na nekim debatama i čuli političare kada iznose podatke i neke svoje istine, u zavisnosti da li su u pitanju albanski ili srpski političari. Kod nas tako stvaraju konfnznu situaciju, neko znanje ili neznanje“, rekla je Đorićeva i podsetila da zbog toga građani najviše trpe.\n„Nije ispoštovan Kumanovski dogovor, da je poslato 1.000 vojnika ne bi bilo proterano 250.000 Srba, nisu zadovoljeni standardi pre statusa. Niko ne pita ljude kako žive i kako se bore sa takvim načinom života, nije formirana Zajednica srpskih opština, nije ispoštovan Zakon u upotrebi jezika, zapošljavanju, kao ni Ahtisarijev plan“.\n25.05.2020 Od četvrtka kretanje po 16 sati (1637)\n25.05.2020 Gračanica: Počela isplata od 100 evra (806)\n25.05.2020 Obijena škola u Sušici, ukradeni računari (786)\n25.05.2020 U Domu zdravlja Gračanica vakcinacija dece redovna (293)\n26.05.2020 "O otvaranju prelaza posle 1. juna" (147)


„PAKLENA POMORANDŽA“ | EDI - Industrija zabave i sna\nU filmu se prikazuje sociopatija i delikventnost sedamnaestogodišnjeg Aleksa Delaržea i njegovih prijatelja. Pet, Dim, Džordž i Aleks, delinkventska banda, ubijaju i vrše nasilje nad ljudima. Sam izgled ovih likova je zastrašujuć, a posebno scene u kojima vrše nasilje, a najstrašniji je način „lečenja“ od takvog ponašanja. Ovaj film će neminovno uznemiriti gledaoca, izazvati neku reakciju, strah, čuđenje, gađenje. S teorijskog stanovišta ovo možemo povezati sa teoretičarem Hugom Minsterbergom. Njegov teorijski pristup zasniva se na psihologiji i smatrao je da se psihološka i estetska strana dodiruju, da film u nama treba da izazove nekakvu reakciju. Poznavajući rad Kjubrika, i on je isto to želeo da postigne svojim filmovima. Fascinantno je to što ma koliko ovaj film prikazuje ono ružno u svetu, delinkvenciju, neposlušnost, silovanje, mnogim ljudima je ovaj film jedan od najboljih i najlepših. Svaki kadar je kao iskrivljena slika sa koje ne možeš da skineš pogled. Muzika tokom celog filma budi emocije koje ostaju i nakon završetka špice.\nOvaj film je pun znakova, i sam po sebi znak stanja u okrutnom društvu čije se nasilje može rešiti samo jednom metodom, i to medicinskom. Sama scena dok Aleks sedi u stolici sa žicama prikačenim na njegovoj glavi – žicama koje drže njegove oči širom otvorene dok on gleda najgroznije stvari na ekranu – prikazana je maestralno. Svaki gledalac mogao je da se poistoveti sa tim delinkventom, da oseti njegovu patnju, bol, mučninu. Svaki kadar, svaki vrisak Aleksa budio je jezu u nama. Kako je izložio u svojoj teoriji Bela Balaž, krupni planovi najbolje dočaravaju emociju lika, i bude emociju u gledaocu. To je upravo ono što je prikazano u ovoj sceni filma.\nRičoto Kanudo je smatrao da film ne treba da bude samo lepa slika, već da svaki segment u filmu treba da bude u vizuelnoj harmoniji, da ličnosti likova odgovaraju scenografiji u kojoj se nalaze, da muzika dočarava atmosferu, jer film je, kako smatra Kanudo, sinteza svih umetnosti (osim pozorišta!). U filmu imamo fantastičnost, mističnost i strašnu atmosferu. Erotski sadržaji, ubistva, ambijent zatvora, kao i medicinskog instituta u kojem se vrši „Ludvigov“ tretman u filmu su prikazani kroz kadrove i planove u kojima dominiraju određene boje, svetlost i određena muzika koja savršeno dočarava atmosferu kao i u ostalim filmovima ovog reditelja. Boje su žive i dominantne, odražavaju tu haotičnost u filmu. Slično bojama, muzika igra veoma važnu ulogu. „Deveta simfonija” Betovena vezuje se za svaki nasilnički i silovateljski potez Aleksa i njegove bande. Posle ovog filma nije mi baš prijala ta „Deveta”… Što se kadrova tiče, Kjubrik kao da je namerno pravio neke greške u kompoziciji i želeo da nametne osećaj dezorijentisanosti. To sigurno nisu bile slučajne greške. Kjubrik spaja nespojivo, a time stvara vrhunsko umetničko delo.


Razmatrana Informacija o odgovoru na Upitnik Evropske komisije i strateški ciljevi Reformske agende na kantonalnom nivou\nVlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde započela 90. redovnu sjednicu\nVlada Bosansko-podrinjskog kantona Goražde danas je razmatrala Informaciju o odgovoru na Upitnik Evropske komisije.\nU Informaciji Koordinacionog tima za evropske integracije BPK-a navodi se da je Bosansko-podrinjski kanton Goražde odgovorio na 984 pitanja iz Upitnika, koja su sadržana na preko 400 stranica.\nPred Timom je ostalo da odgovori na još nekoliko pitanja za koja se ne može utvrditi tačna nadležnost, te se očekuje da će odgovor Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na Upitnik biti kompletiran do kraja radnog dana.\nVlada je iskazala zadovoljstvo u pogledu broja odgovorenih pitanja i kvaliteta datih odgovora, te je ocijenjeno da će Bosansko-podrinjski kanton Goražde pravovremeno ispuniti i obavezu prevođenja propisa na engleski jezik.\nNa ovaj način, Bosansko-podrinjski kanton će u cjelosti ispuniti preuzete obaveze oko odgovaranja na Upitnik Evropske komisije, koji se smatra najvažnijim korakom Bosne i Hercegovine u procesu dobivanja statusa zemlje kandidata za članstvo u Evropskoj uniji.\nRazmatrani su i strateški ciljevi Reformske agende za BiH na kantonalnom nivou.\nS tim u vezi, premijer BPK-a Goražde Emir Oković informisao je ministre da je Vlada FBiH utvrdila plan mjera iz četiri oblasti koji će se morati provesti ili započeti u ovoj godini radi ostvarivanja ciljeva iz Reformske agende.\nČetiri prioritetne oblasti u kojima će se provesti zacrtane mjere su javne finansije, oporezivanje i fiskalna održivost, tržište rada, vladavina prava i dobro upravljanje, te reforma javne uprave.\nVlada je u sklopu ove tačke usvojila i zaključak kojim je zadužila resorna ministarstva da svoje programe rada za 2017. godinu prilagode u skladu sa usvojenim mjerama i što prije krenu s njihovom realizacijom.\nZbog neodložnih obaveza članova Vlade, današnja sjednica je prekinuta i bit će nastavljena sljedeće sedmice.


Liga Evrope 6. kolo rezultati i tabela Everton oboren negativan rekord | MTELBA\nLE: Everton slavio, ali oborio negativan rekord!\n07.12.2017. | 21:15\nEngleski klub tek u šestom kolu upisao prvi trijumf u Ligi Evrope, ali večerašnja tri boda ne mogu da izbrišu očajno izdanje "karamela" na međunarodnoj sceni.\nPrva polovina večeri tokom koje su na programu mečevi posljednjeg, 6. kola Lige Evrope je završena, nakon čega je poznato 12 učesnika nokaut faze.\nTo su: Viljareal, Astana (grupa A), Dinamo Kijev, Partizan (grupa B), Braga, Ludogorec (grupa C), Milan, AEK (grupa D), Atalanta, Lion (grupa E), Lokomotiva, Kopenhagen (grupa F).\nOčajno izdanje Evertona u ovogodišnjoj Ligi Evrope malo je popravio ubjedljiv trijumf 3:0 na gostovanju Apolonu.\nIpak, golovi mladih Ademole Lukmana (dva) i Nikole Vlašića nisu mogli da "izbrišu" negativan rekord koje su oborile "karamele". Naime, Everton je osvojio samo četiri boda na šest utakmica, što je najlošiji učinak jedne engleske ekipe u istoriji Lige Evrope.\nPrethodno je Vigan u sezoni 2013/14 upisao pet bodova.\nU Partizanovoj grupi, u meču bez rezultatskog značaja, Jang Bojs savladao je Skenderbeg 2:1.\nRijeka je na "Rujevici" rezultatom 2:0 savladala Milan, koji je nastupio u kombinovanom sastavu. Jakov Puljić već u 7. minutu pogodio je za vođstvo hrvatskog tima, da bi konačnih 2:0 postavio Mario Gavranović početkom nastavka.\nUprkos porazu, "rosoneri" će u narednu rundu sa prve pozicije, dok je plasman dalje potvrdio i AEK remijem bez golova sa Austrijom u Beču. Grci bi prošli grupu i u slučaju poraza, s obzirom na bolji međusobni skor u odnosu na Riječane.\nNajzanimljivija borba viđena je u grupi F. U direktnom obračunu Kopenhagena i Šerifa, Danci su slavili 2:0 i izborili plasman u šesnaestinu finala. Moldavic su do posljednjeg kola bili lideri, ali je poraz značio kraj evropskog puta.\nPrvo mjesto osvojila je moskovska Lokomotiva, koji je istim rezultatom porazila Žlin.\nIznenađenje večeri priredio je Makabi, koji je u Viljarealu slavio minimalnih 1:0. Bio je to prvi poraz "žute podmornice", odnosno prvi trijumf Izraelaca.\nU istoj grupi Astana je istim rezultatom slavila protiv Slavije iz Praga i tako u direktnom duelu eliminisala Čehe. Strijelac zlata vrijednog gola bio je bh. internacionalac Marin Aničić.\nJoš jedan bh. igrač bio je raspoložen ove večeri. Edin Višća postigao je sjajan pogodak, ali njegov Bašakšehir nije imao sreće.\nUprkos trijumfu, takmičenje u grupi okončao je na trećem mjestu, s obzirom da je Ludogorec neporažen napustio Njemačku (protiv Hofenhajma 1:1).\nViljareal - Makabi 0:1 (0:0)\n/Morozjuk 6, Moraeš 28, 31, 77 pen - Jevtović 45+4 pen/\n/Oro 55, Asale 90+6 - Gavazaj 51/\n/Ohs 25 - Vanderson 62/\nBašakšehir - Braga 2:1 (1:0)\n/Višća 10, Melozoglu 77 pen - Silva 55/\nTABELA: Braga 10, Ludogorec 9, Bašakšehir 8, Hofenhajm 4.\nAustrija - AEK 0:0\n/Puljić 7, Gavranović 47/\nTABELA: Milan 11, AEK 8, Rijeka 7, Austrija 5.\n/Lukmen 21, 28, Vlašić 87/\n/Mirančuk 70, Farfan 75/\n/Sotiriu 57, Luftner 60/\nHapoel - Viktorija Plzenj\nSteaua - Lugano\nTABELA: Steaua 10, Viktorija 9, Lugano 6, Hapoel 4.\nTABELA: Arsenal 10, Crvena zvezda 6, Keln 6, BATE 5.\nOlimpik Marselj - RB Salcburg\nVitorija Gimaraeš - Konjaspor\nTABELA: RB Salcburg 11, Marselj 7, Konjaspor 5, Gimaraeš 4.\nZorja - Atletik Bilbao\nHerta - Estersund\nTABELA: Estersund 10, Atletik Bilbao 8, Zorja 6, Herta 4.\nZulte-Varegem - Lacio\nVitese - Nica\nTABELA: Lacio 13, Nica 9, Zulte-Varegem 4, Vitese 1.\nVardar - Rozenborg\nReal Sosijedad - Zenit\nTABELA: Zenit 13, Real Sosijedad 12, Rozenborg 4, Vardar 0.


Dragomir Brajković — Viš Srbije po nebu vedrome\nKNJIŽEVNOST « ČITAONICA « Pisci i knjige « Dragomir Brajković — Viš Srbije po nebu vedrome\nAutor Tema: Dragomir Brajković — Viš Srbije po nebu vedrome (Pročitano 6953 puta)\n« poslato: April 13, 2012, 02:33:40 am »\nKAD SE ŠĆAŠE PO ZEMLJI SRBIJE\nNaše epske pesme su ne samo istinite, već i vidovite. Zagledane i u dubinu i u visinu, one ne svedoče samo šta je bilo, već i predskazuju šta će s nama biti do pošljetka. Kad god je bio u milosti jezika (a narodnom se pevaču posrećilo!), ne samo što je hodio sigurnom stazom, već mu se u pesmi ukazivalo zgusnuto pamćenje i jasne vizije.\nZačuđuje kako je srpski Homer, pevajući o tome kad se šćaše po zemlji Srbiji, po Srbiji zemlji da prevrne, unutrašnjim očima tako jasno raspoznavao i one običnom vidu nevidljive znake i znamene rasute viš Srbije po nebu vedrome. Možda mu je redak dar uočavanja očima nevidljivog pomagao da i ono vidljivo uveća i jasnije uoči, da bi se ono dolazeće, primalo ne samo kao neminovnost, već i očekivano namirenje duga i izvršenje pravde.\nU narodnoj pesmi ništa nije odabrano slučajno, niti je poredak u njoj proizvoljan. Nisu li vedro nebo i krvavi znameni nagoveštaj da i u ljudima ključa i da će, zakonito, druga nastati sudija?! Priprema li, i na ovaj način, narodni pevač pozornicu za krupnija zbivanja i velike promene? Značajni istorijski događaji, kao što je Karađorđeva buna, ogledaju se u bar dva ogledala: umetničkom i istorijskom. Naše narodne pesme na srećan način objedinjuju i istorijsko i umetničko pamćenje.\nKod velikih pevača umetničko je uvek pretežnije, ipak uvažavanje činjenica istorije i njihovo umešno upošljavanje za pesmu su dragoceni.\nSkoro će dva veka kako svevidećim očima, samo pesmi svojstvenom, Filip Višnjić uoči i nepogrešivo protolkova znamene i drvene simbole ispisivane u dugom periodu viš Srbije po nebu vedrome.\nO vremenu kad beše ustala kuka i motika pa da druga nastane sudija nepotkupljivo svedoče narodne pesme ispevane u same dane Ustanka ili odmah posle njega. Srpska revolucija, kako je, s razlogom, Prvi srpski ustanak nazvao njegov savremenik, nemački istoričar Leopold Ranke, bio je važan ne samo istorijski događaj, već i krupan preokret u opštenarodnom životu. Učinak Ustanka u oslobađanju je znatan, ali je znatniji i dalekosežniji njegov udeo u duhovnom preporodu i socijalnom preobražaju srpskog naroda. Preobražaj i promene koje su usledile ogromne su. Pored ostalog, rodile su ih nada i žudnje sirotinje raje, gajene nekoliko vekova. Nada na kojoj je porobljeni narod grejao dušu, a koja ga je u ropstvu i muci tako dugo održavala, samim početkom borbi počela je da prerasta u duhovno oslobođenje. Toliko energije mogla je da emituje samo narodna pesma zagledana i u prošlo i u buduće.\nSameravaju li se danas, dva veka kasnije, istim merilima sve one vrednosti za koje se, vo vremja ono, ratovalo i ginulo? Imaju li i danas sloboda, čast, dostojanstvo, junaštvo i pravdoljublje ista značenja i stoje li u istom poretku kao onda? Na ova, naoko laka pitanja, teško je dati brz, odrešit i nepokolebljiv odgovor. Pa ipak, te vrednosti sa sigurnog mesta, iz poezije, i danas opominjuće prizivaju. Samo je poezija sećanjem na Ustanak i ustanike mogla toliko vremena i tako sigurno držati na okupu sve te vrednosti. Bez njenog zagrljaja one bi se, kao i toliko toga, rasule, razobručile i u nesećanje potonule. Poezija je pomogla da se, u sveopštem metežu (u kome smo i danas), one ne zature i ne zatru, da im zasvagda ime ne pogine.\nRazdesilo se i rasturilo mnogo toga, ali u pesmama (narodnim i umetničkim, svejedno) još živo pulsira vreme kad beše krvca iz zemlje provrela i kad su Božji ugodnici opominjali da je zeman došo valja vojevati.\nNije se s nadležnijeg mesta i od neporecivijeg sudije mogla poslati tako važna poruka, niti je od pesme moglo biti podesnijeg prenosioca.\nUostalom, osim pesama dugo nismo imali druge istorije, pa nije slučajno što je u deseterac, naš najpamtljiviji stih, često memorisano toliko podataka i činjenica kao da je istorijski arhiv. Bez preterivanja moglo bi se reći da su prve pesme o Ustanku nastajale na licu mesta: u rovu i u šancu, na bojnom polju, pred ustanicima oprljenim barutom kojima je, tek što je bitka stala, uz gusle o podvizima pevano. Pevanje, onda začeto, nije ni prestajalo, tako da su Ustanak i njegovi junaci neprestana tema sve do naših dana. Gledajući danas iz neherojskog i neromantičnog vremena u prilično odaljeno doba velikih podviga, možemo li se prepoznati? Možemo li imati razumevanja za ono što slavi narodni pesnik? Je li sveopšta vesternizacija zamaglila konture i zamutila likove, da bi nas obuhvatno novovremeno ravnodušje odaljilo od vrednosti koje je, u svoje vreme, tako jasno i sa malo reči narodni pevač (smatralo se) učinio večno živim?\nAko naše narodne pesme starih vremena opevavaju petovekovni san narodni o slobodi (a opevavaju ga!) za one novijih vremena, naročito one o bojevima i junacima iz Prvog srpskog ustanka, može se reći da nepotkupljivo i živo svedoče ostvarivanje tog sna. Možda je baš toga radi u njima više faktografije nego fantazije, više istorije nego legende, mitologije i čiste poezije. Nisu ove pesme za istorijom tragale jer su se oglašavale sa mesta gde se ona upravo i stvarala. Nije se moglo, niti smelo, pred ustanicima izmišljati i preterano kititi i dodavati. Okolnosti nisu dozvoljavale razmaha fantaziji. Tu, pred golom i surovom istinom, nije moglo biti uzmicanja. Za tim nije bilo ni potrebe jer su događaji jedan drugog sustizali i prestizali a, po važnosti, svi su bili dostojni pesme.\nPa, i pored toga, vešt pevač je pronalazio prostora i mogućnosti da se razmahne i da poeziju prepozna u surovoj ratničkoj zbilji. Pevače jakog nadahnuća i osetljive pesničke žice istorija nije gušila niti ih je stvarnost kojoj se žurilo u pesme previše sputavala. Ustanički zanos je kroz umešnog pevača progovorio nijansiranim slikama i brojnim pitanjima prevashodno moralne prirode.\nPesme novijeg vremena uverljive su i činjenične. One skoro da i ne znaju za anatopizme i anahronizme. Vreme i mesta gde se zametnula buna, kao i akteri događaja, znani su svima kojima se pevač obraćao, i on je svoje umeće stavio u službu očuvanja uspomene za neka buduća pokoljenja, a ne da kiti i dorađuje.\nU narodnoj poeziji o Ustanku desila se i krupna promena. Čitajući ove pesme, stiče se utisak da je sam pevač neposredni učesnik koji se maltene zajedno sa ustanicima kreće od bojišta do bojišta da bi, u predasima, opevavao događaje i učesnike i da bi te pesme, uz gusle, pred njima pevao.\nNema sumnje da je u Filipu Višnjiću Prvi srpski ustanak dobio svog velikog, umešnog i nenadmašnog pevača. Od tridesetak pesama o bojevima i ustanicima većinu je spevao Višnjić. Njegova pesma učestvuje u Ustanku, aktivno ga prateći od predskazanja i nagoveštaja da će druga nastati sudija do trenutka kad ustanu kuka i motika pa sve do Karađorđeva rastanka sa Srbijom. To je čudesan raspon: od legende i mita do surove stvarnosti. Zar je potrebno posebno isticati kako su pesnikove naklonosti na strani sirotinje raje kojoj skoru promenu nagoveštavaju nebeske prilike koje su sa narodom u tajnom savezu?! Koliko nebeske prilike hrabre i sokole narod one još više unose nespokojstvo u osione age i begove ali i knezove koji nisu radi kavzi.\nVišnjićeva pesma ne samo što je prepoznala znamene viš Srbije po nebu vedrome već je uočila da će se savez Neba i Zemlje, predaka i potomaka, kroz bunu oglasiti. U ovim pesmama, uz jaku imaginaciju, gospodari zdrav razum. Višnjićeva pesma istovremeno je zagledana u dva neba: unutrašnje, raspeto u ljudima (a ono se, tek krajičcima, vedri), i ono nad njima, zategnuto, na kojem su Božjim rukopisom i voljom Božjih ugodnika, raspoznaje samo pesmi dokučive sudbonosne poruke. Ona tolkuje i tumači, zaziva i sokoli.\nUčešće Neba u zemaljskim stvarima u Višnjićevoj pesmi „Početak bune protiv dahija“ nije puko prorokovanje već mnogo više od toga. To jeste pesnička vizija, ali i neraskidiv savez naroda i više sile koja obznanjuje promenu ispisujući poruke predačkih duša sirotinji raji. Taj savez zemnog i nebeskog, to makar i zakasnelo namirivanje računa, kroz pesničku viziju je progovorio jezikom drevnih simbolima: krvavim Suncem i barjacima, grmljavinom kad joj vreme nije… Predanje je ovde upošljeno na jednostavan, a upečatljiv način.\nKoliko su nebeske prilike poruke više sile toliko su i zov predački, jer beše krvca iz zemlje provrela da bi opomenula i na osvetu zazvala. Krvca iz zemlje i krvavi barjaci po nebu, to užasno znamenje i saglasje, nisu samo u službi poezije i pesničkih slika. Uzročno-posledična povezanost njihova u Višnjićevim pesmama ima svoju unutarnju logiku i o njoj se ne drži samo značenje i tok pesme već i poimanje smisla života.\nVišnjićeva pesma ne slika već živo i slikovito pripoveda. Kazuje. Ali i tolkuje. Različiti prizori u ovim pesmama povezani su i proističu jedan iz drugog. Višnjić nije samo pesnik ogromnih stvaralačkih sposobnosti, već i izvanredan i neusiljen tumač. Nužnost i neizbežnost u njegovom tumačenju nisu jednostrano viđene već počivaju na razumevanju oprečnosti u kojima je obilovalo predustaničko i ustaničko doba.\nOsećanje gole i surove stvarnosti jako je kod Višnjića jer je on u romantičko-herojskom dobu prevashodno služio istini. Pevajući uglavnom bez kićenja i ulepšavanja, nije li veliki pesnik slutio da su događaji i ličnosti koje opevava istinski zanimljivi i jednako važni da im je dovoljno otvoriti vrata pesme slikajući ih realistički?! No, i pored sve otvorenosti, kroz vrata Višnjićevog stiha ulazilo se utvrđenim redom, po nekoj dubljoj logici i zasluzi, višem zakonu ili pesničkoj intuiciji i tu skoro da nema promašaja. Svemu se zna mesto, za sve u ovoj poeziji postoji čvrsto utvrđen poredak. Gradacije događaja, opisi bojeva ili plenidbi, česta su sredstva kojima pesnik slika surovosti vremena, ali i pojačava utisak. Skoro da mu nije bila potrebna hiperbola da ostvari jak utisak, jer su žestina i surovost, silina buna i bojeva bili, odista jaki, pa su pred njima sva uveličanja suvišna.\nKod Višnjića su se na srećan način srele i prožele ustanička stvarnost i predanje minulih vremena. Govor mitoloških simbola u službi je predskazanja što se u narodnoj epskoj pesmi, do njega, obznanjivalo kroz san. Sada je slika snoviđenja uvedena u sam život. Pesnik viziju ustanka i budućih događaja iz snovnog prevodi u surovu javu. Ono što je nekad na san dolazilo da opomene i predskaže sad se, poručuje pesma, zbiva na javi. Pa, i pored toga, u svemu je zagonetni znak više sile i najava neminovnog, jer su slike i znameni koje pesma o početku bune beleži, pre svega, simboličke i složene poruke.\nI u drugim Višnjićevim pesmama o Ustanku, a kod Vuka ih je dvadesetak (oko tri hiljade stihova), pesnička sredstva nisu raskošna ali je utisak uvek jak i trajan.\nIstorijsku istinu Višnjić kazuje pesnički i, ma koliko da slika surovu stvarnost, on peva i muku duše. Moralne norme i načela u njegovim su pesmama obavezujući. Hvatanje mesta duši iz Višnjićeve pesme o Svetom Savi i blagu nemanjićkom utrošenom na dobra i plemenita dela (gradnja kaldrme i ćuprija, te deljenje milostinje kljastu i sakatu) na izvanredan se način doziva i rimuje sa načelom da je bolje izgubiti glavu nego svoju ogrešiti dušu. Uostalom, o traženju mesta duši brinu brigu svi njegovi junaci. Prekorom osionim Turcima (ali i obesnim knezovima koji sa svojih razloga nisu radi kavzi, jer su zaboravili ljudske obaveze i Božje zakone) Višnjićeva pesma predskazuje kraj ne praveći razlike. A u njoj taj prekor ne dolazi od bilo koga, već kroz usta starog Fočića, upravo kao poruka od cara Murata i ne dolazi s bilo kog mesta već s Kosova, i ne kazuje se bilo kog trena već u času predsmrtnom kada se u biću sve razbistri i razvidi pa se mnogo toga uočava i bolje i jasnije jer oči na oba sveta gledaju. To je jezik pravde, jezik novog osećanja života i društvenog ustrojstva. Tako je mogao pevati samo veliki pesnik, koji je, uprkos nemilosnom vremenu, bio u punoj milosti jezika, pa je, kako je isticano, svoje pesme međusobno neusiljeno povezivao. Nekad to čini opštim mestom, nekad ustaljenim stihom, nekad ponavljanjem jake metafore pa bi se, s razlogom, moglo smatrati da je njegovo pevanje celina, epopeja. U toj su epopeji, na sažet i sintetičan način, progovorile i druge naše pesme. Kod Višnjića se, dakle, na neponovljiv način obnavlja naše pokosovsko bugarenje s carskih razvalina, jer se kletve, zakletve, zdravice, uresi i udesi, opisi vojski i junaka, probrano, s merom i ukusom, koriste kao gotovi obrasci. Pesnik na ovaj način obnavlja sećanje ne samo na minulo doba već i na pevače — preteče mu i prethodnike, te tako izvanredno upošljava tradiciju i povezuje vremena.\nOna načela i svete moralne naloge iskazane stihom da je bolje izgubiti glavu nego svoju ogrešiti dušu u Višnjićevim je pesmama ne samo povezalo čojstvo i junaštvo već ih je izvelo na visoko. Višnjić je, osim toga, meru slobode razumeo i kao častan i dostojanstven život kako pojedinca tako i kolektiva.\nDrugačije nije ni moglo biti. Jer da bi istinito pevale o buni i dobu kad se šćaše po zemlji Srbiji Višnjićeve pesme su morale da se susretnu i sa pretečama i da na nebu pesničkom iščitaju znamene pre nego se u javu zagledaju.\nIako se dozivaju sa epskim nasleđem, naše pesme o buni narodnoj razlikuju se i, po mnogo čemu, odvajaju od ranije epike.\nDrugačiji su, naime, bojevi, pa i njihovi opisi, a i junaci i njihovo oružje se razlikuju. Ako su, kao je isticano, pretkosovski junaci bili vesnici apokalipse i sveopšteg rasula, ako su kosovski izabranici Neba i zaručnici Smrti (evo t' idem poginuti, dušo), ako su hajduci i uskoci znali stići i uteći i na strašnom mestu postojati — junaci Karađorđeve bune, kod Višnjića i drugih pevača, viđeni su pod drugim znamenjima u ovozemaljskom obličju.\nU Žitiju ajduk Veljka Petrovića o ovom glasovitom junaku njegov savremenik Vuk Karadžić zabeležiće i ovo: „U vrijeme Ahila i Miloša Obilića on bi zaista njihov drug bio, a u njegovo vrijeme Bog zna, bi li se oni mogli s njim isporediti.“\nNjegošev učitelj, vrletni Simo Milutinović Sarajlija, tvorac igraljki uma, ovog Karađorđevog preslavnog vojvodu i gospodara negotinskog kruga videće kako smrt na megdan izaziva samu i kako ga, ista, nije mogla pobediti već ga je zagrlila i "š njim se pobratila" pa ga je "s lavrima i pod oružijem kroz grob sami u vječnost sprovela".\nTo bratimljenje sa smrću odjek je ranijih pesama i nasleđa i ono će se, kod Višnjića i kod drugih naših pesnika, oglasiti i novim tonovima. U "Hvali Čupićevoj", po mnogo čemu osobenoj pesmi, ovaj junak je koliko hrabar toliko i otresit, odvažan i rečit, pa će pevač, kroz Karađorđeva usta, o njemu reći: "Dosta meni, što govoriš rabro."\nUprkos hrabrosti i dovitljivosti pojedinih vođa Ustanka, novi pevači, po pravilu, ne veličaju pojedinca već narod. Natprirodne moći neustrašivih junaka koje su pretežni deo naše ranije epike, kad je reč o pojedincu, ustupile su mesto hrabrosti, odvažnosti i domišljatosti, a kad je o narodu reč, onda je pevač sliku davao u širokim zamasima gde snaga mase i čvrsta rešenost ruše sve pred sobom.\nUčinak kolektiva u buni od samog njenog zametka bio je nemerljiv a, po viđenju narodnog pevača, pojedine junake je na istaknuto mesto doveo i gnev sirotinje raje, I njima, baš kao i narodu, beše i teskobno i tegobno, pa su, poneti narodnim buntom, iskoračili napred i u podvigu isprednjačili.\nAko je narodna pesma stavila težište na narodne mase i njihova htenja ne samo kasniji pesnici već i savremenici Ustanka su u središte svojih zanimanja stavljali istaknutog pojedinca glorifikujući njegov podvig. Najpre je i najviše Karađorđe, kao vođa ustanka, pridobio naklonost i poštovanje pesnika savremenika mu. O heroju topolskome, Karađorđu besmrtnome nije pevao samo Njegoš već i mnogi drugi pesnici tog vremena: Puškin, Sarajlija, Branko Radičević… I pesnici kasnijih vremena, sve do naših dana. Karađorđe bič tirjanah u pesničkim viđenjima dat je slikovito i raznovrsno.\nPosvetu prahu oca Srbije i samom Ustanku ispevali su (i još je pevaju) brojni naši pesnici: Desimir Blagojević, Desanka Maksimović, Vasko Popa, Branko Miljković, Ljubomir Simović, Ivan V. Lalić, Petar Pajić, Matija Bećković, Milovan Vitezović, Đorđe Nikolić, Krstivoje Ilić, Radomir Andrić, Adam Puslojić, Srba Ignjatović, Milan Nenadić, Vladimir Jagličić, Đorđo Sladoje i mnogi drugi.\nNa početku je Karađorđe, kao ustanik i bundžija, privlačio pažnju pesnika da bi, kasnije, njegov tragični kraj i krv prosuta u radovanjskom lugu još više uvećavali Voždovu harizmu dajući ne samo poseban pečat pesmama o njemu, već ih značenjski čineći obuhvatnijim i složenijim. Tako su bezmalo pesme o Karađorđevoj žrtvi postale crkve pokajnice i zadušne sveće za sve grešnike, grehove i bezakonja.\nKao književni lik, Karađorđe je opisao širok krug od uzleta do pada u greh, od stradanja do uskrsnuća. Karađorđe u poeziji više je legenda nego stvarnost i činjeničnost iako o njemu istorija zna gotovo sve. Pesme i pesnici se takvim znanjem i saznanjima o njemu ne mire, već ga mitologizuju, pa on u poeziji živi ne samo dugim već raznovrsnim i intenzivnim životom.\nU ovo sazvežđe poezija je digla i druge ustanike: Čupića, Sinđelića, Antu Bogićevića a, naročito, Veljka Petrovića. Dva veka posle Ustanka ovo sazvežđe ne gasne, a legenda i istorija pod svetlošću poezije dobijaju nova značenja. I da nije doneo stvarno oslobođenje srpskom narodu (kao što jeste) učinkom u poeziji Prvi srpski ustanak je visoku cenu brojnih stradanja višestruko pokrio. Znameni viđeni pre dva veka viš Srbije po nebu vedrome preselili su se na duhovno nebo i otuda isijavaju neprolazni sjaj. On pada i na naše vreme i na naše puteve čak i onda kad prisustva te svetlosti nismo svesni. Taj nevidljivi a stalni učinak poezije ne čuva samo uspomenu na jedno vreme već obasjava put onom koje dolazi.\nPred čitaocima je jedan od mogućih izbora poezije o bojevima i junacima Prvog srpskog ustanka. Anonimni narodni pevači, poznati naši i svetski pesnici, dostojno su opevali Karađorđevu bunu, dajući joj svoje neponovljivo viđenje i tumačenje.


Krivokapić - Udruženje Roditelji: Neophodne što hitnije promjene u sistemu zaštite djece | Standard\nKrivokapić – Udruženje Roditelji: Neophodne što hitnije promjene u sistemu zaštite djece\nPredsjednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić, razgovarao je danas sa izvršnom direktoricom Udruženja Roditelji, Kristinom Mihailović.\nPovod za ovaj sastanak, bilo je nedavno seksualno nasilje u kom je žrtva bilo devetogodišnje dijete, a povodom čega je reagovalo Udruženje Roditelji, kao i građani u više gradova Crne Gore.\nKako je saopšteno iz Vlade, premijer Krivokapić izrazio je uvjerenje da su neophodne što hitnije promjene u sistemu zaštite djece od svih vidova nasilja, pogotovo od seksualnog nasilja.\nOn je rekao da će već na narednoj sjednici pokrenuti inicijativu za izmjenu Krivičnog zakona, ali i istakao da računa da je preventivno djelovanje od izuzetne važnosti.\nKako piše u saopštenju, premijer je sa blagonaklonošću prihvatio ideju predstavnica Udruženja da bi Savjet za prava djeteta, koji funkcioniše pri Ministarstvu finansija i socijalnog staranja, mogao preći pod direktnu ingerenciju premijera i Vlade, kako bi bio što efikasniji I što bolje doprinio rješavanju svih pitanja koja se tiču djece.