Završena prva faza postavljanja ograde na Ponikvama | Radio Luna\nZavršeni su radovi na izgradnji dela ograde na aerodromu Ponikve. Izgrađena je ograda u dužini od 3 735 metara od ukupno 8 930 metara koliko treba da se uradi da bi se završetkom ograde i uz još neke dodatne radove Aerodrom stavio potpuno u civilnu funkciju. Ukupna vrednost radova je oko 15,5 miliona dinara.\n-U toku ove godine smo imali oko 200 domaćih i oko 70 međunarodnih letova, gde su uglavnom bili privatni avioni. Za javni saobraćaj nam je potrebno da ispunimo dodatne uslove kao i da nabavimo potrebnu opremu da bi to moglo da funcioniše nesmetano, rekao je Dimitrijević.\nPo rečima gradonačelnika Užica, Tihomira Petkovića, osim ovog dela ograde, izgrađena je i pristanišna zgrada. Aerodrom na Ponikvama ima struju i tehničku vodu.\n-Bitno je završiti još 800 metara piste i uraditi svetlosnu signalizaciju na aerodromu. U nekoj od predstojećih faza potrebno je rekonstruisati i vodovod kojim se napaja aerodrom i pristaništa zgrada i uraditi još nikih poslova koji idu uz to vezano za protivpožarnu zaštitu. Sveukupno, mi smo procenili u jednom momentu, da je neophodno oko pet miliona evra da se aerodrom potpuno završi i stavi u punu fuinkciju, rekao je gradonačelnik Užica Tihomir Petković.\nOn je istakao, da nijedan grad u Evropi ne može sam da upravlja aerodromom jer je to veoma visokostručan i zahtevan posao.\n-Užice je zamolilo Vladu Republike Srbije da vrati vlasništvo nad aerodromom Republici što je Vlada i prihvatila. Ova tema naći će se pred odbornicima u petak na sednici Skupštine grada na kojoj bi trebalo da bude doneta odluka o prenosu vlasništva. Iskustva prelaska vlasništva aerodroma u Nišu sa grada na Republiku, pokazala su da je mnogo bolje da vlasništvo na aerodromima u Srbiji bude republičko, dodao je Petković.


Ko su Radići? – Ajvar Radić\nAjvar iz Pomoravlja, od semena do tanjira\nKo su Radići?\nKod nas i sa nama oduvek se dobro jelo, a od 2009. godine na nagovor prijatelja rešili smo da ponudimo i ostalima da probaju neke od specijaliteta kuće: ajvar, slatko, džem.\nU našoj kući ugostili smo prijatelje iz raznih krajeva sveta (Indija, Kolumbija, Brazil, Urugvaj, Gvatemala, Turska, Nemačka, Italija, Haiti, Francuska) koje smo upoznali sa tradicionalnom srpskom hranom, mrsnom i posnom.\nBiće nam zadovoljstvo da i Vas upoznamo sa našim gastronomskim specijalitetima!\nse već 10 godina (od kad je u penziji) profesionalno bavi kuvanjem, ona je glavni šef u proizvodnji naših proizvoda! Takodje je osmislila koncept tradicionalnog gastronomskog keteringa, sa kojim je često angažovana!\nU svom prethodnom životu (pre penzije) majka je bila profesionalni inženjer agronom, direktor jedne od najuspešnijih zemljoradničkih zadruga Jugoslavije i profesionalno se bavila politikom (direktno je učestvovala i rukovodila razvojem našeg regiona).\n(kad dodjete u Veliku Planu dovoljno je da kažete samo Jupi i svi znaju da vas upute gde da idete) je bio šef nabavke materijala za proizvodnju ajvara, slatkog, džema. On je bio glavna veza sa poljoprivrednim proizvodjačima koju su naši dobavljači.\nJupi je legenda sporta Velike Plane, svoje najbolje godine proveo je kao rukometaš, fudbaler, rukometni trener i sportski rukovodilac u rukomentom i fudbalskom klubu Morava.\nje šef marketinga u našoj porodičnoj proizvodnji! Oduvek dopadljiv i zanimljiv Vlada zna na pravi način da predstavi porizvode, ponudi ljudima da probaju, a onog trenutka kad probaju ajvar ili slatko gustativno oduševljenje ne izostaje! Vladina supruga Ana je značajni partner uspešne promocije naših proizvoda, kad je u pitanju dekoracija keteringa ali i komunikacija na društvenim mrežama!\nVlada radi i kao tehničar u prodaju gradjevinskih materijala. U mladjim danima Vlada je bio uspešni profesionalni fudbaler, igrajući za prvoligaške klubove iz cele zemlje! Nekad golgeter, nekad odbrambeni, uvek timski igrač!\nVlada i Ana imaju dve ćerke: Mina je gimnazijalka, a devetogodišnja Iva je uspešna gimnastičarka, koja svoj talenat svakodnevno unapredjuje velikim radom!\nIvana je konsultant za razvoj i medjunarodnu saradnju, zahvaljujući njoj naši proizvodi su predstavljani na Sajmovima i dogadjajima širom Evrope! Ivana je udata za Daniela, koji dolazi sa drugog kraja sveta, koji takodje obožava naš ajvar, slatko i džem, i koji je inspiracija za medjunarodni karakter naših prozivoda!\nIvana je doktor ekonomskih nauka, odbranila je dokorat na Univerzitetu SupAgro Monpelje, a master studije učila na Univerzitetu u Bolonji, Minhenu i Beču. Njena naučna ekspertiza su teme oznaka geografskog porekla prehrambeno poljoprivrednih proizvoda, cirkularna ekonomija, marketing strategija za male proizvodjače.\nIvana i Daniel imaju ćerku Polu, koja sa manje od pet godina već govori francuski, srpski i španski!\nŽeleli biste da kupite naše proizvode?\nMesto Alekse Šantića 21 Velika Plana Telefon 026514951 E-pošta ajvar49@gmail.com


elektronski potpis | A P I S\nTag Archives: elektronski potpis\nAgencija za informaciono društvo RS – Prva «institucija bez papira»!\nNa blogu Agencije za informaciono društvo nalazi se sjajan članak u kome su navedeni budući pravci organizacije i elektronskog načina vođenja poslovnih procesa u javnim ustanovama.APIS je krenuo u navedenom pravcu kroz projekat “Elektronska razmjena informacija i dokumenata” i stvara pretpostavke da u potpunosti prati aktivnosti AIDRS u projektima “institucija bez papira”i uvođenja kvalifikovanog elektronskog potpisa u jedinicama lokalne samouprave. Članak je napisao direktor AIDRS Srđan Rajčević i prenosimo ga u cjelini.\nAgencije za informaciono društvo RS\nNa novootvorenom blogu Agencije za informaciono društvo, u svojstvu odgovornog za njen rad, zadao sam sebi i zaposlenima zadatak da javnost redovno informišemo o tekućim aktivnostima koje provodimo. Mnogi prijatelji, poznanici, sugrađani i zemljaci su me u više navrata pitali o napretku koje Republika Srpska ostvaruje u domenu elektronske uprave i strateškim planovima kojima bi se cjelokupna slika informatizacije birokratskog aparata unaprijedila. Stoga slijedi par redova o nečemu što je ispred nas i što će, smatramo, rezultirati skokom na ljestvici kojom se mjeri napredak u realizaciji programa e-Uprave.\nKada smo 2008. godine (prva aktivnost nakon formiranja AIDRS) krenuli sa osmišljavanjem Strategije razvoja elektronske vlade Republike Srpske ispred sebe smo postavili prilično ambiciozan cilj: Do 2013. godine većina upravnih organa i javnih institucija koje egzistiraju unutar hijerarhije izvršne vlasti u Republici Srpskoj trebali su kreirati pretpostavke za tranziciju ka elektronskom načinu vođenja poslovnih procesa, odnosno onome što je u široj javnosti poznato kao e-uprava (e-governance) ili, poznatije, e-vlada (e-government). Koliko su ovi ciljevi ostvareni u praksi, stvar je pojedinačne procjene sa aspekta upravnih organa i drugih javnih tijela koji su dokumentom bili obavezani na činjenje, ali ono što mogu odgovorno tvrditi je da je krovna institucija, institucija zadužena za koordinaciju ovih aktivnosti ispunila osnovni cilj, a to je implementacija ključnog infrastrukturnog projekta koji predstavlja tehnološku osnovu za sprovođenje cjelokupnog programa. Naravno, radi se o projektu uvođenja kvalifikovanog elektronskog potpisa u naše republičke upravne organe koji je uspješno okončan 2011. godine od strane Agencije. Ovim projektom omogućeno je da svaki republički organ uprave u Republici Srpskoj (shodno Zakonu o elektronskom potpisu RS i pratećoj Uredbi o nosiocu poslova elektronske sertifikacije za republičke organe uprave) dođe u posjed kvalifikovanog digitalnog sertifikata čime se stvorila pretpostavka da ovi organi:\n1. uspostave sistem dvosmjerne elektronske komunikacije uz nedvosmislenu identifikaciju strana-učesnika,\n2. koriste iste kao potpunu, pravno validnu zamjenu za svojeručni potpis i pečat,\n3. u potpunosti eliminišu papirnu formu u svakodnevnom radu uz automatizaciju poslovnih procesa u smislu kancelarijskog poslovanja i arhiviranja dokumenata (paperless office).\nPomenutom uredbom Agenciji je u mandat, dakle, povjerena aktivnost na uvođenju tehnologije i definisanju smjernica koje će poslužiti u cilju informatizacije republičke uprave. Nakon svih ovih aktivnosti, smatrali smo da je došlo vrijeme da sve o čemu smo govorili i realizujemo.\nTokom mjeseca maja tekuće godine došli smo na ideju da pokrenemo jedan potpuno novi program koji će ujedno označiti i novi start u trci za postizanjem ovog cilja. Ideja je jednostavna, a nadamo se da će biti i efektivna – definisati kriterijume čije će ispunjavanje od strane pojedinog republičkog upravnog organa rezultirati dobijanjem laskave titule „institucije bez papira“ (IBP) i pratećeg sertifikata koji će dodjeljivati Agencija za informaciono društvo. U praksi, to bi bio vremenski period u kojem će menadžment i zaposlenici javne institucije učiniti sve kako bi u konačnici u potpunosti eliminisali papir iz svakodnevne upotrebe istovremeno kreirajući elektronske poslovne procese zasnovane na modernim tehnološkim platformama za razmjenu, verzioniranje i kolaboraciju u radu sa elektronskim dokumentima koji su, tamo gdje je to potrebno, ovjereni kvalifikovanim elektronskim potpisom izdatim od strane Agencije.\nNaravno, s obzirom da je Agencija ta koja program inicira i uz pomoć Vlade ostvaruje, poželjno bi i logično bilo da upravo ova institucija bude prva IBP u Republici Srpskoj (a sigurno i u Bosni i Hercegovini). Uzdajući se u potpunosti u sopstvene resurse, Agencija je početkom mjeseca juna pristupila ovim aktivnostima i kao rezultat je, na današnji dan, i zvanično postala prva javna instutucija u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini koja sve svoje poslovne aktivnosti obavlja elektronski uz potpunu eliminaciju papira.\nDvije su stvari o kojima smo morali povesti računa prilikom razmatranja ideje o uvođenju IBP programa. Prva se odnosi na legislativni, pravni aspekt čitave priče. Naime, kao što je većini vas i poznato, Republika Srpska je jedini nivo vlasti u Bosni i Hercegovini koji je svoje zakonsko okruženje koje se odnosi na razvoj informacionog društva u potpunosti uskladio sa relevantnim propisima Evropske Unije. Kao rezultat, od 2008. godine kada je Agencija osnovana do danas, na snazi su četiri zakona i to: Zakon o elektronskom potpisu RS, Zakon o elektronskom dokumentu RS, Zakon o elektronskom poslovanju RS i Zakon o informacionoj bezbjednosti. Uz prateće podzakonske akte, ovom normativnom intervencijom je stvoren solidan osnov za razvoj elektronske uprave, poslovanja, zdravstva, školstva i svih ostalih sfera društvenog života koje će kroz informatizaciju dovesti do željenih efekata. Između ostalih, Zakon o upravnom postupku i Uredba o kancelarijskom poslovanju su u nekoliko navrata novelirani kako bi elektronska forma u pravnom smislu postala punovažna i ekvivalentna papiru. Tako npr. Zakon o elektronskom dokumentu priznaje pravnu snagu onim dokumentima u elektronskom obliku koji, ukoliko su sačinjeni u skladu sa odredbama ovog zakona, imaju istu pravnu snagu kao i dokumenti na papiru koji su svojeručno potpisani i ovjereni od strane nadležnog organa. Ne trebam napominjati da su svi propisi iz oblasti razvoja informacionog društva i predloženi od strane Agencije, te da je legislativna aktivnost jedna od aktivnosti kojoj smo posvećeni od samog početka, nastojeći da u naš pravni sistem transponiramo praksu EU.\nDrugi ništa manje bitan segment je tehnološka podloga. Kako smo u startu odlučili da IBP program poreske obveznike mora koštati 0 (riječima:nula) konvertibilnih maraka, izbor platforme za on-line kolaboraciju, verzioniranje i arhiviranje elektronskih dokumenata (DMS – Document Management System) je pao na open-source rješenje Alfresco Community Edition. Pored impresivnih document management funkcionalnosti koji ovaj proizvod nudi, u smislu poređenja sa komercijalnim enterprise rješenjima iz ove oblasti, vrijedi napomenuti i da isti služi i u svrhu automatizacije radnih zadataka koje je od sada moguće pratiti sa bilo kojeg mjesta van kancelarije što zapravo ide u prilog ideji kojoj smo se posvetili a to je kreiranje virtuelne kancelarije gdje je geografska lokacija zaposlenog u drugom planu u odnosu na njegovu povećanu produktivnost. U praksi to znači da hijerarhijska struktura Agencije savršeno funkcioniše kako unutar tako i van kancelarija – radni zadaci (referati) se dodjeljuju elektronski, unutar sistema, a na isti način se prati i realizacija istih. Da li sam pomenuo da uređaji koji se koriste za pristup sistemu više ne igraju ulogu? Smart telefoni, tableti, laptopi, desktop računari… Bitno je da radnik sam bira alat kojim izvršava zadatke (tzv. BYOD – «Bring your own device» politika rada).\nI kako to sve izgleda u praksi?\nPretpostavimo da neko dostavi dopis Agenciji (što je trenutno uobičajena praksa, na papiru, faksom ili poštom). Tehnički sekretar zadužen za protokol taj dopis zaprima, skenira ga, upload-uje i zavodi u elektronski protokol unutar DMS-a. Dokument se od tog trenutka nalazi u workflow-u i u zavisnosti na koga je naslovljen, prosljeđuje se odgovornom licu zaposlenom u Agenciji na dalje postupanje. Ukoliko je na dopis potrebno odgovoriti, odgovorno lice koje je zaduženo za taj dokument izrađuje dopis sa odgovorom, potpisuje ga upotrebom kvalifikovanog digitalnog sertifikata (kreira elektronski potpis na dokumentu), konvertuje ga u određeni format (docx, pdf, odt ili sl.) i vraća u DMS. Tehnički sekretar je u tom trenutku alarmiran, završava se workflow i dokument je spreman za izlaz, a istovremeno je i arhiviran i spreman za pretragu po više kriterijuma (tag, kategorija, tekst, naslov i sl.).\nRješenja, odluke, mišljenja, instrukcije i drugi akti koje izdaje Agencija se na sličan način izdaju (uz elektronsko potpisivanje i ovjeru), a posebno je zanimljiv proces u kojem se zahtijeva učešće više zaposlenih na izradi određenog dokumenta. Tada do izražaja dolaze funkcionalnosti vezane za kolaboraciju više autora uz obavezno verzioniranje dokumenta, što znači da se bilo koja izmjena trajno čuva unutar sistema kako bi se u svakom momentu, ukoliko se ukaže potreba, mogao sagledati čitav proces kreiranja dokumenta. Prethodno usvojenom BYOD politikom kreirana je i virtuelna privatna mreža (VPN, virtual private network) pa je sistem dostupan zaposlenima 24 časa dnevno.\nDMS služi ne samo kao platforma za arhiviranje, kolaboraciju i uopšte, upravljanje dokumentima, nego i kao svojevrsno back end rješenje za ono što se objavljuje na portalu aidrs.org. Tako je npr. moguće bilo koji dokument koji se nalazi unutar sistema samo jednim klikom miša promovisati u public, te se od tog momenta dokument nalazi na portalu i dostupan je javnosti.\nUpravljanje radnim zadacima je još jedan od noviteta u radu Agencje kao institucije bez papira. Naime, svaki zadatak koji se od strane direktora delegira bilo na kolegijumu (Agencija je još of 2010. godine izradila sopstveno softversko rješenje za vođenje elektronskih sjednica kolegijuma), bilo pojedinačno, se prosljeđuje načelnicima odjeljenja kao sljedećem nivou menadžmenta koji po istom sistemu pojedine dijelove zadatka delegira nižerangiranom službeniku. Tako definisani radni zadatak ima odgovorno lice za izvršenje i rok, a svako probijanje roka se obrazlaže i lice koje je naložilo određeni referat se konstantno izvještava o napretku. U narednim iteracijama planiramo izraditi i mehanizme detaljnog statističkog izvještavanja o produktivnosti zaposlenih lica, što uzevši u obzir modularnost softverskog rješenja neće biti pretjerano težak zadatak.\nSasvim je ispravno na ovom mjestu zapitati se kako će IBP program uticati na ostale javne institucije i da li će AIDRS postati tehnološko ostrvo?\nNadamo se da neće. IBP program je samo početak, prvi korak na putu ka e-upravi koji je, htjeli ili ne, uslov bez kojeg se ne može. U danima i mjesecima ispred nas ćemo analizirati i izvještavati o realizaciji IBP programa, zato budite uz nas na AIDRS Blogu.\nPosted in Informacione tehnologije\nOznačeno Agencija AIDRS, e government, elektronski potpis, poslovni procesi


Suzana Bogdanović: Prihvatanje različitosti, oblikovanje života - MediaSfera\nDok koračamo kroz život, grabeći iz radnih dana u vikend, iz vikenda lenjo ulazeći u novu sedmicu, nismo ni svesni šta nam se u stvari događa, kako se ta naša putanja oblikuje i kako oblikuje nas. One cipele koje smo na početku života obuli, onda kada su bile nove, uglancane, sjajne, u međuvremenu postaju prašnjave, izlizane, pa mokre od vode, umazane od blata.\nKada nas neko pita o novostima, govorimo kako ničeg novog nema, da je sve isto, ustaljeno, obično. Onda nam se dogodi okret, koji nas protrese, razduva se nekakav vetar, nanese prašinu u oči, promrsi kosu i tada shvatimo. Život nije ravna linija, za sobom vučemo repove, svaki smeh se računa, a svaka tuga taloži.\nTakođe vidimo da nismo oni od pre pet meseci, od pre pet godina, da nas ne muče isti problemi, da nas ne raduju iste sitnice.\nNajviše nas obeleže ljudi. Njihovo prisustvo i odsustvo, ljubav i mržnja, razumevanje i odbijanje. Bilo kako da utiču na nas, sigurno nas delom pomere i promene.\nPrijateljstva nekada traju celog života, nekada baš kratko. Ne znači svako udaljavanje da je druženju kraj.\nUdalje nas obaveze i životne prilike.\nIma onih ljudi, koji su toliko duboko povezani i kada se ne vide i ne čuju danima, znaju da mogu računati jedni na druge.\nPostoje relacije koje se čine nemogućim. Kad je neko totalno drugačiji od vas i mislite da ne biste mogli sa njim ni kafu da popijete, a život vas tako u jednom momentu demantuje i primora. Pa popijete kafu sa tom toliko različitom osobom, pa popijete sok, onda poželite da prestanete sa dizanjem nosa i bez obzira na okolnosti,da podelite parče hleba. Onda vam se to učini simpatičnim i pređete preko nekih svojih postulata, onih “kod mene to ne može, ja to nikad ne bih…” Jednog dana shvatite da vam je ta osoba tako prirasla za srce i da sve vaše raličitosti su u stvari ono što vas sada spaja.\nU osnovnoj školi, prilikom premeštanja po klupama, razredna je odredila da sedim sa dečakom koji me nije podnosio, a nisam iskreno ni ja njega. Sad kad vratim film, ne znam koji su razlozi bili za to. Bunili smo se protiv novog rasporeda, ali razredna je bila neumoljiva. Vremenom smo navikli i to je sada jedna baš smešna uspomena. Može se pripisati i mladim godinama.\nOnda to isto doživim na poslu, kad sam već prevalila tridesetu i samim tim imala iskustva u kakvoj takvoj komunikaciji sa različitim ljudima. Stres je bio neverovatan. Dve različitosti u istom kavezu, dve nepopustljivosti primorane da spuste loptu. Godina mučnog povlačenja konopca čas levo, čas desno. Zatim kao na filmu, period prilagođavanja, pa rasplet. Neko, ko je do juče važio za nepouzdanog i neozbiljnog, postane vam jedini od poverenja, pokaže da ima srca i to postupcima,a ne rečima.\nSada znam da ozbiljnost u ophođenju ne garantuje poverljivost. Većina tu ozbiljnost glumi, bilo da bi izvukla od vas tajne ili pak misli da je to merilo kulture.\nKultura je sačuvati tajnu, kultura je i pomoći kada treba, ne samo pričati, bacati reči niz vetar. Kultura je ućutati kada svi o nekom loše govore, stati uz tu osobu i uprkos svemu i svima ostati.\nŽivot čine prijatelji. Povremeni, stalni, iskreni, veseli, tužni, neozbiljni, ozbiljni, prolazni… Trenuci s njima nas oblikuju i upravljaju. Različitosti nas privlače i hrabre. Svaki čovek je priča za sebe, a svaka priča je novo iskustvo. Ne sudite o toj priči po iskustvima drugih, pročitajte sami, razmislite. Bitan je balans…\nTagovipriče različitost Suzana Bogdanović život


Liga socijaldemokrata Vojvodine ukazuje na brojne probleme koji postoje u obrazovnom sistemu naše zemlje. Uspešna država počiva na kvalitetno uređenom prosvetnom sistemu. Nažalost, temelji obrazovnog sistema u Srbiji su veoam slabi.


RTS :: Dokazali smo da imamo sluha za našu decu - još jedan uspešan Teleton RTS-a\nVesti Dokazali smo da imamo sluha za našu decu - još jedan uspešan Teleton RTS-a\nsreda, 25. maj 2016, 15:04 -> 18:20\nTokom devetog Teletona RTS-a, koji je održan 24. maja, od početka direktnog TV prenosa do ponoći ostvareno je 9.955 poziva humanitarnog telefonskog broja i poslato 47.788 SMS poruka! Ponovo smo dokazali humanost na delu i spremnost da nesebično udružimo snage sa ciljem da pomognemo unapređenje zdravlja naše dece.\nRadio-televizija Srbije je zajedno sa Blic fondacijom i uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije, u utorak 24. maja organizovala humanitarni kontakt šou program Teleton, uz direktan TV prenos na Prvom i Satelitskom programu i preko interneta, putem sajta RTS-a.\nCilj devetog Teletona RTS-a bila je podrška akciji "Srce za decu" Blic fondacije, za opremanje porodilišta u Srbiji aparatima za dijagnostiku sluha novorođenčadi.\nKompanije Telekom, Er Srbija, Skijališta Srbije, Telenor i Mozzart već su pomogle akciju "Srce za decu" a tokom emisije Teleton RTS- a u utorak uveče, donacije su uručili i predstavnici "SMATSA" (40.000 evra), kompanija DIS (milion dinara) i "Delamonde"(milion dinara).\nU dva TV studija - gotovo petsto učesnika devetog Teletona RTS-a\nPo tradiciji, i ovom Teletonu RTS- a odazvao se veliki broj uglednih ličnosti Srbije spremnih da lično podrže i učestvuju u još jednoj humanitarnoj inicjativi od nacionalnog značaja. Sa građanima Srbije iz RTS- ovog Studija 8 u Košutnjaku je putem telefona razgovaralo više od 120 eminentnih javnih ličnosti naše zemlje.\nTokom dva i po sata TV programa, odgovarali su na telefonske pozive gledalaca a svaki poziv i SMS poruka predstavljali su direktnu donaciju akciji. Ukupna cena svakog poziva je bila 100 dinara, koliko je iznosio i svaki minut telefonskog razgovora sa gostima emisije Teleton. Ukupna cena SMS poruka je takođe 100 dinara.\nIzmeđu ostalih, gledaoci devetog Teletona RTS- a razgovarali su sa: Zdravkom Šotrom, Minjom Subotom, Danicom Maksimović, Vanjom Grbićem, Svetlanom Cecom Ražnatović, Gordanom Kičićem, Ivanom Ivanovićem, Emirom Bekrićem, Dejanom Stankovićem, Majom Odžaklijevskom, Dušanom Borkovićem, Mimom Karadžićem, Neletom Karajlićem, Lazarem Ristovskim, Gocom Tržan, Bogdanom Obradovićem, Tamarom Dragičević, Jelenom Jovičić, Biserom Veletanlić, Miloradom Mandićem Mandom, Sergejem Ćetkovićem, Ljubišom Samardžićem, Lenom Kovačević, Arnoom Gujonom, Jovanom Joksimović, Zoranom Kalezićem, Miloradom Milinkovićem, omiljenim TV licima Javnog medijskog servisa Srbije, predstavnicima Blic fondacije kao i sa mnogim drugim renomiranim ličnostima iz političkog i javnog života Srbije.\nU muzičkom delu programa, koji je realizovan iz RTS-ovog Studija 9, uz afirmisane vokalne soliste učestvovalo je i oko trista članova ansambala, orkestara i horova Muzičke produkcije RTS- a. Najpopularnije kompozicije svih žanrova, izvodili su u novim aranžmanima: Ivana Peters, Leontina Vukomanović, Mari Mari, Snežana Đurišić, Ana Bekuta, Merima Njegomir, Predrag Živković Tozovac, Aleksandar Ilić, Radiša Urošević, Bane Mojićević, Sanja Vučić ZAA i mnogi drugi.\nTokom emisije su emitovani i TV prilozi - ispovesti roditelja čijoj deci nisu na vreme dijagnostikovane smetnje sa sluhom.\nTV domaćini Teletona RTS-a bili su: Dušica Spasić, Rada Đurić, Dragana Kosjerina, Marija Veljković Milovanović, Vladimir Jelić, Dejan Pantelić, Žika Nikolić, Miloš Krivokapić i Branko Veselinović.\n"Što se budemo bolje čuli, bolje ćemo se i razumeti" poručio je gledaocima Teletona RTS- a, Zvonimir Đukić frontmen grupe "Van Gog" i jedan od individualnih donatora akcije "Srce za decu".\nRadio- televizija Srbije i "Blic fondacija" zahvaljuju svima koji su podržali akciju.\nJoš jedan Teleton RTS-a uspešno je realizovan!\nKako se odvijao deveti Teleton, "iz minuta u minut", možete pročitati ovde


Ne propustite konferenciju VMworld 2018 Barcelona | PC Press\nNe propustite konferenciju VMworld 2018 Barcelona\nVMworld konferencija, u Barseloni, 5.11 do 08.11. 2018. godine, okupiće veliki broj IT stručnjaka, koji će predstaviti nova tehnološka dostignuća i načine na koje je moguće ostvariti digitalnu transformaciju poslovanja.\nKonferencija će posetiocima pružiti priliku da upoznaju vodeće IT eksperte, steknu nove veštine uz VMworld certificate, kao i da saznaju u kojim tehnološkim pravcima je potrebno ići kako bi okruženja u kojima rade imala konkretne benefite i ostvarila željene dobiti.\nKako najjednostavnije na konferenciju? COMING – Computer Engineering vam nudi mogućnost odlaska na VMworld Barcelona po specijalnim cenama za kotizaciju, uz popust do 50%. Ukoliko želite da sa njima posetite konferenciju posaljite upit na mail events@coming.rs\nTagovi: Barselona, COMING - Computer Engineering, konferencija, VMworld\n← Ikea otvara prvu malu gradsku trgovinu\nRuski investitor i bankar novi vlasnik VTB banke Beograd →


Kosovo domaćin sastanka Ministarskog saveta za energetsku zajednicu - Vijesti sa Balkana i Svijeta\nPRIŠTINA (AA) – Kosovo je danas domaćin 15. sastanka Ministarskog saveta za energetsku zajednicu, koji okuplja ministre zadužene za energetiku iz devet ugovornih strana sa Evropskom unijom: Albanije, Bosne i Hercegovine, Gruzije, Kosova, Makedonije, Moldavije, Crne Gore, Srbije i Ukrajine, javlja Anadolu Agency (AA).\nNa otvaranju sastanka, kojim predsedavaju kosovski ministar ekonomskog razvoja Valdrin Lluka i predstavnik Evropske komisije Christofer Jones, govorio je premijer Kosova Ramush Haradinaj.\nOn je istakao da je Vlada Kosova posvećena izradi politika za integraciju na regionlano tržište električne energije. Premijer je rekao da se Vlada maksimalno angažuje na usklađivanju zakonodavstva sa direktivama Evropske unije, ali da joj je potrebna pomoć Evropske komisije.\n“Aktuelni izazovi sa kojima se suočava Kosovo su ograničenje u upravljanju energetskim tokovima na regionalnom tržištu i nefunkcionalizacija linije od 400 kilovolti Kosovo-Albanija i moramo pronaći rešenje, uz doprinos svih nas zajedno. Verujem za ćemo ovo dobiti podršku svih”, kazao je Haradinaj.\nHaradinaj je govorio i o juče potpisanom ugovoru o izgradnji termoelektrane “Novo Kosovo” sa američkom kompanijom “Contour Global” vredan 1,3 milijarde eura, čiji će bruto kapacitet proizvodnje iznositi 500 megavata struje. On je kazao da će izgradnja termoelektrane početi naredne godine i da će ovim projektom biti obezbeđena energetska stabilnost na Kosovu.\nIstovremeno, Christofer Jones, zamenik generalnog direktora Evropske komisije, je naglasio da Evropska unija promoviše nisku emisiju ugljenika i održivu energetsku ekonomiju. On je rekao da je Energetska zajednica osnovana pre više od 10 godina i da je u poslednjoj deceniji imala odgovornost i priliku da se krene napred u suočavanju s klimatskim promenama i s transformacijom globalnog energetskog sektora.\nJones je, takođe, naglasio da EU radi na pronalaženju novih mogućnosti u periodu globalne energetske tranzicije, što je po njegovim rečima, povezano sa ekonomskim razvojem, velikim investicijama u energetskom sektoru i stvaranjem novih radnih mesta.\nKosovo će na kraju sastanka predati Makedoniji predsedavanje Ministarskim savetom za energetsku zajednicu.\nPOVEZANE STAVKEKosovoMinistarski savet za energetsku zajednicusastanak


Usvojena Deklaracija o zaštiti prava Vojvodine | Autonomija\nSkupština Vojvodine usvojila je vecceras Predlog deklaracije o zaštiti ustavnih i zakonskih prava pokrajine.\nZa predlog je glasalo 75 poslanika vladajuće koalicije koju čine Demokratska stranka, Liga socijaldemokrata Vojvodine i Savez vojvođanskih Mađara, a protiv je bio 21 poslanik opozicije.\nPredsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić izjavio je danas da Vojvodina „neće ćutati“ i da će nastaviti da insistira na poštovanju svojih ustavnih i zakonskih prava.\n„Čim podignemo glas i zatražimo da se poštuju naša ustavna i zakonska prava, odmah se digne takva galama s ciljem da se ućutkamo… Ali, oni koji misle da će Vojvodina da ćuti jako greše“, rekao je Pajtić na sednici Skupštine Vojvodine na kojoj se raspravlja o Predlogu deklaracije o zaštiti ustavnih i zakonskih prava pokrajine.\nOn je dodao da bi se u Vojvodini moglo zaposliti pet puta više ljudi nego što je to danas slučaj, da se poštuju ustavna i zakonska prava pokrajine.\n„Ali nama se vraća manje od 100 dinara mesečno po Vojvođaninu. O kakvom onda napretku možemo govoriti? Građani Vojvodine po Ustavu imaju pravo da im se vrati ono što je zagarantovano“, kazao je Pajtić.\nDodao je da su optužbe za „separatizam“ koje su stizale od opozicionih stranaka „besmislene i uvredljive“.\n„Ali, ovo je zemlja u kojoj se više slušaju tabloidi i estrada, nego univerzitet i kulturne institucije. Međutim, zakoni nisu katalog iz koga birate šta vam se dopada a šta ne, oni se moraju poštovati“, poručio je Pajtić.\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor rekao je da postoje otvorena pitanja o kojima više ne može da se ćuti.\n„Postoje otvorena pitanja. Leđima smo dodirnuli zid i nadam se da ćemo napraviti iskorak“, kazao je Pastor.\nRasprava: Vlast za Deklaraciju, opozicija protiv\nPoslanici vladajuće koalicije u Skupštini Vojvodine najavili su danas da će glasati za Deklaraciju o ustavnim i zakonskim pravima Vojvodine, dok su opozicioni poslanici najavili da će biti protiv toga, uz optužbe za „separatizam“ na račun vlasti i za podele koje će Deklaracija, kako su ocenili, izazvati.\nŠef poslaničke grupe opozicione Srpske napredne stranke (SNS) Igor Mirović rekao je da se njegova stranka bori protiv stvaranja „nezavisne države Vojvodine“.\nOn je rekao da Deklaracija neće dovesti do boljeg života građana Vojvodine, već će imati suprotan efekat.\n„To je opasan politički pamflet, koji sadrži neke više, neke manje opasne teme, a neke su i potpuno besmislene. Najopasnija je namera da se delimo. Produbiće se jaz između centralne i pokrajinske vlasti, između pokrajinske i lokalnih vlasti… Ionako krhki mostovi tako će biti srušeni, a građani Vojvodine neće imati ništa od toga“, kazao je Mirović.\nOn je upitao predsednika Vlade Vojvodine i potpredsednika Demokratske stranke Bojana Pajtića zašto nije govorio o pravima Vojvodine dok je vlast u republici imao njegov DS.\nSaša Santovac iz Srpske radikalne stranke rekao je da postoje separatističke namere kada je u pitanju Vojvodina.\n„Krajni cilj je vraćanje nadležnosti Vojvodini iz 1974. godine, kroz promenu Ustava Srbije“, rekao je Santovac i poručio da u tom scenariju učestvuju i Demokratska stranka (DS) i SNS.\nŠef poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Šandor Egereši ocenio je da se „podigla velika prašina“ oko Predloga deklaracije i dodao da je Deklaraciju trebalo usvojiti pre tri ili četiri godine, jer od tada traje narušavanje ustavnih i zakonskih prava Vojvodine.\n„U deklaraciji nisam primetio ni slovo ‘s’ od separatizma, ali sam primetio malo slovo ‘a’ od autonomije“, rekao je Egereši i dodao da SVM povlači amandmane na Predlog deklaracije koje Vlada Vojvodine nije prihvatila.\n„Odgovorno tvrdim da su pripadnici manjinskih nacionalnih zajednica u Vojvodini lojalni građani države Srbije. A Vojvodina je toliko srpska, koliko mađarska, toliko bunjevačka koliko rumunska, toliko slovačka, koliko hrvatska…“, poručio je Egereši.\nŠef poslaničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine Branislav Bogaroški rekao je da je bilo potrebno precizirati šta je to istorijsko i prirodno pravo građana Vojvodine na autonomiju.\n„Godine 1945. svi vojvođanski narodi na skupštini su doneli odluku da Vojvodina bude sastavni deo Srbije. Vojvodina kao autonomna pokrajina u sastavu Republike Srbije upravo proizlazi iz te odluke iz 1945. Autonomna Pokrajina Vojvodina nastala je na vrednosti antifašizma, a Evropska unija se upravo zasniva na vrednosnom sistemu antifašizma“, poručio je Bogaroški.\nŠef poslaničke grupe opozicione Socijalističke partije Srbije Pavle Budakov rekao je da Deklaracija nije način za rešavanje otvorenih pitanja u vezi sa Vojvodinom i dodao da otvorenih pitanja ima, poput Zakona o finansiranu Vojvodine, koji ne postoji, zatim Zakon o nadležnostima pokrajine, koji je Ustavni sud Srbije osporio, kao i Statut Vojvodine, o kojem će se sutra raspravljati pred Ustavnim sudom.\n„Svi mi želimo da Vojvodina pre svega u ekonomskom smislu napredujemo. Mi smo apsolutno za autonomiju Vojvodine, u granicama Ustava i zakona Srbije. Zato smo razočarani jer nismo bili uključeni u izradu Deklaracije, koja je dovela do podizanja političkih tenzija u Srbiji, i do narstanja ekstremnih ideja, poput ideje o republici Vojvodini ili o ukidanju Vojvodine“, kazao je Budakov.\nŠef poslaničke grupe Demokratske stranke Borislav Novaković rekao je da su države koje su decentralizovane naprednije, efikasnije i poštuju prava s vojih regiona i svojih lokalnih samouprava.\nPoslanik opozicione Demokratske stranke Srbije Milenko Jovanov optužio je tvorce Deklaracije za separatističke namere i rekao da se sve odvija po scenariju po kojem je Crna Gora postala nezavisna država.


U rangu sa Džejmsom Džojsom i Virdžinijom Vulf – književni povratak Jelene J. Dimitrijević, književnice, dobrotvorke i prve srpske svetske putnice | Od knjige do duše\n← U čast učitelju 2 – drugi međunarodni konkurs\nLJUBAV POČINJE NA SLOVO D →\nU rangu sa Džejmsom Džojsom i Virdžinijom Vulf – književni povratak Jelene J. Dimitrijević, književnice, dobrotvorke i prve srpske svetske putnice\nSledeći primere Narodne biblioteke Srbije, Karposbuka i Službenog glasnika, izdavačka kuća Laguna se objavljivanjem putopisa Jelene J. Dimitrijević „Sedam mora i tri okeana – Putem oko sveta“ .\nJelena se pridružila izdavačkim naporima da se u književnu javnost vrati delo pisca, dobrotvora i prve Srpkinje svetskog putnika, savremenice Isidore Sekulić, koju je posleratna ideološka nepodobnost gurnula u višedecenijski zaborav. Jelena J. Dimitrijević (1862-1945) pisala je pesme, putopise, pisma, novele i romane, a između dva svetska rata imala je „svoje“ ulice u Nišu i Aleksincu.\n– NJeno delo je ne samo etnografski i antropološki zanimljivo, već i književno u istom rangu kao obrazovni romani DŽejmsa DŽojsa i Virdžinije Vulf, koji nastaju u isto vreme kada i roman „Nove“ Jelene Dimitrijević. Ona ume da koristi sve jezičke potencijale – da dočara vreme, mesto, poliglosiju, duševna stanja, socijalni položaj svojih likova, da jednako zanimljivo ispripoveda tužnu ili duhovitu priču – kaže za Danas Biljana Dojčinović, profesor na Odseku za Opštu književnost i teoriju književnosti Filološkog fakulteta Beogradskog univerziteta, priređivač Laguninog izdanja „Sedam mora i tri okeana“, u kome je autor predgovora.\nReč je o tekstu „Viloslovka – putem oko sveta“, koji je nastao u okviru projekta Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja „Knjiženstvo, teorija i istorija ženske književnosti na srpskom jeziku do 1915. godine“, u kome su sažeti život i rad Jelene Dimitrijević. Profesorka Dojčinović tu, između ostalog, tvrdi da putopis „Sedam mora i tri okeana“ jasno pokazuje da je Jelena Dimitrijević „išla ispred svog vremena i da je po toleranciji i modernim pogledima na život bila naša savremenica“.\nPutopis ima tri poglavlja- prvi vodi „Od Đenove do Aleksandrije“, drugi „Po zemlji faraona“, a treći pod naslovom „U Svetoj zemlji i Siriji“ posvećen je uspomeni na njenu majku. Iako Jelena Dimitrijević na kraju knjige napominje da je to „kraj prvog dela“ – drugi, koji postoji u rukopisu od 1940, do sada nikad nije objavljen.\nJelena Dimitrijević, rođena je u Kruševcu 1862. kao deseto dete trgovca Nikole Miljkovića i njegove supruge Stamenke, rodom od aleksinačkih kneževa. Zbog književnog dara majka je u detinjstvu nazivala „viloslovkom“ – onom koja govori jezikom vila. Najveći deo mladosti provela je u kući svog najstarijeg polubrata Nikole Petrovića u Aleksincu, gde samostalno uči strane jezike – bila je poliglota, zbog problema sa vidom krišom čita knjige i 1878. piše svoju prvu pesmu „Devojko“. Sa 19 godina udala se za artiljerijskog potpukovnika Jovana Dimitrijevića i prešla u Niš, u kome su živeli do 1898, kad se sele u Beograd.\nU Nišu je naučila i turski jezik, postala najmlađi član Uprave Podružine ženskog društva, putuje po Istoku, objavljuje prvu zbirku poezije, iz koje je i pesma „Sunce jarko“ u narodu popularna za pevanje – muzički je zapisana prema pevanju srpskih ranjenika na Bitoljskom frontu. Godinu dana uoči preseljenja u Beograd, u prestonici su objavljena njena „Pisma iz Niša u o haremima“ – njen putopisni prvenac za koja profesorka Dojčinović kaže da je „ključ“ za razumevanje očaranosti Jelene Dimitrijević Istokom i životom muslimanki.\nDo Prvog svetskog rata, u Balkanskim ratovima bila je dobrovoljna bolničarka, Jelena Dimitrijević objavljuje više pripovedaka, „Pisma iz Soluna“, roman „Nove“, pesmu „Sprovod heroja“… NJen suprug 1915. gine na frontu, a ona tri decenije živi kao udovica i nastavlja da i bez njega putuje po svetu – Evropa, Amerika, Indija.., piše putopise, pripovetke i pesme. Preminula je 22. aprila 1945. u Beogradu, ostavivši u rukopisu autobiografski roman „Melpomena“, zapise o Grčkoj „Pod nebom večno plavim“, poeziju, pripovetke i beleške. NJena književna zaostavština čuva se u Narodnoj biblioteci Srbiji. Prema rečima profesorke Dojčinović, „smrt Jelene Dimitrijević označila je i trenutak kad njeno delo pada u zaborav – narednik 45 godina – u doba socijalizma, ona je bila marginalizovana zbog društvenog porekla, kao i zbog izbora tema kojima se bavila – zanimale su je žene iz srednje i visoke klase, a ne radnice i seljanke“.\n– Njen povratak datira od 1986. i objavljenog izdanja „Pisama iz Niša o haremima“, sa predgovorom Slobodanke Peković. Sledi temat u ProFemini sa inspirativnim tekstom Svetlane Slapšak, obnovljeno izdanje „Pisama iz Soluna“ sa prevodom na grčki i predgovorom Vladimira Boškovića. Onda stižu „Nove“ u ediciji „Sopstvena soba“, koju je zamislila Nataša Marković, urednica u Službenom glasniku. Putopis „Sedam mora i tri okeana“ predložila sam urednicima u Laguni čim su me pitali o novoj ediciji „Savremenice“. No, jedno je predlagati, a drugo – izvesti. Bez urednika i izdavača, ne bi bilo tih drugih izdanja – kaže profesorka Dojčinović, koja smatra da je vreme da se pred čitaocima konačno pojavi i putopis Jelene Dimitrijević „Novi svet ili u Americi godinu dana“, objavljen 1934. u Beogradu.\nFeminizam za sva vremena\n– Jelena Dimitrijević je bila obrazovana i samosvesna žena, materijalno nezavisna, zainteresova za poboljšanje položaja žena i uopšte za položaj žena u svim društvima koja je poznavala. Bila je i dobrotvorka i bolničarka. Definicija feminizma ima mnogo, ali ove vrednosti samopoštovanja, samostalnosti, borbenosti i solidarnosti ni sticanje prava glasa ne čine zastarelim. NJen feminizam je za sva vremena – odgovara profesorka Dojčinović, na pitanje da li se Jelena Dimitrijević može smatrati feministkinjom u današnjem smislu te reči ili je, što se tiče javnog društvenog angažmana i zalaganja za prava žena išla ispred svog vremena, kao i njena prijateljica slikarka Nadežda Petrović.\nPosted on 22. septembra 2016., in Knjige, časopisi i pisci, Preporuka. Bookmark the permalink.\tPostavite komentar.


Na granici Crna Gora Hrvatska Republika Srpska BiH Severna Makedonija Ostale vesti Tema dana\nVELIČANSTVENE slike opet iz Crne Gore: U velikoj svenarodnoj litiji veliki broj vernika prošetao ulicama (FOTO/ VIDEO)\n27 februar, 2022\nLitija koja krenula od hrama Hristovog vaskrsenja stigla je u Nemanjina grad. Reka ljudi sliva se ka rodnom mestu Simeona Mirotočivog.\nIDEJA NEMANJIĆKA JE SRPSKI NAROD: Mitropolit Joanikije pred svenarodnu litiju u slavu Svetog Simeona Mirotočivog\nČestitajući praznik, mitropolit crnogorsko-primorski Joanikije kazao je da je Sveti Simeon Mirotočivi rođen u Podgorici gde je primio prvo krštenje.\nVOLIŠ LI VIŠE CETINJE ILI BEOGRAD? Zar misliš, dobri moj Hrišćanine, da je sve završeno 30. avgusta? NAIVNO!\n19 februar, 2022\nKako je stanje u "oslobođenoj" Crnoj Gori, nakon tog veličanstvenog 30.avgusta, kada je ceo svet upoznao onu pravu, iskonsku, hrišćansku Crnu Goru, u svom autorskom tekstu objašnjava i sam učesnik tog najvećeg hrišćanskog pokreta u modernoj Crnoj Gori, Luka Tapušković.\nCrna Gora se ne češlja na „dritanku“, ne igrajte se Božijom voljom!\n22 januar, 2022\nGde Srbin iznese ikonu s ognjišta- sebe je prežalio\nSTANKOVIĆ: Jačanjem Srbije rodio se "SRPSKI SVET", asimilacija i fizički nestanak Srba je za nama!\n17 januar, 2022\nSnaženje Srbije i njena sistemska briga za sunarodnike u okolnim državama presudno će uticati na opstanak Srba u tim zemljama – reči su dr Vladana Stankovića, višeg naučnog saradnika sa Instituta za političke studije u Beogradu, sociologa, politikologa i pravnika.\nJEDAN OD HEROJA LITIJA: Samo naša nesloga DPS spasava!\nPenzonisani zastavnik Vojske Crne Gore Zdravko Kasalica, koji je, podsetimo, bio na prvoj liniji odbrane svetinja, na ironičan način se nadovezao na decenijsku matricu kako je DF dežurni krivac za sve.\nMitropolija crnogorsko-primorska: Neprihvatljivo je naknadno stranačko obilježavanje litija\n15 januar, 2022\nNa takav način svi učesnici ovih znamenitih događaja od djeteta do starca, muško i žensko, profesori, umjetnici, radnici i učenici dali su svoj veliki doprinos neospornom uspjehu litija. Zbog toga ne želimo da umanjimo bilo čiji doprinos, pa ni gospode političara\n(VIDEO) KAKO SMO BRANILI SVETINJE: Pogledajte film o događaju koji ce biti upisan u istoriju srpskog naroda\n12 januar, 2022\nVečeras od 17 časova na TV B92, prikazuje se dokumentarni film "Kako smo branili svetinje". Film je rađen u produkciji Saveza Srba iz Crne Gore, kao doprinos sećanju na veličanstvene Litije, na obećanja aktera u čitavoj toj kampanji i podsjećanje na obećano a ne ispunjeno...\nA BIO JE KUL TIP Dejo uzdanica milogoraca: Samo Srbi idu na litije! (FOTO/VIDEO)\n1 januar, 2022\n„Patriotska“ uzdanica, Dejan Savićević je izjavio da samo Srbi idu na litije.\nSONJU BISERKO BRINE "SRPSKI SVET": "Srbija intezivirala prisustvo u Bosni, Crnoj Gori i Republici Srpskoj"\n13 decembar, 2021\nPredsednica Helsinškog odbora u Srbiji Sonja Biserko ocenila je za Pobjedu da je ideja „srpskog sveta“ projekat na čijem se ostvarivanju u Crnoj Gori radi od obnove nezavisnosti 2006. godine\nKoji će grad krasiti spomenik litijama u Crnoj Gori?\n30 novembar, 2021\nJoš se pouzdano ne zna koji će grad spomenik krasiti\nNAJVEĆI POKRETAČ LITIJA U CG, BILE SU EPSKE PESME! Priča o Slavku Peroševiću, čoveku zaslužnom za BUĐENJE Crne Gore (VIDEO)\n29 novembar, 2021\nSlavko Perošević je srpski epski pesnik. Do sada je izdao tri zbirke pesama, Nepokorna zemlja, Epske pjesme - Tragom struna kroz oganj plotuna i Ne damo svetinje.\nNOVI SKANDAL NA CRNOGORSKOJ TELEVIZIJI: Srpske pravoslavne vernike optužila za UBISTVA I PLJAČKE! Ništa im nije sveto (VIDEO)\n25 oktobar, 2021\nGradska televizija u Podgorici objavila je skandalozan komentar u kom se na najgori mogući način vređaju pravoslavni vjernici koji pripadaju Mitropoliji crnogorsko-primorskoj i optužuju za pljačke i ubistva\nDA ZNA UNUK, DA ĐED NIJE DAO SVETINJE! "Litije" na fresci u crkvi Svete Trojice u Herceg Novom (FOTO)\n23 oktobar, 2021\nZidove crkve Svete Trojice u Herceg Novom krasi predivna freska na kojoj su oslikane litije u Crnoj Gori, kada je verni narod ustao da odbrani svoje svetinje od sramnog zakona.\nŠOK U PODGORICI: Preminuo poznati novinar Sergej Ćetković, bio zapaženi učesnih svih LITIJA\n30 septembar, 2021\nOd posledica infekcije izazvane koronavirusom u 45. godini je preminuo dugogodišnji podgorički novinar Sergej Ćetković, koji če ostati upamćen ne samo po "britkom peru" već i kao veliki humanitarac i vernik, posvećen svetoj srpskoj zemljiu Kosovu i Metohiji\nDVA LICA CETINJA: Zagrljaj vladika i dostojanstvo litija VS Milo, Čanak i BOCA ČIVASA (VIDEO)\n9 septembar, 2021\nIvana Žigon naslednica čuvenih predaka iz Crne Gore u emisiji „Beograde dobar dan“ na veoma specifičan način komentarisala je ustoličenje Mitropolita Joanikija kao i nemile događaje na Cetinju.\nJoanikije o POLITIČKOJ SITUACIJI u Crnoj Gori: Svaka partija ima svoje interese...\n1 avgust, 2021\nSvaka partija u Crnoj Gori ima svoje interese, a mi se kao Crkva u to nećemo miješati, kazao je danas mitropolit Joanikije na osveštanju crkve u selu Glavaca, u Beranama.\nGORAN (29) POGINUO U ZORU: Strašna nesreća u mestu Donje Raševo\nGoran S. (29) iz Zvornika poginuo je jutros na lokalnom putu Kušlat – Raševo, u mestu Donje Raševo, opština Milići.\n"NE MIRIŠE FINO, SVUDA JE GUŽVA" Ovako neki turisti napadaju "precenjenu Hrvatsku"\nUkoliko zatvorimo oči na cene koje posvuda, pa tako i u Hrvatskoj, divljaju, ova zemlja je na glasu kao jedan od turističkih bisera. Međutim, često je na meti komentara turista koji joj dosta toga zameraju.\nGORI U HERCEG NOVOM: Vatra se približava kućama\nPožar koji je jutros izbio na području naselja Žvinje iznad Herceg Novog se proširio, a u gašenju učestvuju i meštani, prenosi portal RTV Herceg Novog.\nBOJANA KRIŠO KANDIDAT HDZ-a: Čović pojasnio zašto se nije kandidovao za Predsedništvo BiH\n"Kandidaturom Borjane Krišto željeli smo donijeti jedno osvježenje, relaksirati odnose u predizbornom vremenu, te poslati poruku i bošnjačkom narodu, koji po četvrti put usmjeravanjem svojih glasova dolazi u poziciju birati hrvatskog člana Predsjedništva BiH, da to nije dobro i da to ne rade", izjavio je u razgovoru za Fenu predsednik HDZ-a BiH i HNS-a Dragan Čović.\nJOHAN ZETLER IZRAZIO SAUČEŠĆE SRPSKIM ŽRTVAMA U PODRINJU: Obostrano poštovanje za žrtve na svim stranama će pomoći da rane zacele\nJohan Zatler, šef kancelarije EU u BiH, izrazio je iskreno saučešće svim porodicama svim civilnim žrtvama u Podrinju u periodu 1992-1995.\nNASTAVLJA SE ISTRAGA OKO UBISTVA ŠAKOVIĆA: Isplivali novi detalji\nPodgoričanin Milić Minja Šaković ubijen je svega nekoliko sati nakon što je u Budvu stigao iz Podgorice, a istražitelji su otkrili i stan u kojem je boravio ubica.\nPROBLEM ZA MAFIJU I EKSTREMISTE: Medojević tvrdi da je najveća briga stranih ambasada RAST REJTINGA DF-a\nJedan od lidera Demokratskog fronta kazao je da je predsednik države Milo Đukanović toliko srastao mafiju sa državnom strukturom da je to postalo potpuno prihvatljivo društveno ponašanje.\nBRITANIJA ODBILA ODOBRENJE VIZA RUSKOJ DELEGACIJI ZA UČEŠĆE NA SKUPŠTINI OEBSA: Bojović taj čin okarakterisao kao SUZBIJANJE DIJALOGA\n"Kao poslanik i zamjenik člana Stalne delegacije pri Parlamentarnoj skupštini OEBS-a, zatečen sam odlukom da se uskrati pravo delegaciji Ruske Federacije da učestvuje u redovnom godišnjem zasijedanju ovog međunarodnog tijela, koje se trenutno odvija u Birmingemu. Odbijanjem da se odobre vize članovima ruske delegacije za ulazak u Veliku Britaniju prekida se parlamentarna komunikacija, suzbija dijalog i otežavaju mogućnosti prevazilaženja sukoba", kazao je Dragan Bojović, poslanik Demokratskog fronta (DF) i potpredsjednik Demokratske narodne partije (DNP)\nRAMA PO POVRATKU SA NATO SAMITA: Predložili smo izgradnju NATO baze u luci Drač\nDeo nove luke Porto Romano u Draču biće baza NATO-a, potvrdio je albanski premijer Edi Rama.\nOPROBAN RECEPT: Spajić i Milatović imaju isti narativ kao Darko Pajović koji je takođe tvrdio da neće saradnju sa DF-om i DPS-om\nNakon predstavljanja pokreta Evropa sad, koji se prvobitno pojavljuje kao ekonomski program Vlade Crne Gore, jedina politička poruka koja se izvukla iz press konferencije jeste da ovaj pokret neće sarađivati sa Demokratskom partijom socijalista ali ni sa Demokratskim frontom.\n17 GODINA PRIMALA PENZIJU, A ONDA SU OTKRILI PREVARU!\nNije imala ni jedan dan radnog staža u životu, no V. G. (77) s područja Slavonskog Broda primala je punih 17 godina mirovinu.\nPOSLODAVAC ZA POSAO DAJE 165.000 DINARA: Nikad ne biste pogodili o čemu se radi\nPotražnja za radnom snagom, angažovanom privremeno, postala je ozbiljan problem uoči turističke sezone u Hrvatskoj koja je uveliko u jeku: iako su lokalci mislili da će imati više vremena za kupanje i sunčanje "u samoći", prevarili su se.\nNAŠE BAKE SU SE KLELE U OVO: 3 stvari koje privlače novac u kuću\n26 mart, 2022\nNaši stari pridavali su pažnju mnoštvu običaja kako bi rešili mnoge životne situacije, a dobre prilike u kući umnožili. Jedan takav običaj vezan je za prizivanje bogatstva.\nZMIJE ZAVELE STRAH U OVOM MESTU: Otrovnice na pragovima kuća\nRadnici Javne ustanove "Ekologija i bezbednost" Trebinje su u maju, ispred i u objektima u prigradskim naseljima, uhvatili i na bezbedan način uklonili tri zmije.\nSrbi obožavaju ovaj grad za letovanje, a ne znaju njegovu VELIČANSTVENU srpsku istoriju\nPovodom obeležavanja sto godina oslobođenja Budve, odnosno plakata koji su postavljeni u ovom gradu, u crnogorskoj štampi možemo pročitati razne netačne činjenice. Ulazak srpske vojske u Budvu 1918. godine, predstavljen je kao okupacija Crne Gore, iako je ovaj grad tek 1945. godine prvi put u svojoj istoriji postao deo crnogorske teritorije.\nPALA BOSANSKA SINDI KRAFORD: Ovo je lepotica uhapšena u akciji "Meta"\n31 mart, 2022\nU okviru akcije "Meta", koju policija od jutros sprovodi na području Sarajeva i Visokog, uhapšeno je i stavljeno pod kontorlu osam osoba dok se za dve traga, potvrđeno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona.\nOSETILA JAK BOL U NOZI: Rumunku u Splitu na plaži ujela zmija\nDržavljanku Rumunije sa adresom u Splitu na plaži Žnjan ujela je zmija, za koju se ispostavilo da nije otrovnica, piše portal Dalmacija Danas.\nOGLASIO SE NAJBOGATIJI CRNOGORAC: Evo zbog čega više nije milijarder\nSuosnivač ethereuma Vitalik Buterin objavio je u petak na Tviteru da više nije milijarder.\nMUP UPOZORIO GRAĐANE: Stiže jako nevreme, OLUJA!\n30 mart, 2022\nDirektorat za zaštitu i spašavanje MUP-a poslao je navedeno upozorenje svim učesnicima u sistemu zaštite i spašavanja i ukazao na potrebu podizanja operativne spremnosti.\n2 MESECA PAKLA: Ovo je detaljna letnja prognoza za Balkan\nDa li će ovo leto biti kao prethodno? AccuWeather objavio prognozu za leto.\n(VIDEO) FUDBALER PREDRIBLAO SAM SEBE: Zbog OVOG SNIMKA ostao bez BOGATSTVA\nSrpski napadač, Ognjen Mudrinski, ostao je bez transfera koji bi mu doneo veliku zaradu i to zbog gluposti.\nSTEJT DEPARTMENT O OTVORENOM BALKANU: To temelj za jačanje ekonomija i unapređenje evropskog puta!\nSnažne i inkluzivne regionalne inicijative kompatibilne sa Evropskom unijom, poput „Otvorenog Balkana“, kao i zajedničko regionalno tržište – temelj su za jačanje ekonomija Zapadnog Balkana i njegovog približavanja jedinstvenom evropskom tržištu, saopštili su iz Stejt departmenta u vezi sa tom inicijativom.\n© Region 2022. Sva prava su zadržana.


Ekskluzivno, Milorad Mažić: Usud „male” Srbije tera me da budem bolji! - SPORTSKI ŽURNAL\nEkskluzivno, Milorad Mažić: Usud „male” Srbije tera me da budem bolji!\n10 juli, 2016 4\nKako se približava završnica svakog takmičenja, sve nam je teže, pritisak veći. Strana javnost često taj podatak koristi kao prvi argument za kritike\nMesec dana na najvećem kontinentalnom događaju u 2016, pod presom emocija i očekivanja, fizičkih izazova neslućene težine, nisu ni za ćeliju ostavili traga na telu Milorada Mažića.\nAtleta, odavno izvajanog tela, sportsmen u svih svojih 180 centimetara, doveo je u petak, sat vremena ispred ponoći, svoj tim u dobro poznatu luku – Beograd.\nMesto, čije pločnike je poslednjih meseci upoznao barem podjednako kao šorove u njegovom Vrbasu, ovog puta, ostalo je svedok još jednog lepog događaja u režiji najboljeg sudijskog proizvoda srpskog fudbala svih vremena.\nPrvom povratku srpskog tima sa Prvenstva Evrope i to samo dve večeri uoči početka finala. Samo su Englez Mark Klatenburg i Mađar Viktor Kašai dobili ekskluzivno pravo na još dva dana više u Francuskoj. I to kao akteri poslednjeg meča na turniru – finala između domaćina i Portugalaca!\n– Nije se nažalost sve poklopilo da budemo delegirani za takvu utakmicu. Svaki od tri tima, engleskog, mađarskog i našeg, u najužem izboru za finalni susret, imao je želje i kalkulacije pre polufinalnih utakmica. Na tom talasu smo i prihvatili činjenicu da srpske zastave neće biti u finalnom susretu. Takav je naš posao, nema mesta, još manje vremena i razloga, za patetične priče. Zato mesec dana u Francuskoj može da bude još jedan, ogroman, korak ka jačanju našeg tima – sa osmehom na licu i visoko podignute glave podvukao je crtu Milorad Mažić, dok je hitao ka rodnom Vrbasu.\nNije vas demotivisao podatak da ste na kraju bili tako blizu, a ostali daleko od završne utakmice PE?\n– Nema razloga! Nosim pozitivne utiske i trudim se da na takav način i razmišljam. Velika je stvar što smo ostali gotovo do poslednjeg dana takmičenja, među tri kandidata za suđenje finalne utakmice. Priznajem, iz dubine duše, izbija žal što se naša prezimena nisu našla na spisku učesnika najvažnije utakmice.\nJeste li imali pravo na obrazloženje iz vrha evropske sudijske organizacije?\n– Kako praksa nalaže, obavili smo razgovore sa pojedinim članovima Sudijske komisije UEFA i dobili jasno obrazloženje da smo kvalitetno obavljenim poslom zaslužili mesto među kandidatima za finale. Verovao sam da će tako i biti, imao sam odličnu saradnju sa kolegama, jer smo na fizičkom i psihološkom planu bili spremni za jako takmičenje. Ovo nije prvo iskustvo turnirskog nadmetanja, ali jeste bilo novo za nas.\nDa li vas prati usud fudbalski male zemlje kakva je naša?\n– Da. Kako se približava završnica svakog takmičenja, sve nam je teže, pritisak je veći. Da se ne lažemo, strana javnost često taj podatak koristi kao prvi argument ako želi da vas kritikuje.\nKompletan intervju sa Zvezdanom Terzićem možete da pročitate u broju Sportskog žurnala za 10. jul. Ukoliko želite da se pretplatite na elektronsko izdanje Žurnala kliknite OVDE.\nprc · 10 juli, 2016 13:02\nZiko · 10 juli, 2016 15:03\nLabud · 10 juli, 2016 15:00\nVladan · 13 juli, 2016 01:35


Udruženje poslovnih konsultanata Srbije izabralo novo rukovodstvo\n28/02/2019 | 11:22\nUdruženje poslovnih konsultanata Srbije (UPKS) saopštilo je danas da je na redovnoj izbornoj skupštini za predsednicu Upravnog odbora izabralo Aleksandru Hristov, direktorku Hristov consultinga, a za predsednika skupštine samostalnog konsultanta Daniela Tavčioskog.\nHristov, koja je u prošlom sazivu obavljala funkciju predsednice Skupštine UPKS, istakla je da su ciljevi novog rukovodstva nastavak promovisanja vrednosti UPKS i šansi koje ono pruža, motivisanje većeg broja konsultanata da se pridruže udruženju, kao i ostvarivanje punopravnog članstva u Međunarodnom veću udruženja poslovnih konsultanata (ICMCI), navedeno je u saopštenju.\n“Udruženje je za 10 godina postojanja uspevalo da okuplja ljude od integriteta, da se održi kao organizacija koja je pridruženi član ICMCI krovne organizacije, koja okuplja poslovne konsultante u 50 zemalja, i predstavlja garanciju kvaliteta u pružanju usluga klijentima”, navela je Hristov.\nNovi predsednik skupštine UPKS Daniel Tavčioski ocenio je da postojanje ovakvog profesionalnog udruženja, koje čuva standarde angažovanja, omogućava da profesija konsultanta bude regulisana i institucionalizovana.\nNa sednici Skupštine UPKS, za dvogodišnji mandat članova UO izabrani su Andrija Gencel, samostalni konsultant, Dario Daničić, direktor Intema consultinga iz Beograda, Borislav Čubrilo, direktor BUS Computers iz Kikinde i Ljubiša Petrović, direktor agencije Smart Management Solutions.\nČlanovi Nadzornog odbora su Aleksandra Vladisavljević, direktorka konsultantske kuće BIZZ, Iboja Farkaš, direktorka OR iz Novog Sada i Vladimir Pandurov, direktor agencije EU projekti.\nUdruženje poslovnih konsultanata Srbije je pridruženi član Međunarodnog veća udruženja poslovnih konsultanata ICMCI, globalne organizacije koja okuplja najistaknutija udruženja poslovnih konsultanata širom sveta i dodeljuje CMC sertifikate koji su jedini međunarodno priznati brend namenjen individualnim poslovnim savetnicima.\nIseljavaju BIP pored Mostarske petlje, grade “komercijalne sadržaje”\nStiže nam nova fabrika iz Turske i posao za 2.500 ljudi


Evo šta vas očekuje: U petak u 19.30h je premijera Famoza intervjua sa Marcusom i Martinusom! - Famoza.net\n08/11/2018 08/11/2018 Vladimir (Famoza.net) 987343 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fu-petak-u-19-30h-je-premijera-famoza-intervjua-sa-marcusom-i-martinusom%2FEvo+%C5%A1ta+vas+o%C4%8Dekuje%3A+U+petak+u+19.30h+je+premijera+Famoza+intervjua+sa+Marcusom+i+Martinusom%212018-11-08+18%3A30%3A21Vladimir+%28Famoza.net%29https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D98734\nMarcus i Martinus su otišli kući, ali priča o njivom boravku u našem regionu još nije završena! Famoza je kao što znate uradila intervju sa momcima prošle nedelje, a njega ćete gledati u petak u 19.30h na našem YouTube kanalu!\nKao što ćete videti, momci su bili veoma raspoloženi u intervjuu – pričali su sa vama, slali vam poljupce, demonstrirali još jednom šta su naučili na našem jeziku, a odgovarali su i na pitanja za koja smo se trudili da izađu iz okvira standardnih!\nIskreni, da budemo, sad bi nam bilo jako teško da odaberemo i pet omiljenih momenata iz intervjua, pa ćemo to ostaviti vama. Ipak, mislimo da će MMerima posebno zaigrati srce na samom kraju, kad momci otvaraju dušu i direktno se obraćaju fandomu sa obećanjem koje im je najviše i potrebno! Da dodamo, ovo će biti i prvi video koji će Famoza plasirati kao premijeru, tako da već sad možete videti odbrojavanje, ali i chatovati sa nama pre i za vreme nje, ukoliko imate neke komentare ili pitanja!\nOno što niste videli: Kako izgleda raditi intervju…\nPročitajte još Teško im je: Marcus i Martinus izgubili još 100 hiljada pratilaca\n3 thoughts on “Evo šta vas očekuje: U petak u 19.30h je premijera Famoza intervjua sa Marcusom i Martinusom!”\n08/11/2018 at 20:09


Specijalna antiteroristička jedinica obeležila svoj Dan - Radio televizija Pančevo\n18. decembra 2020. 18. decembra 2020. 0221\nJoš jedna reč, kako je naveo, objašnjava postojanje i način trajanja srpskog naroda – dužnost.\nPrema naređenju ministra Vulina,pokrenut disciplinski postupak protiv policijskih službenika iz Novog Pazara\nVučić: Sutra otvaramo novu bolnicu u Kruševcu\nNovih 97 slučajeva virusa Covid-19 u Južnom Banatu\nVanja Vićentić 7. januara 2021. 8. januara 2021.


Cena se stmoglavila, jeftini Ikardi samo alternativa za Jovića? - Sportske.net\nCena se stmoglavila, jeftini Ikardi samo alternativa za Jovića?\nNe radi se o fudbalskim kvalitetima, svakako, Ikardi je strašan igrač, ali niko nije spreman da preuzme rizik...\nZna se Azarova cena, ali i plata!Primera - Dmitrović i drugovi umalo do senzacije na Bernabeu, Benzema vadio kestenje iz vatre!Roben odjavio Inter, posebno razmišlja o jednoj opciji!Evropska elita krenula u Lion po vezistu!Serija A - Kuva u borbi za Ligu šampiona (NAJAVA)\nMauro Ikardi ne vredi ni 60 miliona, koliko tvrde Italijani. Tačnije vredi onoliko koliko je neko spreman da ponudi za njega.\nNaime, prema informacijama sa Apenina, Juventus ga je procenio na 40 miliona evra, čak ne bi pristali ni na trampu za Iguaina, ako Argentinac ne ostane u Čelsiju, a o Dibali da i ne pričamo.\nJer, ovde se ne radi o fudbalskim kvalitetima, već onim što sa sobom nosi angažovanje Ikardija. Saigrači ga ne vole, pre svega zbog onoga što je napravio Maksiju Lopezu, a tiče se Vande Nare koja muti vodu u svakoj svlačionici.\nKinezi žele da prodaju dojučerašnjeg kapitena, ali nemaju ponude.\n"Marka" piše da bi eventualno Real, ako im propadnu neke opcija kao na primer Jović, mogli da eventualno razmisle o Mauritu, ali navode da nisu spremni da plate više od 50 miliona evra.\nJasno, Inter to neće prihvatiti, međutim, pitanje je šta će se desiti ako Ikardi ostane. Priča se da je verovatni Spaletijev naslednik Konte, već rekao da želi da Ikardi bude prodat i cilja Lukakua kao zamenu, ali to će zaista biti teška misija.\nIkardi će u malom derbiju Lombardije danas predvoditi Inter protiv opasne Atalante, a bez obzira na dobru predstavu u Đenovi čekaju ga uvrede od strane navijača, koji smatraju da je izdao klub i da je najbolje da ode sa "Meace"...


Najpopularnija Imena Devojčica | Trudnoca i zdravlje\nDrage mame i tate, ovo su najpopularnija ženska imena dece, koja ste vi izabrali na društvenim mrežama portala Trudnoća i zdravlje.\nDajemo vam i značenja i poreklo izabranih imena.\nPopularna su i ova imena devojčica:\nMagdalena, Kalina, Maša, Nađa, Nikolija, Marija, Lola, Natalija, Katarina, Emilija, Jovana, Jana, Iva, Isidora, Darija, Klara, Nađa, Eva, Katja, Amina, Elena , Helena, Hana, Angelina, Ema, Irina, Eva, Asja, Bojana, Vera, Vanja, Višnja, Mia, Viktorija, Lenka, Lara, Dorotea, Danica, Dea, Dalila, Divna, Drina, Dušica, Đurđina, Dragana, Đzejla, Emina, Iris, Ivona, Lana, Nevena, Nina, Neda i Tea.\nPoreklo i značenje izabranih ženskih imena:\nIme Anđelija: poreklo iz grčkog “angelus” u značenju“ poslanik“, „anđeo“, nadzemaljsko krilato duhovno biće koje služi Boga i pomaže ljudima.\nIme Anja: originalno je staro-slovenskog poreklasa značenjem „božija mislost“.\nIme Ana: starohebrejskog porekla, sa značenjem milosrdnost, blagost, svetlost; dobrota; milosrđe; bogobojažljivost, a u hrišćanstvu značenje imena Ana je „ona koja je blažena“; „ona koja će vaskrsnuti“; „žena koja će ponovo da se rodi“.\nIme Anđela: potiče od grčke reči Angelos, a u prevodu znači anđeo, glasnik, vesnik, „ona koja je data od Anđela“\nIme Ajla : islamskog porekla, sa značenjem „ona koja je rođena na visokom položaju“; „ona koja je stvorena da vlada“; „ona koja je sjajna“; „ona koja ima oreol svetlosti i sjaja“; „ona koja je mesečeva kći“…\nIme Dunja: naše domaće ime gdje je naziv drveta i mirisnog ploda „dunja“ uzet je za lično ime.\nIme Milica: slovenskog porekla, ona koja „je rođena da bude mila“ koja je mila i draga.\nIme Mila: izvedeno je iz imena Milica.\nIme Nikolina: ime je izvedeno od muškog imena Nikola, (grčkog Nikolaos), i znači pobednica!\nIme Petra: je biblijsko ime koje potiče iz grčkog jezika i znači mali kamen, odnosno stenu (snažna kao stena).\nIme Sofija: potiče od grčke reči (Sophía), i znači mudrost, znanje i veštinu.\nIme Sara: ježensko biblijsko ime hebrejskog porekla sa značenjem vladarica, kneginja, žena visokog ranga…\nIme Teodora: je grčkog porekla i znači božiji dar.\nIme Tara: je savremeno ime i poreklo je vezano za planinu Taru, reku…\nIme Iskra: je slovensko žensko ime, sa značenjem ona koja obasjava svetlošću i toplinom, koja sija …\nIme Lena: grčkog porekla, sa značenjem svetlost, ona koja obasjava, svetlo, sjaj, lepa devojka…


Marinović: Zakonski regulisati obradu ličnih biometrijskih podataka i video nadzora | Nova Ekonomija\nMarinović: Zakonski regulisati obradu ličnih biometrijskih podataka i video nadzora\nPotrebno je dopuniti i izmeniti Zakon o zaštiti podataka o ličnosti koji nije dovoljno jasan i ne reguliše sve oblasti, rekao je poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović.\n"Ne reguliše oblasti obrade podataka o ličnosti putem video nadzora, biometrijskih podataka o ličnosti. Ne reguliše uopšte odnos ubrzane digitalizacije i obrade i zaštite podataka o ličnosti i odnos veštačke inteligencije i zaštite podataka o ličnosti", rekao je Marinović na današnjem obeležavanju Dana zaštite podataka o ličnosti.\nZakon takođe nije posvetio veliku pažnju tome koje kvalifikacije i koje uslove treba da ispunjava lice za zaštitu podtaka o ličnosti koje je važno jer je ono veza između rukovalaca podacima i poverenika i između rukovalaca podacima i građana, rekao je poverenik.\nImaju li građani Srbije istu zaštitu privatnosti kao građani EU?\nNakon izmene Zakona o zaštiti podataka trebalo bi da se sa njim usklade i svi drugi zakoni, za šta će biti zadužena resorna ministarstva.\nTrenutno se radi na novoj Strategiji zaštite podataka koja bi, osim normativnog dela, trebalo i da stvori uslove za sistem u kome će svi koji upravljaju podacima obrađuju ih biti svesni svoje obaveze i svoje odgovornosti za zaštitu podataka o ličnosti, istakao je Marinović.


InHoReCa | Poslovanje | Beograd postaje sve veći Glovo-grad\nGlovo, aplikacija koja omogućava brzu kupovinu, primanje i slanje bilo kog proizvoda, od Zemuna do Zvezdare i od Dorćola do Savskog venca, širi svoju zonu poslovanja i partnera sa kojima sarađuje.\nNakon uspešnog ulaska i na srpsko tržište kroz prisustvo na području grada Beograda, start-up kompanija koja je osnovana u Barseloni 2015, nastavlja da jača. Glovo je za samo kratko vreme proširio svoju zonu poslovanja tako da je na dlanu stanovnicima od Zemuna do Zvezdare i od Dorćola do Savskog venca.\nlovo u svojoj osnovnoj ponudi ima veliki broj partnera, a stanovnici Beograda mogu da poruče proizvode i hranu koji su im potrebni ili koje god da požele, u bilo koje doba dana, sa bilo kog mesta tako da imaju ceo grad na dlanu. Na ovoj platformi se, između ostalog, mogu pronaći restorani, cvećare, prodavnice električnih aparata, apoteke, lokalne pijace. Zahvaljujući ovoj aplikaciji, na kućnu adresu stižu palačinke, burgeri, orijentalna hrana iz popularnih beogradskih restorana, kao što su i Milky, Baloro, Fit In, Zuwar, Meat and Meet i ostali.\nPoručivanje se vrši pomoću aplikacije koja je do sada skinuta više od 16 miliona puta ili Glovo sajta. Može se odabrati bilo koji proizvod koji se nalazi na meniju restorana, pića i deserti. Korisnici mogu da: prate svoju porudžbinu zahvaljujući geolokaciji, saznaju ko im je dostavljač porudžbine, kao i da programiraju (u aplikaciji ili na sajtu) datum i vreme kada žele da im hrana bude dostavljena.\nKao inovativna start-up kompanija, transformisali smo način na koji korisnici dolaze do proizvoda koji su im potrebni i uspeli smo da se pozicioniramo kao kompanija koja nudi jedinstvenu uslugu i koja se razlikuje od tradicionalne dostave ili ostalih aplikacija za dostavu hrane na kućnu adresu, navode iz Glovo kompanije.\nO kompaniji Glovo\nGlovo je aplikacija koja ti omogućava da brzo kupuješ, preuzimaš i šalješ bilo koji proizvod, u bilo koji deo grada. Glovo ima preko 325.000 korisnika, i više od 5.600 poslovnih saradnika. Ova usluga je trenutno dostupna u sledećim gradovima: Barselona, Madrid, Valensija, Saragosa, Sevilja, Malaga, Palma de Majorka, Bilbao, Alikante, Hihon, Mursia, Vigo, Granada, Las Palmas de Gran Kanarija, Santandre, Valjadolid, Ovijedo, Rim, Milano, Katanija, Palermo, Bolonja, Firenca, Đenova, Verona, Pariz, Lisabon, Porto, Santijago, Lima, Buenos Ajres, Sao Paolo, Rio de Žaneiro, Panama, Zagrebu i Beogradu, a u planu je da se u narednim nedeljama omogući korišćenje ove aplikacije i u drugim gradovima.\nTesla Voda uskoro u marketima na tržištu Srbije\nRast izvoza voćnih rakija iz Šumadije 75 odsto\nCEO Summit Beograd - 4. decembar 2019 - Crowne Plaza Belgrade\nUspešno završen Samit privrednih lidera regiona\nWolt od sada i u Novom Sadu\nNagrada „Najbolje iz Srbije“ za Zaječarsko


Faktor | Glasalo se o zakonu o izbornim jedinicama, ali niko ne zna šta dalje\nGlasalo se o zakonu o izbornim jedinicama, ali niko ne zna šta dalje\n27.09.2018. / 14:24\nZakon je dobio opću ali ne i kvalifikovanu većinu. Protiv je bila većina delegata iz Kluba hrvatskog naroda, svoje tumačenje dao i predsjednik Federacije Marinko Čavara\nDanašnja sjednica Doma naroda Parlamenta FBiH pretvorila se u nadmudrivanje na koji način se treba raspravljati i glasati, odnosno koja je daljnja sudbina Prijedloga zakona o izbornim jedinicama i broju mandata Parlamenta FBiH, čiji su predlagači - klubovi zastupnika SDA, SBB-a, DF-a i SDP-a i delegat u Domu naroda Predrag Kojović.\nOvaj zakon u elektronskom glasanju nije dobio potrebnu podršku za usvajanje jer je nedostajao jedan glas.\nZato je dopredsjedavajući Doma Jasenko Tufekčić izrazio sumnju u glasanje pa je glasano pojedinačno, prozivanjem i izjašnjavanjem svakog od delegata, te se pokazalo da zakon podržava 29 delegata što je dovoljno za usvajanje. Međutim zakon nije dobio kvalifikovanu većinu, a to je većina delegata iz svakog od klubova naroda.\nPrethodno je glasano po proceduri predviđenoj za zakone od vitalnog interesa, a koju je tražila predsjedavajuća Doma Lidija Bradara zajedno sa dopredsjedavajućim Dragom Puzigaćom. U tom krugu glasanja zakon nije dobio podršku većine delegata iz Kluba hrvatskog naroda.\n- Budući da većina hrvatskog kluba nije glasala za ovaj zakon potrebno je osnovati zajedničku komisiju koja će pokušati usaglasiti stav o ovom zakonu. Ukoliko se ne postigne saglasnost, zakon se vraća predlagaču i ne može identičan biti ponovo upućen u Parlament - rekla je Bradara, nakon čega su predloženi članovi ovi komisije.\nMeđutim, za riječ se javio predsjednik FBiH Marinko Čavara koji je iznio svoje tumačenje Ustava FBiH. Rekao je da se komisija formira samo u slučaju kada ne postoji saglasnost da li je neki zakon od vitalnog interesa, a ovdje, kako je kazao, nema te dileme jer postoji saglasnost da zakon jeste od vitalnog interesa. Prema njegovim riječima, zakon je pao i nema dalje procedure za njega.\n-Nema potrebe da se komisija usaglašava o njemu, niti će on biti upućen Ustavnom sudu FBiH - rekao je Čavara, te ocijenio da je zakon pao.\nU toku je pauza i ne zna se hoće li Bradara u nastavku ostati pri svojoj izjavi ili će prihvatiti Čavarinu konstataciju i tumačenje Ustava FBiH. Također, nije poznato hoće li ispoštovati zahtjev koji su uputili bošnjački delegati, a što bi značilo da zakon "ostaje u životu".\nMnogo je različitih tumačenja i viđenja šta treba uraditi u nastavku sjednice. Predlagači zakona insistiraju da se glasa o zahtjevu Kluba Bošnjaka, odnosno po članu 118. Poslovnika, što bi značilo da ovaj zakon, ako ga ne podržava većina svakog od klubova naroda, treba biti upućen na ocjenu Ustavnom sudu FBiH, koji bi dao konačnu ocjenu. Ukoliko bi Ustavni sud ocijenio da zakon nije štetan po vitalni nacionalni interes nekog naroda, Prijedlog zakona o izbornim jedinicama i broju mandata u Domu naroda FBiH smatrao bi se usvojenim.\nTokom rasprave šef Kluba Bošnjaka Osman Ćatić rekao je da je ovaj zahtjev upućen u skladu sa poslovnikom i predviđenim procedurama, te je insistirao da se delegati izjasne o njemu. Optužio je, također, Bradaru da zloupotrebljava svoje ovlasti i da svojim ponašanjem i postupcima sprečava Bošnjake da kažu svoje mišljenje o zakonu. Delegat Predrag Kojović, jedan od predlagača, iznio je stav da konačnu ocjenu treba donijeti Vijeće za zaštitu vitalnih interesa Ustavnog suda FBiH kao jedini organ koji ima pravo na to.\nTakođer, mogao se čuti i stav da se u ovom slučaju radi o sporu unutar institucije, odnosno Doma naroda, koji jedino može riješiti Ustavni sud.\nDpm narodaParlament FBiHizborne jedinice


Politika, bez premca, glavna tema - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nSrpski mediji sve su bliži poziciji portparola političkih grupacija ili ekonomskih centara moći, a sve manje čuvari javnog interesa demokratskih vrednosti, ocenili su autori izveštaja Ljudska prava u Srbiji 2012 u izdanju Beogradskog centra za ljudska prava.\nTokom prethodne godine četvrtina televizijskih i radio stanica u Srbiji bila je u vlasništvu države, kao novinska agencija Tanjug i ne nazire se povlačenje države iz medija, rekao je predstavljajući izveštaj novinar Ivan Protić, jedan od autora izveštaja.\nU ovom tekstu biće reči isključivo o stanju u medijima, što je samo segment ovog izveštaja. Rangirano je 15 tema koje su ove godine bile najviše zastupljene u medijima. Autori su dali i komentar upoređujući rezultate sa onima od prethodne godine (analiza se radi od 1998), što će u ovom tekstu biti navedeno.\nU prethodnoj godini u Srbiji je izlazilo 15 dnevnih listova (što je isto kao i godinu ranije), ugašena su dva dnevnika i pokrenuta dva nova. Od tih 15 dnevnika tri su regionalna, dva sportska, jedan ekonomski i jedan besplatni. Od preostalih osam, njih pet (Politika, Danas, Blic, Večernje novosti i Kurir) relevantni su po uticaju i distribuciji. Praćeni su i nedeljnici NIN i Vreme, vesti agencija Tanjug, Beta, FoNet, vesti sa sajta B92 i saopštenja medijskih udruženja. Ukupan tiraž bio je oko 800.000 primeraka, od čega su dve trećine tabloidi. Izdvojeno je 7.950 tekstova.\nPrvo mesto po učestanosti zauzimaju tekstovi o političkim pravima i demokratiji (28,86 odsto) koji su se godinu ranije nalazili na drugom mestu. Razlozi za ovo znatno uvećanje (1.300 napisa), kako navode autori izveštaja su: opšti izbori u prvoj polovini godine, brojna prekomponovanja tek izabranih lokalnih vlasti, politički obračuni pobedničke koalicije, koju predvodi Srpska napredna stranka sa poraženom koalicijom koju predvodi Demokratska stranka, kao i aktivnosti oko pregovora o Kosovu i Metohiji i pitanje njegovog statusa.\nTekstovi o pravu na pravično suđenje (22,11 odsto) zauzeli su drugo mesto dok su godinu ranije bili na četvrtom. Uzrok – talas borbe protiv korupcije i privrednog kriminala koji je pokrenula nova Vlada u kome je uhapšen i najbogatiji srpski biznismen Miroslav Mišković.\nNa trećem mestu po brojnosti (9,30%), nalaze se tekstovi o socijalnim i ekonomskim pravima, koja se nalaze na istom mestu kao i 2011. godine, a razlog tome, autori izveštaja vide u teškoj ekonomskoj situaciji i zamoru ovom temom.\nNa četvrtom mestu nalaze se tekstovi o prevladavanju prošlosti (8,42 odsto) koji su u 2011. bili na prvom mestu. Pad broja tekstova koji se bave radom Haškog tribunala, domaćim suđenjima za ratne zločine i rehabilitacijama, posledica je pre svega praktično završene saradnje sa tim međunarodnim sudom, navode autori.\nSloboda izražavanja bila je tema 8,29 odsto tekstova, što, navode autori, potkrepljuje tvrdnju da se problemi ne rešavaju već uvećavaju. Odnos prema nasilju je na devetom mestu (7,68 odsto), a značajan porast broja tekstova govori o tome da je nasilje široko rasprostranjeno I izazvano teškom socijalnom i ekonomskom situacijom ali i “prećutnom podrškom koju nasilju pružaju političke i sudske vlasti svojim nečinjenjem ili mlakim i sporim reakcijama”.\nDiskriminacija je na sednom mestu, što je isto kao i prethodne godine. Autori, međutim, ističu da to ne znači da je diskriminacije manjeveć da je tolerancija na diksriminaciju porasla.\nSlede tekstovi o položaju manjina sa 2,50 odsto, o položaju nezavisnih tela sa 2,11 odsto i reformi sudstva sa 1,54 odsto. Na jedanaestom mestu su tekstovi o radu Ustavnog suda Srbije sa 1,48 odsto (duplo više nego 2011), a slede tekstovi o položaju verskih zajednica sa 1,31 odsto (duplo manje nego lane)\nTrinaesto mesto po učestanosti zauzimaju tekstovi o slobodi međunarodnog kretanja sa 1,20 odsto (2011 – 3,02 odsto), gde su smešteni i napisi o azilantima, zatim, tekstovi o trgovini ljudima sa 0,98 odsto (2011 – 1,15 odsto) i vraćanju imovine sa 0,32 odsto (2011 –1,55 odsto). Na začelju se nalaze članci o Srbiji pred međunarodnim telima sa 0,30 odsto (2011 – 0,94 odsto) koji pokrivaju i obraćanje naših građana Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, kao i oni o reformi krivičnog zakonodavstva sa 0,18 odsto (2011 – 0,27 odsto). Na samom kraju su napisi posvećeni nevladinim organizacijama sa 0,17 odsto (2011 – 0,71 odsto).\nTags:Beogradski centar za ljudska prava, Ivan Protić, Ljudska prava u Srbiji 2012, stanju u medijima\n» Mediji i događaji, Novinarstvo » Politika, bez premca, glavna tema


Nacionalna Kancelarija Revizije uspešno završava sve revizije za Godišnje Finansijske Izveštaje 2019. godine - ZKA\nNacionalna Kancelarija Revizije uspešno završava sve revizije za Godišnje Finansijske Izveštaje 2019. godine\nRevizija javnih fondova ove godine je bila izazovna zbog uticaja pandemije Covid-19. Izravnavanje potreba za održavanje zdravlja revizora i paralelno primena mandata osiguranjem kvaliteta našeg rada prouzrokovale su kašnjenja u nekoliko pojedinačnih revizorskih izveštaja, ali zadovoljstvo nam je da uprkos teškim uslovima rada potvrđujemo da je Nacionalna Kancelarija Revizije danas završila Godišnji Izveštaj Revizije o Godišnjim Finansijskim Izveštajima Budžeta Republike Kosova za 2019. godinu i tako uspešno završena revizorska godina.\nOsim finansijske performanse Vlade, naši izveštaji su pružili dodatne informacije i o drugim oblastima vezanim za poslovanje javnih preduzeća, performansi rashoda javnih fondova (ekonomičnost, efektivnost i efikasnost), kao i sprovođenje procesa nabavki finansijskog izveštavanja.\nTokom izveštajne godine revidirali smo 95 budžetskih organizacija sa ukupnim budžetom od oko 2,5 milijardi, 14 javnih preduzeća uglavnom u oblasti telekomunikacije, snabdevanja vodom i tretiranjem otpada, 13 revizije performansi i 9 projekata finansiranih iz donatorskih fondova.\nPrilikom završetka revizijske godine, Generalni Revizor, Besnik Osmani, naglasio je da je primarni fokus našeg rada bile su procene kvaliteta finansijskog izveštavanja, dizajn i efektivnost sistema unutrašnje kontrole i usklađenost finansijskih transakcija sa pravosnažnim zakonima i propisima.\nKroz proces revizije ustanovili smo da postoji lakši napredak u oblasti finansijskog izveštavanja, ali najznačajniji nedostaci i slabosti i dalje ostaju u izvršnim aktivnostima budžeta gde mnogi kapitalni projekti započinju bez dovoljno sredstava, i zbog toga oni retko se završavaju na vreme, dok nadzor ne sprečava višestruka odstupanja od uslova navedenih u ugovorima.\nOvim povodom, posebno, od Vlade je zatraženo da ojača finansijsku disciplinu, jer su iznosi neizmirenih obaveza i potraživanja dostigli visoke cifre i nesumnjivo su glavni izazovi Vlade dok je registracija i upravljanje imovinom predstavljaju problem koji se ponavlja godinama, a napredak u ovoj oblasti je slab.\nPovodom kraja revizijske godine zahvaljujemo se revidiranim organizacijama na korektnoj saradnji u ovim uslovima pandemije i sa najvećom ocenom procenimo osoblje Nacionalne Kancelarije Revizije koji sa zalaganjem i profesionalizmom uspešno zaključili plan rada.\nNacionalna Kancelarija Revizije 15. septembra započinje novu revizijsku godinu i trenutno intenzivno radi na godišnjem planu rada 2020/2021.


Zahtev za preuzimanje RTV Kragujevac upućen je Vladi Srbije krajem maja, a uslov gradske vlasti za to je bila realizacija socijalnog programa i smanjenje broja zaposlenih.\nDirektorka RTV Kragujevac Irena Veličković rekla je agenciji Beta da je gradska vlast uveravala da će odmah posle dobijanja saglasnosti Vlade preuzimanje osnivačkih prava biti na dnevnom redu Skupštine grada, koja o tome treba da donese konačnu odluku.\nRTV Kragujevac je pre 10 dana dobrovoljno, uz socijalni program koji je odobrila država napustilo 35 zaposlenih, a na radnim mestima je ostalo 24.\nIrena Veličković rekla je rekla da je socijalni program bio odobren za 49 zaposlenih koji su se za odlazak izjasnili u anketi, ali se njih 14 predomislilo i ostalo u preduzeću.\n"S obzirom na to da se neisplaćeni novac za 14 ljudi još nalazi na računu, najverovatnije ćemo zaposlenima ponovo ponuditi ove otpremnine", rekla je ona.\nRegionalna RTV Kragujevac privatizovana je u oktobru 2015. godine, a Ministarstvo privrede raskinulo je kupoprodajni ugovor sa biznismenom Radojicom Milosavljevićem iz Kruševca u januaru 2017. godine.\nOd tada kapital te medijske kuće u državnom registru akcija i udela, a u RTV Kragujevac imenovan je privremeni zastupnik državnog kapitala.\nGradu Kragujevcu je 16. marta 2017. godine dostavljena peticija sa više od 10 hiljada potpisa građana koji su zatražili opstanak RTV Kragujevac, kao ključnog izvora informisanja za teritoriju Kragujevca i Šumadije.


Kadri Veselji - SAD ne traže ukidanje taksi | Mondo Portal\n18.01.2019. | 14:55\nPredsednik kosovskog parlamenta, Kadri Veselji, tvrdi da SAD ne zahtevaju od Prištine da ukine nametnute stopostotno uvećane takse za robu iz Srbije i BiH, već traže otvaranje mogućnosti za nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\n"Postoji zahtev da se Kosovo osnaži u procesu dijaloga, nema zahteva za uklanjanje taksi", tvrdi Veselji.\nHaradinaj: Ni do 2022. nećemo ukinuti takse\n"Sto odsto uvećane takse dobro funkcionišu i ta mera je doneta kao reakcija na Srbiju, koja je dugo bila agresivna i nije poštovala nezavisno Kosovo", kazao je Veselji.\n"Svaki dan ćemo raditi na tome da Srbija shvati da mora da poštuje Kosovo kao nezavisnu i suverenu državu. Nijedna takva odluka nije usmerena protiv građana ili etničke zajednice", rekao je Veselji i dodao da u njegovom, kako je kazao, celokupnom političkom životu postoji samo jedan partner za njegovu "zemlju i nacijau" - a to su Sjedinjene Američke Države.\n24.04.2019. | 13:52 71 0


CEAS saopštenje – Povodom uporedne analize verzija strateških dokumenata - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nCEAS pozdravlja što su predlozi ovih strateških dokumenata konačno ušli u skupštinsku proceduru, što je i jedna od ključnih preporuka iz CEAS-ovog nedavno objavljenog izveštaja „Rašomon“ o srpsko-kineskim bilateralnim odnosima. Naime, važeće Strategije nacionalne bezbednosti i odbrane su zbog dinamike globalnih, regionalnih i unutrašnjih prilika mnogo izgubile na aktuelnosti. Dodatno partneri Republike Srbije (RS), kako države, tako i međunarodne organizacije, moraju imati ažurirana relevantna strateška dokumenta na osnovu kojih mogu predviđati saradnju i ocenjivati stepen partnerstva sa Republikom Srbijom koja je svoj međunarodni položaj znatno popravila načinom i obimom učešća u multinacionalnim operacijama.\nCEAS pretpostavlja da će konačno usvajanje ovih strategija ubrzati i otvaranje pregovaračkog poglavlja 31 sa EU – Zajednička spoljna, bezbednosna i odbrambena politika.\nCEAS se nada de će se sve stranke odgovorno uključiti u proces razmatranja, eventualnih izmena, i usvajanja ovih važnih dokumenta, ali i drugih zakonskih i normativnih akata koji iz njih treba da proizađu, usvajanjem u sadašnjem ili novom sazivu Narodne Skupštine RS. Bojkot predstojećih izbora može se smatrati svojevrsnim izbegavanjem ovih važnih građanskih i državnih obaveza.\nOvo je posebno važno imajući u vidu nove geopolitičke i regionalne okolnosti i činjenicu da se dokumenta usvajaju u periodu izuzetno teških pregovora o novom odnosu Beograda i Prištine. Predstojeća skupštinska rasprava o ovim dokumentima je i prilika za potvrdu namere o poboljšanju atmosfere i funkcionisanja Narodne Skupštine, ali i za neparlamentarnu opoziciju i druge aktere javnog života, da iznesu svoje stavove o njima i predloge eventualnih amandmanskih izmena. Ovo je izuzetna prilika da se čuju njihove politike i planovi, mimo onih o primedbama na izborne uslove. Za svaku zemlju je jako značajno da postoji načelni konsenzus oko spoljne, bezbednosne i odbrambene politike, u skladu sa realnom slikom strategijskog okruženja i zajedničkim ostvarivim nacionalnim interesima.\nCEAS pozdravlja što se u novim verzijama SNB i SO, između ostalog:\nočuvanje životne sredine i resursa Republike Srbije prepoznaje kao nacionalni interes (SNB nova verzija); kao element politike nacionalne bezbednosti najavljuje značajno povećanje broja građana obučenih za odbranu zemlje (SNB nova verzija); profesionalnost, kontrola i nadzor uvrštavaju u načela funkcionisanja sistema nacionalne bezbednosti i sistema odbrane (SNB, SO nove verzije); ne nalazi rečenica koja glasi: “Ruska Federacija nastaviće da jača politički uticaj i unapređuje svoje kapacitete, a istovremeno i svoju poziciju u pojedinim regionima, kao i svetu (SO nova verzija ne sadrži ovu rečenicu); prepoznaje da se širenje lažnih vesti i dezinformacija u okviru koncepta hibridnog i informacionog ratovanja mogu negativno odraziti na funkcionisanje elemenata sistema odbrane (SO nova verzija); KFOR eksplicitno ne spominje kao garant Briselskog sporazuma (SO nova verzija); eksplicitno ističe da je sistem odbrane pod demokratskom i civilnom kontrolom (SO nova verzija); Vojska Srbije eksplicitno navodi kao akter sprovođenja strategije odbrane.\nCEAS sugeriše da se u novim strategijama usaglase fraze u vezi sa obimom saradnje Republike Srbije sa ODKB, jer se u novoj verziji SNB spominje posmatrački status RS, koji se ne spominje u novom nacrtu SO. Dodatno, u SNB se govori o proširenju i produbljenju saradnje, dok se u SO govori o proširenju i unapređenju saradnje sa ODKB i zemljama članicama i ne spominje se posmatrački status.\nKao i u detaljnoj normativnoj i kontekstualnoj analizi verzija strateških dokumenata iz 2018. „Kosovo pre svega“ CEAS uvažava i ističe specifičnost trenutka u kojima se one razmatraju i usvajaju, pre svega, zbog svih elemenata dinamike pregovora i mogućeg izgleda multidimenzionog kompromisnog sporazuma o formalizaciji odnosa Beograda i Prištine. I pored toga CEAS izražava zabrinutost da neke novine u nacrtima strategija koje je Vlada usvojila mogu biti suviše arbitrarno tumačene što može izazvati i unutrašnja i spoljnopolitička, a pre svega regionalna nerazumevanja i probleme. Ovo se pre svega odnosi na delove koji se tiču očuvanja postojanja i zaštite srpskog naroda gde god on živi kao novo definisanog nacionalnog interesa i razvijanja specijalnih paralelnih odnosa sa Republikom Srpskom.\nSada se u SNB kaže: „Ugrožavanje nacionalnih interesa smatra se ugrožavanjem bezbednosti Republike Srbije i srpskog naroda, ma gde on živi, kao i njegovog verskog, kulturnog i istorijskog nasleđa.“\nCEAS smatra da probleme u komunikaciji i jačanju regionalne saradnje, pa i evropskih integracija, koje su s pravom uvrštene u nacionalne interese, mogu izazvati pre svega odredbe iz Strategije odbrane iz elemenata poglavlja Politika odbrane u kojima je sada eksplicitno uvedno da će se u okviru očuvanja mira i bezbednosti u regionu i svetu, kao jednom od obrambenih interesa RS, ostvarivati i kroz: “Očuvanje Republike Srpske kao entiteta u sastavu Bosne i Hercegovine u skladu sa Dejtonskim sporazumom i unapređenje položaja Srba u svetu i regionu.“\nCEAS se iskreno nada da će prateći zakonski i drugi akti smanjiti arbitrarnost ili detaljnije definisati način procene ugroženosti spomenutih interesa, u cilju održanja unutrašnje i regionalne bezbednosti.\nU ostalim oblastima, koje nisu menjane, CEAS u potpunosti stoji iza svih ocena i preporuka objavljenih u izveštaju „Kosovo pre svega“ iz 2018. godine, u kome se analiziraju: kontekst procesa usvajanja i vrednosno-metodološki sadržaj nacrta nove Strategije nacionalne bezbednosti Republike Srbije i njegova usklađenost sa postojećim zakonodavnim okvirom.\nU njegovim zaključcima i preporukama se između ostalog kaže:\n„Dobro je što su evropske integracije RS u nacrtu nove SNB navedene eksplicitno kao nacionalna vrednost, te što je Predsednik RS povezao optimalan ishod pregovora o Kosovu sa članstvom RS u EU. Ipak, glavna politička karakteritika perioda u kome se analizira nacrt SNB jeste intenziviranje unutrašnjeg dijaloga o Kosovu kao i samog procesa pregovora sa zvaničnom Prištinom pod pokroviteljstvom EU. Proces izrade novih strateških dokumenata, kao i njihov sadržaj, najviše su uslovljeni ubrzavanjem procesa pregovora sa Prištinom, što je dodatni objektivno otežavajući faktor.\nUkratko, PRE SVEGA rešiti pitanja oko KOSOVA da bi se Srbija izvukla iz, sa aspekta demokratske konsolidacije društva i države nemoguće situacije u kojoj je pitanje KOSOVA PRE SVEGA, i ušla u novu u kojoj je DEMOKRATSKA SRBIJA PRVO izvodljiva opcija.“\nU izveštaju „Rašomon“ objavljenom u avgustu 2019. CEAS ocenjuje:\n„Skora formalizacija odnosa Beograda i Prištine bi otvorila sada objektivno limitirane mogućnosti RS, da usred izuzetno komplikovanih pregovora sa Prištinom, usvaja nova strateška dokumenta.\nUkoliko Beograd uspe da odnose sa Prištinom formalizuje na način koji bi ga zadržao na putu EU integracija, jačanja odnosa sa NATO i zemljama članicama pojedinačno, a pre svega sa SAD, što CEAS smatra najpovoljnijim ishodom, spomenute nove strategije bi morale buduće odnose sa Kinom projektovati na način da ovi primarni interesi ne budu ugroženi.“


Rezultat pretrage za pojam: Đoko Krivokapić\nEPCG isplaćuje dividendu od 0,42 eura\nNIKŠIĆ - Skupština akcionara Elektroprivrede Crne Gore donijela je danas odluku o isplati dividende u iznosu od 55.282.227,64 eura.\nPODGORICA - Akcionari Elektroprivrede danas su na vanrednoj sjednici Skupštine sa 99,96 odsto glasova usvojili ugovor o prodaji uglja između te kompanije i Rudnika uglja.\nAkumuliran gubitak EPCG od 157 miliona pokriven iz kapitala i emisione premije\nPODGORICA - Prema odluci Skupštine, 8,6 miliona eura gubitka pokriće se iz sredstava emisione premije, a oko 148,4 miliona smanjenjem osnovnog kapitala EPCG.\nEPCG želi da preuzme akcije A2A i Aca Đukanovića u Rudniku uglja\nPODGORICA - Skupština akcionara Elektroprivrede Crne Gore EPCG zainteresovana je za preuzimanje akcijskog kapitala pljevaljskog Rudnika uglja, uz ocjenu da bi od tog posla dobrobit imao cijeli reprolanac.\nVukićević na čelu Montenegro Airlinesa, Krivokapić u EPCG\nPODGORICA - Za članove Odbora MA predloženi su Milica Abramović, rukovodilac Avio-helikopterske jedinice MUP-a, Dragan Popović kapetan avio-servisa Vlade, Dženan Demić mašinski inženjer i Miroslava Bjelica stručnjaka iz oblasti bezbjednosti.\nPRIJE 102453 MIN\nPRIJE 167114 MIN\nPRIJE 178492 MIN\nPRIJE 744499 MIN\nPRIJE 947727 MIN\nPRIJE 1304850 MIN\nPRIJE 1490188 MIN\nPRIJE 1779415 MIN\nPRIJE 1825430 MIN\nPRIJE 2304950 MIN\nPRIJE 2305295 MIN


U maminom stomaku – maminocose.rs\nRoditelji pred kojima je porođaj i susret sa bebom, poslednjih meseci trudnoće „svijaju svoje gnezdo“. Donose konačnu odluku o mestu gde žele da žive i dočekaju svoje dete, što podrazumeva uređivanje prostora i naravno pribavljanje svega potrebnog. Spisak potrebnih stvari nije mali, koliko god se trudili da budu skromni i da ne preteruju. Svakako jeNastavite čitati „Priprema za dolazak bebe“\nKada posmatramo porođaj kroz vreme, možemo da uočimo da je naziv „priprema za porođaj“ nastao sredinom prošlog veka. Sve dok se porođaj odvijao u kućama gde su žene živele, one se naravno nisu specijalno pripremale za porođaj. Većina stanovništva je živela u prirodi, po selima i porođaj je kulturološki doživljavan kao nešto prirodno, za štaNastavite čitati „Kakve sve pripreme za porođaj postoje“\nUkoliko ste trudni ove zime, verujemo da očekujete bebu uskoro, na proleće ili na leto. U kom god da ste mesecu trudnoće, ovaj sneg vam ide „na ruku“ da se umirite i ušuškate unutar sebe. Tokom dana svakako odvojite sat dva za jednu laganu šetnju, a ostalo vreme možete posvetiti sebi, laganim vežbama, masaži samoNastavite čitati „Čarolija drugog stanja“\nSvaka trudnoća je priča za sebe, kao i svaka žena. Drugo stanje je poziv ženi da stane i usmeri pažnju ka svojoj unutrašnjosti, jer tamo se događa tako mnogo stvari svetu nedokučive, a njoj najbliže. Živimo u civilizaciji koja se od svih čula najviše oslanja na čulo vida, no žena bi trebala da uvežba svojeNastavite čitati „Moje drugo stanje“\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 11 oktobra, 2021 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Moje drugo stanje\nPitaćete se gde bilo ko može da „skita“ tokom drugog stanja, ali trudnice znaju da je to internet uzduž i popreko. „Skitaju“ one tako po forumima i grupama, prolaze kroz razne medicinske i roditeljske portale i sigurno spadaju u jednu od najljubopitljivijih grupacija u virtuelnom svetu. Pokušavaju da odgonetnu zbog čega osećaju da su grudiNastavite čitati „Pitam se pitam dok kroz drugo stanje „skitam““\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 27 jula, 2021 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Pitam se pitam dok kroz drugo stanje „skitam“\nMišel Oden „Ljubav očima nauke“\nČesto ljudi misle za svaki porođaj koji nije „carski rez“ da je prirodan. Ali definicija prirodnog porođaja je drugačija. Prirodan porođaj je samo onaj koji je protekao bez dodavanja lekova i bilo kakvih drugih medicinskih intervencija. „Fiziolozi mogu razumeti pojavu koja je poznata babicama i nekim majkama – ili bar onim majkama koje su imaleNastavite čitati „Mišel Oden „Ljubav očima nauke““\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 14 juna, 2021 14 juna, 2021 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Mišel Oden „Ljubav očima nauke“\nU trećem trimestru priroda je potpuno usporila trudnice. Ne dozvoljava im više da „trče“ i žure bilo gde. One su sve teže i tromije. A i psiha se menja na način da postaju poput starijih ljudi. U poslednjem mesecu čak su i zaboravne, jer se priroda trudi da ih od spoljnog sveta okrene ka unutra.Nastavite čitati „Poslednji trimestar trudnoće“\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 12 juna, 2021 8 novembra, 2021 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Poslednji trimestar trudnoće\nProšle su početne mučnine i prilagođavanje tela „drugom“ stanju. Beba je tu i vi ste tu. Kako se osećate iz nedelje u nedelju nije uslovljeno samo položajem zvezda na nebu. Uslovljeno je i onim što se razvija kod deteta u određenoj nedelji. Tako na primer u 24.nedelji se razvijaju znojne žlezde kod bebe i tadaNastavite čitati „Drugi trimestar trudnoće“\nObjavljeno od stranemendadecijaradnja 12 juna, 2021 5 novembra, 2021 Objavljeno uU maminom stomakuOstavite komentar na Drugi trimestar trudnoće


Mitas | Srbija - Biciklistički pneumatici\nSpoljašnje i unutrašnje\nMitas spoljašnje i unutrašnje gume za bicikle\nMarka Mitas brand nudi spoljašnje i unutrašnje gume za bicikle. Sve spoljašnje i unutrašnje gume Mitas su proizvedene u proizvodnom pogonu u Republici Češkoj sa tradicijom koja traje duže od 100 godina. Gume Mitas odlikuju se visokim kvalitetom koji odgovara međunarodnim standardima sertifikovanim od strane kompanije SGS Zürich u Švajcarskoj. Savremeni sistemi upravljanja proizvodnjom i planiranjem su naš važan instrument koji obezbeđuje blagovremene isporuke kvalitetnih spoljašnjih i unutrašnjih guma Mitas za bicikle.\nGlavne kategorije spoljašnjih guma Mitas\nGlavne kategorije unutrašnjih guma Mitas za bicikle\nKarta prodajne i servisne mreže\nSpoljašnje i unutrašnje gume Mitas prodaju se putem naše prodajne i servisne mreže. Na veb stranici Distributeri možete da pronađete najbliže prodajno mesto. Ukoliko ne možete da pronađete prodajno mesto ili servis za naše proizvode, kontaktirajte nas direktno pozivom na telefonski broj: +420 491 447 540 ili putem e-pošte: +420 491 447 540 ili putem e-pošte: tyretube@trelleborg.com\nZa sva ostala pitanja vezana za naše proizvode, tehnička pitanja i druge potrebe i zahteve obratite nam se tu.


Svakom petom studentu nije prevara ako preda tuđi autorski rad | onogošt.me\nGotovo 40 odsto studenata kazalo je da nije dobilo informaciju o plagiranju na svom fakultetu/programu, malo više od 18 odsto je kazalo da jeste ali da informacija nije bila adekvatna, dok je skoro 35 odsto reklo da jeste i da su dobijene informacije bile dovoljne.\n“To je prilično alarmantno. U isto vrijeme, pitali smo fakultetesko osoblje da li su studentima pružili informacije o plagiranju – 76,56 odsto odsto je kazalo da jesu. To nije dobro, jer fakulteti misle da su informisali studente a studenti misle da ta infromacija nije dovoljna,” kazala je Bjelobaba, ističući da 20 odsto osoblja kazalo da uopšte nije pružilo informacije o tome studentima.\nZnačajan broj kako studenata tako i osoblja fakulteta ima problem sa prepoznavanjem autoplagiranja, mada je konsultantkinja SE kazala da taj problem nije svojstven za Crnu Goru već i za zemlje poput Švedske. Međutim, na pitanje članovima akademskog osoblja da li koriste softver za prepoznavanje plagijata dok kontrolišu radove studenata, više od 70 odsto ispitanika kazalo je da ne.\nNa Zeti uvedena zabrana ribolova\nZbog niskog vodostaja SRK Niksić je uz prisustvo inspektora za Slatkovodno ribarstvo uveo je ribolovni zabran na rijeci Zeti.\nZaposljenjem do veće inkluzije OSI u društvu\nUdruženje mladih sa hendikepom u saradnji sa NVO GEO - EKO Montenegro realizuje projekat "Zaposljenjem do veće inkluzije OSI u društvu".


/Obrazovanje/Regionalna škola tranzicione pravde/Regionalna škola tranzicione pravde\nRegionalna škola tranzicione pravde je desetodnevni program neformalnog obrazovanja o instrumentima za suočavanje sa prošlošću. Polaznici Škole slušaće predavanja o utvrđenim činjenicama na sudskim procesima pred Haškim tribunalom i nacionalnim suđenjima za ratne zločine, vansudskim mehanizmima za utvrđivanje činjenica o zločinima iz prošlosti, pravu žrtava kršenja ljudskih prava na reparacije i doprinosu arhiva i medija u utvrđivanju istine i odgovornosti, kulturi i sukobu sećanja i procesu pomirenja u post-konfliktnim društvima. Pored toga, studenti će imati prilike da razgovaraju o procesima napretka primene strategija tranzicione pravde u Bosni i Hercegovini, Kosovu i Srbiji sa stručnjacima iz ovih zemalja. U okviru Škole predviđene su posete mestima stradama u BiH, Kosovu i Srbiji.\nNa konkurs se mogu prijaviti studenti post-diplomskih studija univerziteta iz Bosne i Hercegovine, Kosova i Srbije, članovi političkih partija, aktivisti organizacija civilnog društva, i mladi profesionalci zaposleni u državnoj upravi (službenici ministarstava Bosne i Hercegovine, Kosova i Republike Srbije).\nZa prijavu je potrebno dostaviti biografiju, motivaciono pismo i dve preporuke, emailom na tj-school@hlc-rdc.org. Sve troškove u vezi Škole snosi organizator. Prevod na engleski je obezbeđen. Pohađanje Škole je besplatno. Konkurs je otvoren do 23. decembra 2012. godine.\nFond za humanitarno pravo Fond za humanitarno pravo Kosovo Udruženje„Pravnik“


Joksimović: Rezultati Srbije se ne mogu ignorisati | Novosadski informativni portal 021\nOna veruje da će na konferenciji, koja je zakazana za 22. jun biti osnažen naš reformski kurs.\n"Beograd nije iznenađen odlukom Evropske Unije da ne otvori nijedno poglavlje, odnosno klaster sa Srbijom. Očigledno da ne samo da nije bilo spremnosti Evropske Unije da primeni novu metodologiju, već nije bilo ni političke volje", rekla je Joksimović.\nZa Srbiju je značajnija informacija da će 22. juna biti održana Međuvladina konferencija na vrlo visokom nivou što je signal da nije prošlo neprimećeno sve ono što smo do sada uradili i da ne mogu da se ignorišu rezultati koje Srbija ima, dodala je ona.\n"Srbija je mnogo uradila prethodnih meseci, osnažili smo reformski kurs i politički poveli ovaj proces. Ne volim da širim negativnu poruku, ovo je težak proces ima svoje uspone i padove i mislim da je dobro što smo osnaženi, imamo samouverenost koja nije zasnovana na praznoj priči i verujem da će do kraja godine još konkretniji korak biti učinjen", istakla je ona.\n"Nikada nisam stavljala u kontekst evropske integracije i političke pritiske koji postoje, a čini mi se u poslednje vreme da imajući u vidu i sve što smo čuli iz Prištine ovih dana, od Kurtija i od drugih aktera, nekako taj koncentrovani pritisak se, čini mi se,u ovom trenutku je na delu, pre svega prema predsedniku koji ide u naše ime da razgovara. I u tom smislu, ja neću ovo da stavljam baš u kontekst pritiska jer mislim da ne bi trebalo da bude i verujem da nije, ali svakako da je ovo jedno osetljivo političko pitanje koje nekako, čini mi se, posebno kod nekih država članica EU dobija posebno zanimanje", rekla je za RTS Jadranka Joksisimović.\nevropska unija\tJadranka Joksimović\n13.06.2021\t• 17:01\n...plaćena od naših para da nas drži podalje od EU.\n13.06.2021\t• 14:51\nKome su namenjene ovakve besmislice? Zar postoji neko normalan ko u ovo može da poveruje? Srbija je propala zemlja u kojoj je ukinut ustav a opozicija vladajućem režimu zabranjena.\n13.06.2021\t• 14:39\nGlavna i odgovorna urednica "Velika Srbija" lista SRSa.