Vreme 568 - Izbori na Kosovu: Bojkot, glasanje, svadja\nRugovi nije lako da sastavi vladu s onima koji su do juče ubijali njegove partijske drugove, koalicija "Povratak" ne želi u koaliciju ni sa kim ko ne želi multietničko Kosovo u okviru SRJ i Srbije, a takvih na albanskoj strani nema\nPoslanici srpske koalicije "Povratak", njih dvadeset i dvoje, koliko će ih na osnovu preliminarnih rezultata izbora sedeti u budućem kosovskom parlamentu, biće, po svemu sudeći, od samog početka "privilegovani" u odnosu na ostale poslanike, pogotovo u odnosu na Albance, koji će u tom telu predstavljati ubedljivu većinu. Jedino srpskim poslanicima u budućoj Skupštini Kosova (sa 120 mesta) biće, naime, sve vreme trajanja njihovog mandata obezbeđen poseban prevoz. Naredne tri godine na zasedanja Skupštine srpski parlamentarci dolaziće u Prištinu iz svojih kosovskih enklava oklopnim vozilima i pod posebnom oružanom pratnjom vojnika KFOR-a.\nIronično govoreći, ispada nekako da čak i kada se opredele isključivo za parlamentarni vid političke borbe, Srbi na Kosovu ne mogu bez oklopnih transportera i bar nešto oružja. Slično bi se doduše, moglo reći i za tzv. međunarodnu zajednicu koja je multietničnost na Kosovu prvo "branila" NATO bombama, a sada je navodno vraća i uteruje prisustvom desetina hiljada do zuba naoružanih vojnika kojima, uzgred, mnogo toga promakne. Što se albanskog političkog faktora tiče, ironiji oko doslednosti svakako nema mesta – nezavisnost Kosova bila je i ostala jedini cilj kome streme sve političke stranke među Albancima. Pobednik izbora održanih 17. novembra, predsednik DSK-a Ibrahim Rugova, zahtevao je od međunarodnih faktora da odmah po zatvaranju birališta uvaže realnost i priznaju nezavisnost Kosova, i to čak pre nego što je bio završen posao prebrojavanja glasova. Rugova koji je i budući predsednik Kosova i koji važi za "najumereniju" i najdemokratskiju" opciju među Albancima nije požurio da u svoje predsedničke prioritete ubroji, na primer, ekonomiju i demokratiju, već pre svega nezavisnost. Shodno tome, i glavni prištinski dnevnik "Koha ditore" raspalio je istoga dana na prvoj strani veliki naslov – "A sada napred – ka državnosti".\nSVI ZADOVOLJNI: Ovakvi Rugovini prioriteti, ali takođe i prilično brza reakcija šefova diplomatija EU-a da "izbori na Kosovu sigurno nisu bili izbori za nezavisno Kosovo", spadaju u nešto što se s velikom sigurnošću moglo predvideti. Na proteklim izborima i neposredno posle njih nije se zapravo dogodilo niti promaklo ništa što se danima unapred nije moglo videti i na kosovskim političkim radarima. Bar mesec dana uoči izbora predviđalo se da će Ibrahim Rugova i njegov DSK biti sigurni pobednici, ali da najverovatnije neće osvojiti apsolutnu većinu. Još tada se pretpostavljalo da će Albanci na izborima nešto manje podržati one koji su u politiku ušli preko kalašnjikova i UČK-a i zadržali ponešto od starih navika – Hašima Tačija i Ramuša Hajredinaja. Jedina prava nedoumica vladala je oko broja Srba koji će izaći na birališta, od čega je zavisilo da li će u budućem parlamentu oni ili Tačijev DPK predstavljati drugu po veličini političku grupaciju. Izuzetno kratka predizborna kampanja i prilično snažna antikampanja onih koji su se protivili učešću Srba na izborima omogućili su Tačiju da osvoji više mandata nego što je na kraju pripalo koaliciji "Za povratak". (Vidi prilog uz ovaj tekst.)\nDva dana pre izbora, oni koji su pozivali na bojkot procenjivali su da će glasati samo oko 50 odsto registrovanih kosovskih Srba, i takav ishod smatrali sopstvenim uspehom. Istovremeno, ljudi iz koalicije "Povratak" strahovali su da bi taj odziv mogao biti i manji i najčešće su pominjali 16–17 poslanika u budućem kosovskom parlamentu. Uoči izbora i za njih je brojka od oko 50 odsto kosovskih Srba izašlih na izbore predstavljala uspeh. Jedan od lidera Koalicije Oliver Ivanović tvrdio je da je između dve opcije – duga kampanja i loš sporazum sa međunarodnom zajednicom, ili izuzetno kratka kampanja uz dobar sporazum – prevagnula ova druga.\nNa izbore je na kraju izašlo nešto više od 50 odsto registrovanih kosovskih Srba. Oni su time stekli kakvu-takvu šansu da se u budućem parlamentu bore za svoja prava, pokazali su nameru da i dalje žive na Kosovu, a zvaničnom Beogradu pomogli su da stekne i ponešto saveznika. Izlazak kosovskih Srba na izbore omogućio je ujedno predstavnicima međunarodne zajednice ne samo da ocene kako su izbori bili legitimni već i da, ne držeći nimalo do uobičajenih zapadnih standarda, zaključe kako je reč o fer i demokratskim izborima. Zanemari li se činjenica da je u predizbornoj kampanji često pucano na neke bliske saradnike Ibrahima Rugove (neki su i ubijeni, a KFOR nikada nije pronašao odgovorne), da su izbori obezbeđivani uz pomoć desetina hiljada naoružanih vojnika i da, osim nešto albanskih kamenica po glavama srpskih kandidata u okolini Kosovske Kamenice ili međusrpskih pretnji i poneke eksplozije u Kosovskoj Mitrovici, većih incidenata nije bilo – za kosovske standarde ovo su zaista bili neuobičajeno mirni izbori. Fer i demokratski svakako nisu mogli biti.\nSRPSKA POSLA: U prvima analizima izbora na srpskoj strani mogao se čuti žal zbog snažne izborne antikampanje koja je po nekim proračunima sprečila koaliciju "Povratak" da osvoji i više od 30 poslaničkih mesta. Bojkot je posebno bio snažan u Kosovskoj Mitrovici, gde je od oko 8200 upisanih birača glasalo manje od 700 njih (ili nešto više od osam odsto upisanih). Dva dana uoči izbora u Mitrovici je trebalo da se održi veliki predizborni miting sa "visokim gostima" iz Beograda. Procena "visokih gostiju" da bi to verovatno bio miting "visokog rizika" koji bi vodio novim srpskim svađama i podelama, zbog čega taj skup nije ni održan, bila je sasvim ispravna. Reporter "Vremena" koji je tog dana boravio u ovom gradu uzaludno je na ulicama Mitrovice pokušavao da nađe bilo koga ko je bio spreman da u subotu 17. novembra izađe na biralište, ili bar tako nešto javno prizna. Istovremeno, mnogi, pretežno mlađi stanovnici ovog grada nisu krili zadovoljstvo što su tog dana političari iz Beograda izgleda nešto "pokvarili stomak" i odustali od predizbornog mitinga. Centar grada bio je oblepljen plakatima sa porukom da se ni po koju cenu na izbore ne izađe i ne glasa za "šiptarsku državu, šiptarskog predsednika, šiptarsku skupštinu, šiptarsku vladu i Radu Trajković".\nJedan od najvatrenijih zagovornika bojkota Milan Ivanović, predsednik SNV severnog Kosova, objašnjavao je svoj stav između ostalog i pozivanjem na ono što se događa u Makedoniji. Tamo su, tvrdio je Ivanović, Albanci dobili pravo da u parlamentu koriste tzv. konsenzualnu demokratiju, dok Srbi na Kosovu ne dobijaju praktično ništa, čak ni slobodu kretanja. Većina stanovnika Mitrovice otvoreno je, inače, iskazivala bojazan da će posle izbora Albanci iz južnog dela grada pokušati da uđu u svoje stanove u severnom delu. Strahovalo se takođe da će i kosovski Srbi koji su u severni deo Mitrovce izbegli iz drugih gradova za nešto para pristati da krenu dalje, put Srbije, čime bi opstanak ove teritorije pod srpskom kontrolom bio ugrožen. Na sam dan izbora nekoliko grupa mladića neprekidno je stajalo nedaleko od izbornih mesta kao neka vrsta vizuelne opomene onima koji se ipak odluče da na izbore izađu. Bojkotaši su na kraju optuženi što broj srpskih poslanika u budućem kosovskom parlamentu neće biti veći.\nMarko Blagojević iz Cesida, koji je u ime ove organizacije posmatrao protekle izbore na Kosovu, kaže u razgovoru za "Vreme" da se u pojedinim analizama izbora preteruje kada se tvrdi kako je zbog bojkota propuštena šansa da se osvoji i više od 30 poslaničkih mandata. "Maksimalan broj mesta koji je koalicija 'Povratak' mogla da osvoji u slučaju masovnijeg odziva birača bio je 27", ističe naš sagovornik i dodaje da takav ishod ne bi bitnije promenio odnos snaga u Parlamentu, niti ugrozio većinu koje imaju partije koje okupljaju Albance. "Ta razlika u broju mandata više je simbolička jer bi 27 srpskih poslanika predstavljalo nešto značajniju političku snagu, ali opet bez moći da izbegne sudbinu manjinske poslaničke grupe. Ono što se zaista moglo jeste da se Rugovi prilično oteža traženje koalicionog partnera. Njegov DSK ne može sam da formira vladu, a po svemu sudeći neće joj biti dovoljna ni koalicija s Alijansom za budućnost Kosova Ramuša Hajredinaja, da obezbedi apsolutnu većinu. Nešto veći broj srpskih poslanika dodatno bi otežao pravljenje koalicionih kombinacija, ali bi krajnji efekat bio isključivo onaj – nek komšiji, Rugovi, crkne krava. Ništa više od toga", kaže Blagojević.\nU međuvremenu, sudbina bojkotaša postaje izgleda i prvorazredno političko pitanje i preti da dodatno produbi svađu po šavu Koštunica protiv ostalih iz DOS-a. Predsedništvo DOS-a zaključilo je u ponedeljak uveče da bi trebalo rasformirati Savezni komitet za Kosovo i Metohiju kako bi se ubuduće izbegla "dvojnost politike prema Kosovu", što bi značilo da briga o Kosovu prelazi gotovo isključivo u nadležnost Čovićevog Koordinacionog centra. Uz ovakav zaključak išla je i preporuka da se državnim činovnicima koji su vodili antiizbornu kampanju uskoro uruči otkaz. Jedan od njih, potpredsednik DSS-a Marko Jakšić, priznao je da se zalagao protiv izbora, dok je Momčilo Trajković tvrdio nešto što bi se moglo protumačiti kao – nisam bio ni za ni protiv izbora, ali ni obrnuto. Predsednik SRJ Vojislav Koštunica usprotivio se, međutim, ideji o ukidanju Saveznog komiteta za Kosovo i Metohiju i o tome obavestio javnost pismom. Koštunica smatra da je na Kosovu toliko problema da posla ima i za Čovićev centar i za sve ostale koji mogu da pomognu. Uz opaske o "duhu starog vremena" i "komitetske" manire, akcenat ovog pisma očigledno je na tezi da ni oni koji su se nedavno usprotivili izlasku Srba na izbore na Kosovu ne bi smeli ubuduće da budu zaobiđeni, skrajnuti ili zanemareni. Predsedniku SRJ odmah je otpisao Nebojša Čović, koji je ponovo zahtevao ukidanje Saveznog komiteta za Kosovo i Metohiju čiji su čelnici, iako državni činovnici, oko izbora vodili politiku suprotnu državnim interesima. Čović je primetio da nije baš previše legalistički i principijelno braniti organ savezne države čiji je predsednik radio protiv koalicije "Povratak". U trenutku zaključenja ovog izdanja "Vremena" (sreda prepodne), mnogo je nagoveštaja da bi sporenja oko nedavnog učešća kosovskih Srba na izborima (koje svi inače pominju u svetlu mudrog i izmenjenog prilaza zvaničnog Beograda) mogla da zamene tek utihnula sporenja oko protesta "crvenih beretki".\nPRIŠTINSKA MATEMATIKA: Analize onoga što se na izborima zbivalo na albanskom delu političke scene uglavnom se bave predviđanjima o Rugovinom traganju za mogućim koalicionim partnerom. Njegov ishitren zahtev da se prizna nezavisnost Kosova mnogi su protumačili i kao svojevrsno pripremanje terena budućeg predsednika Kosova za politički ortakluk sa jednom od stranaka nastalih na tekovinama UČK-a. Po istim tumačenjima, Rugova, koji je miljenik Zapada, neprekidno će ubuduće morati da se udvara onima koji su politički neuporedivo radikalniji od njega. Kao budući predsednik Kosova on neće biti u poziciji da raspiše referendum o nezavisnosti, niti povuče bilo kakav potez koji neće biti po volji stvarnom guverneru Kosova i čuvaru Rezolucije 1244 – Hansu Hakerupu. Glavni Hakerupov posao u naredne tri godine mogao bi se možda svoditi i na kontrolisanje frustriranosti albanskih političara, koji će vremenom postajati sve nervozniji i nestrpljiviji zbog očiglednih ograničenja novih vlasti da vuku bilo kakve radikalne poteze. Nevolja novog parlamenta ogleda se i u izuzetno malim koalicionim potencijalima svih glavnih političkih grupacija. Rugovi nije lako da sastavi vladu s onima koji su do juče ubijali njegove partijske drugove, koalicija "Povratak" ne želi u koaliciju ni sa kim ko ne želi multietničko Kosovo u okviru SRJ i Srbije, a takvih na albanskoj strani nema.\nZa mnoge posmatrače kao jedno od retkih izbornih "iznenađenja" mogao bi se uzeti i relativno slabiji odziv kosovskih Albanaca (oko 65 odsto) na prošlonedeljnim izborima. Uoči izbora govorilo se da upravo Albanci imaju snažan motiv da masovno podrže stranke koje se zalažu za nezavisnost Kosova (u svim stranačkim programima nezavisnost se pominje još na koricama, a ne na prvoj strani). Deo objašnjenja za nešto slabiji odziv Albanaca od očekivanog Marko Blagojević iz CESID-a pronalazi i u prilično rasprostranjenom predizbornom uverenju da Srbi i ako izađu na izbore ne mogu da ugroze dvotrećinsku većinu koja pripada albanskim partijama. Blagojević ujedno pominje i činjenicu da su mnogi Albanci prilično nezadovoljni načinom na koji funkcioniše vlast na lokalnom nivou, gde je UNMIK često "stariji" od izabranih političara koji su formalno na vlasti. Pojedini analitičari ne isključuju mogućnost da je deo birača možda apstinirao zaplašen ubijanjem i prebijanjem Rugovinih pristalica tokom predizborne kampanje. Jedna beogradska "škola mišljenja" smatra da su se Albanci svojevremeno prosto "palili na Slobu" i da su na izbore hrlili samo onda kad im je Milošević zabranjivao da glasaju po kućama. Slična "skopska škola" kaže da je deo potencijalnih glasača na dan izbora "dežurao" na položajima oko Tetova, zbog čega su na gubitku mogli da budu samo Tači i Hajredinaj.\nNekoliko dana posle izbora, međunarodna zajednica i dalje ne skriva zadovoljstvo zbog "fer i demokratske" izborne atmosfere i pobede "umerenog Rugove", koga ujedno učtivo podseća kako umerenima ne priliči baš priča o nezavisnosti dok se još broje glasovi. U Beogradu već počinju i prve ozbiljnije svađe političara zbog učešća i neučešća srpskih birača na izborima. Oni koji su glasali za koaliciju "Povratak" s nestrpljenjem iščekuju da vide kako izgleda parlamentarna borba u skupštini u kojoj Albanci imaju dvotrećinsku većinu i da li će se obistiniti bar delić onoga što im je pre izbora obećavano ne samo iz Beograda, već i iz Njujorka i Brisela. A obećavano im je pre svega da će (jednoga dana) moći da se vrate svojim kućama.\nNa osnovu nekih predizbornih obećanja "Koha" je verovatno imala pokriće za onaj naslov "A sada napred – ka državnosti". Po svemu sudeći, "Politika" još dosta dugo neće imati pokriće za naslov – "A sada nazad – ka svojim kućama". Ono napred i ono nazad ionako isključuju jedno drugo.\nRezultati izbora (privremeni)\nNaziv stranke\t% glasova\tbroj mandata\nDemokratskog saveza Kosova\t46\t48\nDemokratska partija Kosova\t26,7\t27\nSrpska koalicija "Povratak"\t10,96\t22\nAlijansa za budućnost Kosova\t7,82\t8\nVatan (koalicija bošnjačkih stranaka)\t4\nSkupština ima 120 mesta\nUpisano\tGlasalo\tOdziv (%)\nUkupno registrovano\t1.251.604\t697.294\t64,7\nUkupno SRJ van Kosova\t178.671\t97.734\t54,63


Dogodilo se na danasnji dan 4\_16. I 1832. godine\nDogodilo se na danasnji dan 416. I 1832. godine\njunackopleme on Sat Jan 16, 2010 8:13 am\nNa današnji dan je crnogorski guvernadur Vukoja Radonjić zajedno sa svojim bratom Markom Radonjićem “metnut u gvožđa u manastirsku pećinu (tamnicu u manastiru na Cetinju),dok je dio porodice pobijen, a preostali dio protjeran na austrijsku teritoriju (Kotor).\nOvim činom je fizički likvidiran potonji crnogorski guvernadur Vukolaj Radonjić, a preživjeli članovi porodice Radonjić protjerani na austrijsku teritoriju. Medjutim, niko ništa ne kaže o tome ko je i kada ukinuo pravo nasljedstva porodice Radonjić na guvernadursku funkciju, ustanovljeno 1770. godine i potvrdjeno diplomom koju je tim povodom dobio guvernadur Jovan Radonjic.\nKako je tekao zavrsni cin guvernadurove drame i uopste porodicne drame guvernadura Radonjica ,opis daje Risto Dragicevic, pozivajuci se na P.Rovinskog i L.Tomanovica. Prema njemu, akcija na sprovodjenju *falcifikovane* “odluke Senata” (?) tekla je ovako: “Izvrsenje "presude" bilo je povjereno senatoru Stevanu Perkovu Vukoticu, koji je pozvao snaznoga i hrabroga(?) Peja Matovica (Voinovica) sa jos nekoliko tako odvaznih(?) Čevljana.\nNapad je izvrsen nocu i Radonjiceva kuca je najprije potpaljena, pa je Pejo uspio da uhvati bivsega guvernadura( šezdesetčetvorogodišnjeg) Vuka, a pored toga ubijeno je jos 5-6 lica (članova porodice) na Lovenu, gdje su im bili katuni. Svi ostali su se predali i posli su u Kotor, dok im je imanje RAZGRABLJENO, a bivsi guvernaddur doveden je na Cetinje i zatvoren zajedno sa svojim bratom Markom, u jednoj manastirskoj pecini, koja ce se otada zvati Guvernaturovica. U zatvoru je drzan do pred kraj maja mjeseca , te je po oslobodjenju, uz pratnju gvardije dopracen do Kotora, (gdje je u noći između 29. i 30. maja i umro - F.R.) .”\n(Komentar -F.R) - U takvoj pecini drzati nekoga i 3 dana je previse, a ne od januara do kraja aprila i to usrijed zime je nevidjeni zlocin. Naime, posto je se guvernadur Vuko razbolio i od posljedica tamnovanja u takvijem (ne)uslovima je pusten odn. uz pratnju gvardije dopracen do Kotora.Ubrzo je i umro jer se nije mogao oporaviti od bolesti. Vuko Radonjic bi jos ko zna do kada tamnovao u Guvernadurovici, da se nije ozbiljno razbolio.Vazno ga je bilo tada brzo “osloboditi” kako ne bi kojem slucajem umro u pecini, te se ne bi moglo tvrditi kako mu je u stvari tamo bilo vrlo ugodno, a ne da su Vuko i njegov brat Marko Radonjic tu zivjeli “od jedne litre vode i hljeba” - kako je sam Marko pisao poslije smrti guvernadura Vuka Radonjića.\nOsim sto govori o tome kakvim se 'UVJERLJIVIM ARGUMENTIMA' mitropolitska struja sluzila u ostvarivanju svoje ' ISTORIJSKE POBJEDE' nad guvernadurstvom, ovaj opis negira i dvije tvrdnje povodom istog slucaja, sadrzane u drugim relevantnim istoriografskim spisima. Rijec je o tvrdnji u pismu Senata crnogorskog ruskom poslaniku Tatiscevu od 19.avgusta 1832.godine, “da je Radonjicima bio dat rok od mjesec dana da uzmu svoju pokretnu imovinu, koja im je bila neprikosnovena, pa tek poslije toga da im se kuce razruse, dok je njihovo pokretno imanje imalo da se javno proda.I rijec je o tvrdnji Dusana Vuksana, u njegovom tekstu Guvernadurovici u doba Vladike Rada, da su nakon “stroge” presude Senata “sva celjad prebacena preko granice u Austriju, izuzevsi Vukolaja, koji je bio doveden na Cetinje i bacen u manastirsku tamnicu”. O stradanju porodice Radonjica u progonu i nakon njega, koje najrjecitije negira takve tvrdnje, pise i Luka Radonjic u svom pismu Stremouhovu, ruskom konzulu u Dubrovniku, decembra 1856. godine, gdje navodi da je od trideset dvoje clanova porodice guvernadura Radonjica, koju su uspjeli da zivi predju granicu, “izginulo vise od jedne trecine”, uglavnom od iste ruke koja je “otrovala” guvernadura Vuka.\n*Ovim činom je fizički likvidiran potonji crnogorski guvernadur Vukolaj Radonjić, a preživjeli članovi porodice Radonjić protjerani na austrijsku teritoriju. Medjutim, niko ništa ne kaže o tome ko je i kada ukinuo pravo nasljedstva porodice Radonjić na guvernadursku funkciju, ustanovljeno 1770. godine i potvrdjeno diplomom koju je tim povodom dobio guvernadur Jovan Radonjic.\nCrnogorska istoriografija,nudi dovoljno dokaza za NEUTEMELJENOST svih iskaza u odluci Senata od 4/ 16.januara 1832. godine, koji je trebalo da POSLUZE KAO POKRICE za odluku da se Vuko Radonjic protjera iz zemlje, ne iscrpljuje svoje nenamjerno, ali nemilosrdno seciranje najprije tog dokumenta, a potom i sebe same. Svojevrstan crescendo u tom pogledu ona postize onda kada, opet nenamjerno, objelodanjuje DA SE NE ZNA TACKO KO SU BILI CLANOVI SENATA CRNOGORSKOG, koji je Vuka Radonjica osudio na progostvo iz zemlje, a DA SU CLANOVI SENATA CRNOGORSKOG, KOJI SU SE “POTPISALI” na izvjestaju Tatiscevu, KAO DONOSIOCI TE ODLUKE, BILI NEPISMENI.( Svi osim dvojice ruskih predstavnika -izaslanika Vukotica i Vucicevica, zbog kojih u odluci “Njegosevog Senata”, kako istoricari najcesce nazivaju Senat crnogorski na cijem su celu upravo predsjednik i podpredsjednik ruskih izaslanika Vukotic i Vucicevic, stoji da je presudjeno o progonu crnogorskog guvernadura Vuka Radonjica izvan crnogorskih granica “PO CARSKIJEM ZAKONIMA” odnosno, RUSKIM ZAKONIMA). Ako se bivsem guvernaduru odista sudoio po “carskijem zakonima”, a Petar II Petrovic kaze da je sudjenje obavljeno po “zakonima nasijem”, onda je to NESTO MNOGO TEZE od pukog neznanja i laznog predstavljanja i znaci, u najmanju ruku, ne samo da on ne govori o stvarima onakvim kakve su bile, nego i DA SVJESNO POKUSAVA DA PRIKRIJE VLASTITU ODGOVORNOST ZA PREDAJU CRNOGORSKE UPRAVE I SUDSTVA DRUGOJ DRZAVI , OPTUZUJUCI PRI TOME DRUGOGA ZA “VELEIZDAJU”.


Park-šuma Zvezdara nalazi se na istoimenoj Beogradskoj opštini. Ovo atraktivno izletište prostire se na površini od oko 137 ha, od čega je 21 ha uređen kao park. Prosečna starost vegetacije iznosi oko 50 godina. Danas najveći deo park-šume čine čiste ili mešovite vrste drveća (bagrem, crna i kanadska topola, američki jasen, gorski javor, beli jasen, hrast, crni i beli bor, i dr.), kao i šumsko i ukrasno šiblje. Osnovna funkcija Zvezdarske šume je unapređenje životne sredine i optimizacija ekoloških uslova u gradu (poboljšanje mikroklimatskih uslova, prodor svežeg vazduha do centralnog gradskog tkiva, protok vazdušnih strujanja za provetravanje grada).\nZvezdara je nedovoljno istraženi arheološki lokalitet praistorijskog doba. Iz kasnijeg perioda, na grebenu brda, postoje ostaci i spratovi Laudonovog šanca, izgrađenog u austrijsko-turskom ratu 1717. godine po naređenju Eugena Savojskog. Šanac je obnovljen u ratu 1789. godine, od strane maršala Laudona, po kome je i dobio ime, a koristili su ga i Karađorđevi vojnici, prilikom osvajanja Beograda u Prvom srpskom ustanku.\nPosle Prvog svetskog rata na ovoj lokaciji su bile utrine, vinogradi i mnoge ciglane. Kada je tridesetih godina XX veka na vrhu brda sagrađena Opservatorija počelo je pošumljavanje, koje je intenzivirano u periodu posle 1945. godine, u toku dobrovoljnih radnih akcija. Uloga ovog novog šumskog kompleksa bila je delimično i zaštita Beograda od vetra (košave).\nDanas Zvezdara u pejsažu grada deluje kao dominantni zeleni masiv, naročito istaknut u odnosu na deo grada pored Dunava i saglediv sa raznih tačaka u gradu i mnogih viših kota na periferiji. Dominanatni položaj i relativno velika nadmorska visina čine da se sa platoa i grebena Zvezdare može sagledati široka panorama grada, sa Avalom u zaleđu i predelom preko Dunava. Naročito vredne vizure mogu se sagledati sa kote 273, kod kafane "Beli bagrem" i "Vrh Beograda".\nOvaj park trenutno nudi prirodan i prijatan ambijent za odmor i rekreaciju - staze za šetnju, rekreativne zelene površine, biciklističke staze, igrališta za decu, teren za mini golf, boćanje i sl.\nAstronomska opservatorija (1929-1931), koja danas uživa status spomenika kulture, delo je poznatog arhitekte Jana Dubovia. Pored opservatorije ističu se i druge specijalizovane ustanove: Institut "Mihajlo Pupin" (naučno-istraživački centar), dečiji centar "Zvezdani gaj", Gradska bolnica (podignuta 1936 godine sredstvima iz zadužbine Nikole Spasića), sedam malih stadiona - FK "29. Novembar", FK "Zvezdara", FK "Mladi proleteri", u severozapadnom delu). Pored ograde ove bolnice nalazi se Trećepozivačka česma, koja se zvala i Bulbuderska česma, jer je sagrađena na izvoru Bulbuderskog potoka. Podignuta je 1915. godine, palim trećepozivcima na Varovnici, a obnovljena je 1927. godine. Danas je ova česma spojena sa gradskim vodovodom i uživa predhodnu zaštitu.\nPark-šuma Zvezdara je danas oštećena sečom drveća zbog nelegalne (pretežno individualne stambene) izgradnje. Zbog toga je 2007. godine gradska vlada donela odluku o proširenju Zvezdarske šume ka severu i jugu, i konačnom povezivanju sa Ada Hujom i Šumicama, putem parkova ili avenija kako bi se formirao Beogradski zeleni pojas.\nIako Zvezdarsku šumu zovu još i «pluća Beograda» jer donosi vazduh u Beograd i štiti Karaburmu od erozije i kliženja zemljišta, ona još uvek nije proglašena za zaštićeno prirodno dobro.\nОбјавио Zvezdarac у 13:12\nОзнаке: šuma, Zvezdara\nАрхива чланака децембар (1) април (1) јануар (1) новембар (1) октобар (2) септембар (1) август (1) јул (1) јун (1) мај (1) фебруар (3) октобар (1) март (1) децембар (1) јул (2) јун (2) децембар (1) новембар (1) септембар (1) фебруар (3) децембар (1) јун (3) мај (3) април (1) март (1) фебруар (2) јануар (5) децембар (1) новембар (1) август (1) јун (2) мај (3) април (1) фебруар (3) јануар (4) новембар (4) октобар (2) септембар (1) август (1) јул (1) јун (1) мај (3) април (2) март (3) фебруар (1) јануар (1) децембар (14) новембар (6) октобар (2) септембар (6) август (1) јул (4) јун (2) мај (4) април (10) март (12) фебруар (9) јануар (20) децембар (18) новембар (12) октобар (5) септембар (10) август (9) јул (9) јун (14) мај (10) април (21) март (41) фебруар (50) јануар (35) децембар (49) новембар (57) октобар (45) септембар (35) август (24) јул (8)


Pršti katalonsko-pariski rat! | BN\nPršti katalonsko-pariski rat!\nBarsa stavila na sto pola milijarde, Sveci uzvraćaju i kreću po De Lihta! Ajaks trlja ruke! Dok se dvoje svađaju treći se koristi. . .\nFudbal 25.01.2019 | 22:30\nŠamar u lice Nasera Al Kelaifija. Svesno ili ne, tako će ga bar on shvatiti, jer to je čovek koji je navikao da on bude taj koji će drugima da uzima, a ne obrnuto. Međutim, ovo navlačenje sa Barselonom uzima sve više maha, a kad podvučemo crtu reklo bi se da petro-dolari sa Bliskog istoka prosto nisu dovoljni u sudaru sa pozicijama koje u svetskom fudbalu već decenijama ima katalonski gigant. Međutim, i jedni i drugi su tvrdoglavi i neće tako lako popustiti. Barsa ne želi da preda tron, PSŽ odbija da prizna da ni sa tolikim novcem ne može se umuva u staru evropsku aristokratiju. Zato danas i francuski i španski mediji Barsinu kupovinu Frenka de Jonga vide samo kao nastavak rata u kome će jedni drugi guliti do koske.\nZaradiće samo Ajaks, koji trlja ruke zbog tuče pijanih bogataša dok lova leti na sve strane. Ali nekako uvek završi u Amsterdamu. Na prodaji De Jonga su Holanđani zaradili 75.000.000 evra, ali su kroz bonuse uspeli da možda uštinu još 11.000.000. Morala je Barsa nekako da pobedi PSŽ, pa je morala i da podigne cenu.\nSad je red na Matijsa De Lihta, koji bi trebalo da bude skuplji od dvojice Ajaksovih supertalenata mada posle naglog skoka De Jongove cene to više nije izvesno. Za De Lihta se do sada uglavnom pričalo da je obećan Barsi. Kao što se uglavnom – bar u Holandiji – pričalo i da je De Jong obećan Svecima. Pa smo onda videli da obećanje nije baš uklesano u kamenu.\nKako bilo, ugledni Telegraf navodi je PSŽ, čim je saznao za De Jongov dogovor sa Barsom, krenuo po De Lihta i usput poručio: ako treba uzećemo i Donija van de Beka! Telegraf međutim podseća da De Lihtmože da bira gde će, jer pored PSŽ-a i Barelone zovu i Bajern, Juventus i Mančester Siti. Algemen Dagblad – mada je to dnevnik stacioniran u Roterdamu i samim tim bliži večitom rivalu Fajenordu - čak piše da je Juventus trenutno favorit za De Lihtov potpis, pošto mu navodno garantuje minute i sazrevanje uz Đorđa Kjelinija.\nAli kad Barsa i PSŽ krenu svom silinom ostali se obično sklone, jer Sveci pre svih ne rezonuju racionalno koliko emocionalno. I dalje im nisu oprostili onih 1:6 iz Lige šampiona. Kao što ni Barselona njima nije zaboravila otimanje Nejmara, ne vredi ni to obeštećenje od 222.000.000 koliko je PSŽ platio za Brazilca. Pamte na Kamp Nou i da im Sveci nisu dali Marka Veratija, da im sada ne daju Adrijena Rabioa, da se pojave kao mirođija u svakoj priči u kojoj Barselona traži nekog supertalentovanog igrača.\nI nije to samo subjektivan utisak. Otkako je Nejmar otišao Barselona je na pojačanja strovalila nestvarnih 533.000.000 evra! Za godinu i po dana dakle. Poređenja radi, u sezonama 2013/2014, pa 2014/2015 i na kraju 2015/2016 Barsa u januarskom prelaznom roku nije trošila ni dinara. Onda je istresla 120.000.000 za Filipea Kutinja prošlog januara - tada je stigao i Džeri Mina - a sada još 75.000.000 za Frenkija de Jonga, mada će se on “pisati“ tek za leto. Stigli su i Kevin Prins Boateng i Žejson Muriljo... Barselona više ne kupuje samo one igrače koji će odmah u prvi tim. Sad kupuje i za svaki slučaj. Nejmar ju je naučio toj lekciji.\nA prema poslednjim informacijama, Al Kelaifi je rešen da demonstrira svu finansijsku silu države Katar. Šuška se da će preko posrednika pokušati da uznemiri sve igrače za koje oseti da bi mogao da ih privoli na Park prinčeva. Pominju se Usman Dembele, Filipe Kutinjo, Serhio Buskets, Samjuel Umtiti i MarkAndre Ter Štegen. Finansijski fer plej mu srećom neće dozvoliti da baš toliko poludi, zato ga je Uefa i uvela. Da jedan bogataš zarad svoje razonode ne uzme klub i uvede ga u dugove koje neće moći da vraća kad se gazda zasiti igračke.\nSamo što ni Uefa nije naišla na ovako jakog rivala. Posebno opasnog kad mu je ego povređen. A sigurno je Al Kelaifija zabolela naslovna strana Ekipa, u slobodnom prevodu: “Barsa u lice Pari Sen Žermenu“. I u tom tekstu podseća se da su prve trzavice između dva kluba krenule još 2013, s tim da je to sve bilo benigno: Barsa bi Tijaga Silva i Markinjosa, PSŽ ne da, Sveci bi Luku Dinja, Blaugrana odbija...\nPravi problemi nastaju na leto 2017. kada Marko Verati traži od Parižana da ga puste u Barselonu, na Ibici se čak slika sa naslovnom stranom katalonskog Mundo Deportiva, Ekip piše da je Al Kelaifi bio toliko ljut da nije hteo ni da se javi na poziv kolege Đozepa Marije Bartomeua. Toliko je sve otišlo daleko da je superagent Mino Rajola, kad je u januaru 2018. preuzeo brigu o Veratijevoj karijeri i prateći miris novca prvo zakucao na vrata stadiona Kamp Nou, od jednog od visokih funkcionera Barselona dobio vrlo kratak i jasan odgovor: uzalud! Ta se dva kluba nikad neće dogovoriti.\n“Nikad više“, citira Ekip tačan odgovor.\nAli to ne znači da vatra utihnula. Dva puta je navodno na zahtev Lionela Mesija Blaugrana kretala poAnhela Di Mariju, ali PSŽ nije hteo ni da čuje za ponudu od 40.000.000 evra. Sad je aktuelna potera zaAdrijenom Rabioom, koji je zbog odbijanja da produži ugovor sa šampionom Francuske preseljen u mladi tim zbog čega je igrač tužio klub Sindikatu fudbalera. Navodno ga i dobio.\nI sad opet, po srpski, mere čiji je duži. Ovog puta preko De Lihtovih leđa. Ili još bolje preko Ajaksovog računa. Holanđani su već izračunali, od sezone 2010/2011 čista zarada Kopljanika na transferima, dakle kad se odbiju sume izdvojene za pojačanja, celih 229.000.000 evra! U tom periodu samo su još Benfika (464.000.000 evra) i Porto (302.000.000) ispred Ajaksa. A daleko iza su Monako (184.000.000), Lil (157.000.000), Santos (156.000.000), Đenova (147.000.000), Udineze (145.000.000), Red Bul Salcburg (137.000.000), Sevilja (135.000.000)....\nKoje pare, uzas! Evo mene i cijelu moju mjesnu zajednicu za 10.000.000, moze 8 maraka.


Juznoamericki koktel - Moj Nedeljnik\nZanimljivo je poslednjih meseci u svetskoj kuci fudbala (FIFA), gde su hapsenja visokih zvanicnika postala gotovo svakodnevna. Moze se reci da je zasenila cak i Holivud , a sudjenja neodoljivo podsecaju na mafijaska. Opustila se malo vise ruka Hose Mariju Marinu i Huan Anhelu Naputu, i nasli se na optuzenickoj klupi njujorskog suda, koji je nadlezan u ovim slucajevima, s obzirom da su Sjedinjene Americke Drzave inicijator cele akcije suzbijanja korupcije u FIFA.\nMarin je bivsi predsednik fudbalskog saveza Brazila i guverner Sao Paola. Proglasen je krivim u sest od sedam tacaka optuznice, za prevaru i pranje novca. Naput, koji je vodio fudbalski savez Paragvaja, kriv je za reketiranje i prevaru. Istraga se bazirala oko prodaje marketinskih i TV prava za sva takmicenja u Juznoj Americi, cime su Marin i Naputo nezakonito prisvojili 200 miliona dolara! Obojica su suspendovani dozivotno iz fudbala.\nProslog meseca, visoki funkcioner FS Argentine Horhe Delhon, izvrsio je samoubistvo posle optuzbe da je primio mito od 2 miliona dolara. Na listi federalnog tuzioca, nalazi se jos 40 fudbalskih zvanicnika sa americkog kontinenta u okviru istrage o korupciji! Cetrdeset? Ima li ko u FIFA, a da nije upleten u necasne radnje?? Sumnjam, kada vidimo sta se dogadja u svetskom fudbalu, i kakav primer i poruku salju zvanicnici FIFA. Zasto bi se i ostali fudbalski funkcioneri i gazde ponasali drugacije?\nPrevise su se osilili i opustili u FIFA, koji su se osecali nedodirljivo za vreme Sepa Blatera. Tako su se i ponasali, ali Blaterovim hapsenjem i suspenzijom njihova moc je znatno opala.Moc i uticaj koji su neadekvatno koristili, za svoje licne, a fudbalske interese potpuno zanemarili.\nOvo sudjenje i kazne, moraju biti samo podsetnik FIFA da se jos jace i snaznije bore protiv mahinacija u svojoj organizaciji, kako bi ponovo zadobili poverenje u sportu.


Vuèiæ: "Spremni smo da idemo na izbore" - Vesti Izbori 2022 - B92.net\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ istakao je da još izbori nisu završeni formalno.\nIzvor: B92 nedelja, 17.04.2022. | 22:03 -> 22:15\nRekao je i da mu tek predstoje konsultacije.\n"Kada se izbori formalno završe, pozvaæu sve na konsultacije, odrediti mandatara, sve u skladu sa zakonom", rekao je Vuèiæ.\nVuèiæ: "Niko nema pravo da naoružava Prištinu, ali njih je baš briga"\nOn je dodao i da ima dobru komunikaciju sa Daèiæem, i da se èesto èuje sa njim.\n"Ja veoma poštujem SPS i ljude koji glasaju. Imam dobar lièni odnos sa Daèiæem, i od mene nije èuo nijednu lošu reè. On može da pretpostavi sa kakvim se pritiscima suoèavam, pošto je deo toga prošao 2013. godine, kada sam ja veliki deo tereta preuzeo na svoja leða. Mi smo juèe u Beogradu i Srbiji dobili mnogo glasova ljudi koji su glasali za druge partije 3. aprila. Ljudi su razoèarani ponašanjem dela opozicije, i shvatili su ozbiljnost situacije", naveo je Vuèiæ.\nOn kaže da su SPS, ali i desnièarske partije, osvojile daleko manje glasova na ponovljenim izborima.\nGovoreæi o razgovoru sa Draganom Ðilasom, Vuèiæ je rekao da nije imao potrebu da se pravda bilo kome.\n"Imali smo pristojan razgovor. Svi znate šta on misli o meni i ja o njemu. Nisam ni njemu ni gospoði Tepiæ pominjao imena u kampanji, osim ako baš nisam pitan. Gospodin Ðilas je došao, a ja sam ga obavestio da mi imamo veæinu. On je rekao da to razume. Onda sam mu rekao da mogu da napravim i mnogo veæu veæinu. Pitao me da li možemo da idemo na izbore. On smatra da je pitanje legitimiteta sporno".\nVuèiæ najavio novu pomoæ za graðane Srbije\nVuèiæ otkrio nove planove: "To je spas Srbije, u pitanju su milijarde investicija"\nVuèiæ je jasno odgovorio da su spremni da idu na izbore ako druga strana to želi, ali da novembar nije realan i da opoziciji to ne odgovara.\n"Ukoliko najjaèa opoziciona lista smatra da treba da idemo na prevremene gradske izbore, iæi æemo. Mislim da treba da proðe bar šest meseci, ali ako budu insistirali, možemo i ranije. To æu predložiti na stranaèkom odboru".\nPrema njegovim reèima zdravu državu možete da imate samo dok se ne postavlja pitanje legitimiteta.\n"Nije važno kad me vreðaju, ali pitanje legitimiteta je suštinsko pitanje. Oni nisu 2012. izašli u susret, a mi æemo da izaðemo u susret", poruèio je predsednik Srbije.\n"Sada sam imao 79.4 na ponovljenim predsednièkim izborima. Ljudi su za 15 dana razumeli kakvi su drugi, da bi se svi okupili da sruše SNS. Ja sam to govorio ranije, ali mi niko nije verovao. Dogodilo se i mnogo drugih stvari, koje su pokazale ko ima odgovoran odnos prema zemlji. Beskrajno sam zahvalan ljudima na podršci, i ja sada imam još veæu odgovornost prema svima", dodao je Vuèiæ.\nTakoðe, poruèio je i da se zna da je Aleksandar Šapiæ kandidat za gradonaèelnika Beograda i da veruje da æe se dobro pokazati.


Odbojkaši Šumadije očekuje pet utakmica – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Odbojkaši Šumadije očekuje pet utakmica\nOdbojkaši Šumadije očekuje pet utakmica\nOvog vikenda OK „Šumadija“ očekuje 5 utakmica! U subotu od 15 časova, juniori najpre gostuju u Petrovcu i u okviru drugog kola juniorskog takmičenja igraju protiv domaće „Sloge“ ali u oslabljenom sastavu.\nZatim, u subotu od 14 časova u Mionici, u 8. kolu Druge lige zone Centar seniorkle igraju protiv ZOK „Ribnice“, dok seniori dan kasnije, u nedelju, od 19 časova u velikoj sali Sportsko rekreativnog centra dočekuju Beogradsku ekipu OK „Roda“.\nU ponedeljak dve utakmice mladjih kategorija i to od 20.30 časova u maloj sali u derbi susretu kadetkinje će ugostiti Kragujevačku ekipu ZOK „Red Fox Smec 5“, dok u isto vreme u Batočini najmlađe takmičarke – predpionirke, prvi put naći će se u takmičarskoj utakmici, otvarajući prvenstvo protiv ekipe ZOK „Sloga 2016“.\nPrethodna: RTV Sunce – Izložba Andjeline Tucaković\nSledeća: Seniorke Fortune plus gostuju ekipi Karađorđa


Koncert "Barcelona Gipsy balKan Orćestra" u Beogradu\nKoncert „Barcelona Gipsy balKan Orćestra“ u Beogradu\nTanjug 19. juna 2022. 23:28\nBEOGRAD – Međunarodni sastav “Barcelona Gipsy balKan Orćestra” – BGBO večeras je održao koncert na pozornici Botaničke bašte “Jevremovac” u Beogradu pred nekoliko hiljada posetilaca.\n„Dobro veče, dragi ljudi, divno je videti vas u ovako ogromnom broju i komotno možemo da kažemo da je još jedan naš koncert u Beogradu bio rasprodat. Drago mi je da se vidimo nakon toliko teškog perioda za nama, nadamo se da je sve to konačno završeno“, obratio se publici lider benda, kontrabasista Ivan Kovačević, Beograđanin koji živi u Barseloni.\nNastup je održan u sklopu muzičkog ciklusa “Garden Sešions” započetog leta 2021. na istom mestu, i prethodne dve noći (petak i subota) koncerte su imali Rade Šerbedžija i pop dama Aleksandra Radović.\nEtno džez atrakcija “Barcelona Gipsy balKan Orćestra” dolazi u Srbiju u okviru proslave malog jubileja – 10 godina postojanja.\nOvaj međunarodni sastav prvi put na turneji predstavlja svoj autorski materijal – instrumentalni i vokalni, i to u triptihu koncerata – u Beogradu večeras, onda na Svetski dan muzike 21. juna u Kragujevcu u Zastavinoj Bašti i u Nišu 22. juna u Banovini.\n„Drago mi je da se ponovo vidimo, volimo kad smo kod vas. Prošle su tri godine“, na skoro čistom srpskom jeziku je govorila Abita.\nBend je svetski poznata atrakcija svetske world music scene i rado viđen bend širom sveta koji izvodi pesme na mnogim jezicima – španskom, ruskom, romskom, italijanskom, srpskom.\nSedište benda je u Barseloni (Španija) i trenutno nastupa sa osmoro članova na bini: Margerita Abita (vokal, Italija), Dani Karbonelj (klarinet, Katalonija-Španija), Pere Nolasc (violina, Španija), Fernando Salinas (harmonika, Španija), Julien Čanal (gitara, Francuska), Ivan Kovačević (kontrabas, Srbija) i Stelios Togjas (perkusije, Grčka,) Oleksandr Sora (violina, Ukrajina).\nNajveće oduševljenje publike svakako je bilo pri energičnom i uvek efektnom izvođenju narodne makedonske pesme „Jovano, Jovanke“ (poznate su razne verzije kompozicije koje sviraju i pevaju Bilja Krstić, Vlatko Stefanovski i Miroslav Tadić, nekada i pokojni Toše Proeski).\nTakođe, publika je uživala u naslovu „Ay, Carmela“, nacionalna pesma, omiljena među Republikancima u Španskom građanskon ratu (1936-1939), koju domaća publika poznaje i voli iz obradu Darka Rundeka.\nZa sam kraj koncerta od 100 minuta, bend je eksplozivno izveo muziku iz antologijskog hit mjuzikla „Cigani lete u nebo“.\n„Hvala vam beskrajno što ste bili sa nama večeras. Zaista je predivno veče. Nakon koncerta bićemo tu da vam potpisujemo naše diskove i ploče, kao i fotografije. Daćemo vam sve od sebe što možemo. Svuda smo svirali po Evropi i svetu, ali samo ovde u Srbiji i Beogradu možemo lepo pokazati šta je to balkanska muzika“, nadahnuto je za kraj izjavio frontmen benda Ivan Kovačević.


Gajin: Ukidanje državne televizije nije teško zamisliti – Net.hr\nGajin: Ukidanje državne televizije nije teško zamisliti\nAutor: Danijel Jelenek 10:42 22.08.2013\nMoguć grčki scenario za RTS\nNije teško zamisliti da bi javni servis, RTS i RTV, mogao doživeti sudbinu koja bi možda ličila na grčki scenario, odnosno ukidanje državne televizije.\nTo je izjavio član radne grupe za izradu zakona o javnim medijskim servisima Saša Gajin, povodom odluke da se ukine TV pretplata i da javni servisi pređu na državni budžet, javlja FoNet, a prenosi Mondo.\nUmesto da se ide na to da se javni servis razvija i učini ljudima interesantnim kvalitetnim sadržajem i informacijama, pokušava se da se javni servis veštački održi u životu, pa makar to bilo i na elementarnom nivou, a sa tog elementarnog nivoa nije teško zamisliti da bi javni servis, RTS i RTV, mogao doživeti sudbinu koja bi možda ličila na grčki scenario, istakao je Gajin za “Danas”.\nTakvo rešenje, objašnjava, imamo u pojedinim verzijama zakona koje smo radili u okviru radne grupe, ali već zakonsko obavezivanje da će se raditi na tome da se stvari\nvrate u normalu, jer je pretplata jedini opravdani način finansiranja javnog medijskog servisa, govori dosta.\nPrema njegovim rečima, ako nema finansijske autonomije, nema ni uređivačke autonomije, ako se javni servis “finansira iz budžeta, odnosno ako izvor finansiranjajavnog servisa zavisi od političke volje vlasti.”\nGovoreći o problemima prilikom izrade zakona o javnim servisima, on je ukazao da su “neki krugovi koji se zanimaju za medijsko zakonodavstvo” pokušali da utiču na sadržaj zakona.\n– Oni su to pokušali neformalno, neinstitucionalno. Ne kroz rad radne grupe, javnu raspravu ili javnu polemiku. Javna rasprava mora da postoji, ali ne i da se na tajnim sastancima prepravljaju odredbe zakona – rekao je Gajin.\nPoseban problem je, prema njegovim rečima, što se na zakonima radilo u tajnosti i to je kulminiralo, pa su I NUNS i CUPS (Centar za unapređivanje pravnih studija) tražili od Ministarstva kulture da dostavi informaciju otome ko su autori tog zakona i ko je, i po čijem nalogu to radio.\nČak nema nikakve odluke ministra da se radi na tom zakonu koji i danas stoji na sajtu Ministarstva kulture iinformisanja, a to je nedopustivo, rekao je Gajin, postavljajući pitanje kako se dogodilo da neko dođe u ministarstvo i spusti na sto zakon koji je urađen negde drugde?


U Jerusalimu otkrivena veličanstvena palata, izgrađena 700 godina pre nove ere - 12.09.2020, Sputnik Srbija\nIzraelski arheolozi u Jerusalimu su pronašli veličanstvenu palatu iz razdoblja biblijskoga Kraljevstva Jude. Pažljivo isklesane kamene strukture s brojnim... 12.09.2020, Sputnik Srbija\n20:27 12.09.2020 (Osveženo: 03:10 26.08.2021)\nArheolozi smatraju da su neki predmeti uredno zakopani u zemlju, ali da nije jasno zbog čega je to učinjeno.\nPretpostavlja se da je palata izgrađena između osmog i sedmog veka pre nove ere.\nMeđu ostacima otkrivenim u današnjoj četvrti Istočni Talpiot, poznatoj i kao Armon Hanatziv, pronađena su tri bogato ukrašena kamena gornja dela stuba i ostaci raskošnih okvira prozora.\n12 Septembar 2020, 09:36\n„Gornji delovi stubova, za koje se pretpostavlja da su ih osmislile kraljevske arhitekte iz doba Prvog hrama (10 - 6. veka pre Hrista), najlepši su i najimpresivniji do danas otkriveni“, navodi se u objavi izraelske Uprave za antikvitete i dodaje da iznenađuje to što su dva od tri gornja dela stuba „uredno zakopana, jedan iznad drugog“.\n„U ovom trenutku teško je reći ko je sakrio gornje delove stuba na taj način i zbog čega je to učinio“, rekao je prof. Jakov Bilig, koji je vodio arheološka iskopavanja. Dodao je da je velika zgrada verovatno uništena tokom vavilonskog osvajanja Jerusalima 586. godine pre nove ere.\nStručnjaci Uprave za antikvitete smatraju da su stanari ove „monumentalne građevine“ imali „prelep“ pogled na Davidov grad, kao i na jevrejski hram na svetom platou koji Jevreji nazivaju Brdo hrama, a muslimani Haram el Šarif (Plemenito svetilište), prenosi portal „Indeks“.\nArheolozi pretpostavljaju da su u zgradi živeli članovi kraljevske ili neke plemićke porodice.\nOrnamentika gornjih delova stubova je vizuelni simbol iz razdoblja Kraljevstva Jude i Izraela, a kao motiv pojavljuju se i na kovanici od pet šekela koja se i danas koristi u Izraelu.


[es] - Seminar Serbia Wireless 2005\n[es] :: IT događaji :: Seminar Serbia Wireless 2005\n[ Pregleda: 11498 | Odgovora: 23 ] > FB > Twit\nSeminar Serbia Wireless 2005 12.03.2005. u 11:03 - pre 203 meseci\nDosli smo na ideju da organizujemo jedan seminar na temu wireless-a.\nSeminar bi se odrzao na Zlatiboru i gde bi dosli ljudi iz svih mreza, svi koji imaju veze sa wireless-om i svi koji zele naravno.\nTrenutno pregovaramo sa mnogim odmaralistima na Zlatiboru ali nam je bitan okviran broj ljudi da bi imali sto veci popust za sve.\nSeminar bi trajao 3-4 dana sto zavisi od vaseg intresovanja i bio bi negde u maju.\nOvaj tema i tekst je postavljen na jos nekoliko foruma ali ako sam negde ispustio nesto zamolio sve koji mogu da obaveste sto vise ljudi.\nDa ne bih isli od foruma do foruma i jurili vase predloge, sugestije, misljenja oko organizacije, programa, predavanja i svega ostalog u vezi seminara otvorili smo temu za diskusiju vezanu za seminar na\nOcekujem podrsku svih vas i predloge vezane za seminar.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 12.03.2005. u 12:35 - pre 203 meseci\nDarko, ideja je odlicna, i znam par zainteresovanih koji bi sa mnom dosli skupa iz Bosne. Ako mogu jos kako da pomognem u organizaciji, javi, posto sam cesto tamo u tvom kraju, sto poslovno sto privatno, a i sam se bavim istim poslom.\n73, Dejo T94DJ\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 12.03.2005. u 12:48 - pre 203 meseci\nMalo mi je tesko da pratim na svim forumima sve odgovore i predloge pa bi vas zato zamolio da vase predloge stavljate na adresi za diskusiju.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 12.03.2005. u 20:55 - pre 203 meseci\nNije losa ideja. S obzirom da jenamera da seminar bude na Zlatiboru mi sa http://wireless.uzice.net bi smo mogli direktno da pomognemo oko organizacije.\nValjalo bi cuti neke konkretne ideje o tema na eminaru.\nU svakom slucaju, diskusiju na tu temu bi trebalo odrzavati ovde jer ovde svi dolazimo. Nema mnogo smisla da idemo na neki treci forum zbog toga.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 15.03.2005. u 14:26 - pre 203 meseci\nOvih dana zavrsavamo pregovore sa odmaralistima na Zlatiboru pa cemo uskoro znati cene, trajanje i datum odrzavanja seminara!\nJos uvek cekam vase predloge vezane za program i sl.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 15.03.2005. u 15:14 - pre 203 meseci\nPa valjda se prvo osmisle neke osnove pa se tek onda organizuje seminar? Da li imate neki koncept seminara o kome bi moglo da se razmislja i diskutuje, i koji bi mogao da se razradjuje?\nNeozbiljno mi deluje da sad svako uzme da prica o tome sta bi zeleo da vidi/cuje tamo.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 15.03.2005. u 22:28 - pre 203 meseci\nNaravno! Naravno da vec postoji ako neo ceo, onda 90 % programa ali smatram da nikako nije na odmet pitati da vidimo da li smo nesto preskocili, zaboravili ili prevideli.\nPosto obicno posle toga ide trebali ste ovo, a ne ovo, tako, a ne ovako, onda cemo da saslusamo predloge, a kasnije te primedbe necemo nikako uvaziti jer svi su imali sansu da prodiskutuju i predloze da sta bi trebalo izbegavati a na sta potencirati.\nBilo kako bilo, smatram da kritike ipak treba da dodju na kraju, ako bude razloga za njih.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 16.03.2005. u 08:33 - pre 203 meseci\nI dalje ne razumem zasto ne izneses program ovde? Ne bi bilo nista manje konstruktivnih predloga i primedbi, nego sto bi bilo ovako, naprotiv.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 16.03.2005. u 18:03 - pre 203 meseci\nNaravno da cu izneti, kako drugacije. Iznecu sve za par dana, kad zavrsimo pregovore i dogovore sa par predavaca.\nUkoliko oni pristanu to ce otprilike biti konacno i tada cete znati sve.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 31.03.2005. u 14:10 - pre 203 meseci\nRazgovarali, pregovarili, pogadjali se i nije moglo bolje a zasad ovako zvuci:\nSeminar ce biti na Tari, u hotelu "Omorika" i odrzace se od 22.05. do 24.05.2005. godine. Cena za ta 3 dana sa smestajem i hranom ( svedski sto ) ce biti oko 3000 dinara, gde je ukljuceno i koriscenje svega sto hotel nudi ukljucujuci bazen, saunu, kuglanu ... itd.\nJedan ceo dan je radni, a ostala dva su turisticki. Postoji mogucnost obilaska Mecavnika ( Kusturicino selo ), Vidikovca i organizovanja splavarenja sto za sad nemogu da garantujem jer zavisi od vremena. Za ove turisticke posete su simbolicne doplate.\n-Primena wireless tehnologije\n-Projektovanje mikrotalasnih linkova\n-Antene i vodovi\n-Zastita u wireless mrezama\nTeme nisu konacne i moze doci do dodavanja, sto zavisi od nekih predavaca.\nUskoro cemo izbaciti satnicu i imena predavaca.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 04.04.2005. u 18:12 - pre 202 meseci\nSvidjaju mi se lokacija i cena. Medjutim, ne mogu reći da mi se svidja kombinacija stručnih i turističkih dana.\nJedan stručni dan naspram dva turistička? To mi dodje kao odmor na kom nisam uspeo da pobegnem od posla.\nMislim da je uvodjenje turističkih momenata u manifestaciju odlična ideja, ali cenim da ih je previše. Da čujem za manifestaciju sa strane, pre bih pomislio da je u pitanju turistička tura u kojoj je seminar o wirelessu jedna od zanimljivosti, a ne obratno kako bi valjda trebalo da bude.\nJoš jedno pitanje je koliko korisnih stvari može da se ispriča, tj. čuje za samo 1 dan, i koliko duboko može da se udje u problematiku jedne ne tako jednostavne tehnologije kao što je wireless?\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 04.04.2005. u 20:21 - pre 202 meseci\na sa koliko najmanje godina moze da se prisustvuje seminaru?>naravno uz svo poznavanje wireless tehnologije\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 04.04.2005. u 22:27 - pre 202 meseci\nEh da, bilo bi lepo ako bi dao malo više detalja o svakoj od 5 tema koje si naveo.\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 06.04.2005. u 00:53 - pre 202 meseci\nJa mislim da je ideja super!\nSobzirom da datum odrzavanja tog seminara i nije tako daleko\nbilo bi lepo nekako znati i otprilike kolko ljudi bi prisustvovalo.\nPostoje li kakva ogranichenja i sl.?\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 14.04.2005. u 20:01 - pre 202 meseci\nIzvinjavam se svima sto ste malo duze cekali na dogovor ali ima se obaveza, mnogo. IZVINJAVAM SE JOS JEDNOM!\nMnogo mi je zao sto nemogu JOS sve detalje da vam kazem jer nije pao dogovor sa nekim institutima a problem je samo vreme, nadam se da ce biti vrlo brzo sve dogovoreno.\nSto se tice ogranicenja, postoji. Broj posetilaca je ogranicen na 200 i uskoro cete imati i sav info za prijave.\nOdnos turistickog i strucnog je namerno ovakav jer je prvi u nizu, a vec sledeci ce biti i duzi i drugaciji i naravno bolji.\nNe bih parcijalno da dajem informacije o temama, pa predavacima i ako su neki vec poznati, vec kad budemo imali sve, odmah cemo staviti na forum.\nIZVINJAVAM SE jos jednom za malo kasniji odgovor, nadam se da imate razumevanja i trudimo se da sto pre bude sve dostupno.\nČlan broj: 55645\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 15.04.2005. u 11:19 - pre 202 meseci\nOvaj seminar može da bude vrlo koristan i poučan. Interesuje me šta sve TAČNO ulazi u cenu: (smeštaj, doručak, ručak, večera, materijali, predavanja?) Da li je prevoz organizovan, ili...? Sve ovo samo kao jedna mala napomena šta sve treba uključiti u konačnu informaciju kada je jednom postavite na forum. Kome ide uplata: organizatoru (ko je organizator?) ili hotelu...\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 25.04.2005. u 17:51 - pre 202 meseci\nEvo i konacnih i najdetaljnijih informacija o seminaru Serbia Wireless `05 !!!\n- e-mail [email protected] ili [email protected]\n- dvodnevni polupansion u dvo/trokrevetnoj sobi\t- 3.000 dinara\nNa kraju, veliki pozdrav!!! Radujemo se vidjenju, zajednickom ucenju i druzenju na seminaru\nSerbia Wireless `05.......\nSeminar Serbia Wireless 2005 13.05.2005. u 09:07 - pre 201 meseci\nODLOZEN Seminar Serbia Wireless 2005\nMozda jedan od najnepopularnijih poteza, ali... Potrudicemo se da objasnimo.\nPrvo, ideja o odrzavanju seminara je podrzana iz svih krugova - kako predavaca, slusalaca, medija, pa nas je takva reakcija javnosti ponela i zavrnili smo rukave. Ali...\nDosta je uradjeno, mozda i sasvim dovoljno (obezbedjen smestaj, predavaci, tehnicka podrska...). Za prvi seminar izabrane su osnovne teme iz Wireless-a, ali nismo dobijali primedbe na njih. Cekali smo samo da se za seminar prijavi sto veci broj ucesnika kako bi se jedna takva manifestacija izvela u pravom svetlu. Pozivi su upuceni na veliki broj adresa, u velikoj meri prosledjivani su dalje od strane ljudi koji su nas podrzavali u svemu. No, do danas se prijavilo 20-tak slusalaca. Sta se desilo? Losa finansijska situacija? Preskocili smo bitnu temu? Niste nas ozbiljno shvatili? Ne znam. Ostavicu ova pitanja bez odgovora, bar sa moje strane. Ocekujem od Vas da kazete svoje misljenje, jer ce se ovakva manifestacija IPAK ODRZATI! Za par meseci, ili nesto vise, javicemo Vam. Mesto ce ostati isto, cene - minimalne, koliko je to moguce. Do kraja maja znace se svi ostali detalji.\nJos nesto... Ovakav ishod samo je ojacao ideju od koje se ni po koju cenu nece odustati...\nTim organizatora "Serbia Wireless`05"\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 13.05.2005. u 21:45 - pre 201 meseci\nDa, mnogo vazno...\nOcekujem Vase primedbe i predloge.. Bilo koje vrste. Ne da bih se pravdao za ucinjene propuste, vec da seminar bude po ukusu vecine, sto poseceniji i uspesniji...\nOstavite ih ovde, ili ih saljite na [email protected]\nRe: Seminar Serbia Wireless 2005 15.05.2005. u 21:32 - pre 201 meseci\nJa sam danas cuo za taj seminar. Zainteresovan sam za dolazak, naravno ako ne budem sprecen nekim drugim obavezama tj. ispitima. Znaci moj predlog je da se pokrene malo veca medijska kampanja oko tog seminara...\nRegistrovani: 14 ( VlaK, nenadovic85, boban779, bojanum, Serbia96, nerminz, djoka_l, ziki_the, niikoolaa, Impaler, modelar, Java Beograd, ficus.carica, veselinovic )


Home » Archive by Category "OPŠTE" (Page 11)\nEUROSTAT je objavio podatke o sklopljenim brakovima u državama EU.\nPrema podacima Copernicus Climate Change Service, januar 2020. godine bio je najtopliji januar.\n200 godina od otkrića Antarktika\nEkspedicija ruskih moreplovaca Fadeja Belingshauzena i Mihaila Lazareva, koja je sa dva broda „Istok“ i „Mir“ krenula 16. jula 1819. godine iz Kronštata, 28. januara 1820. godine otkrila je Ledeni kontinent ‒ Antarktik.\nU januaru 2020. godine na obzervatoriji Mauna Loa na Havajima izmjerena je koncentracija ugljen-dioksida (CO2) u atmosferi od 413.20 ppm.\n2019. godina ‒ globalno druga najtoplija godina\nSvjetska meteorološka organizacija (WMO) i američke Nacionalna vazduhoplovna i svemirska administracija (NASA) i Nacionalna uprava za okeane i atmosferu (NOAA) objavile su globalnu analizu klime u 2019. godini.\nMilionski gradovi u svijetu\nOdsjek za stanovništvo pri Odjeljenju Ujedinjenih nacija za ekonomska i socijalna pitanja objavio je podatke o milionskim gradovima u 2018. godini.


LG inverter klime | Klima uređaji, cene, ugradnja i prodaja. Inverter i split klime, beograd\nin LG klima uređaji, Proizvođači, Uncategorized /\nLG klima uređaji nude rešenje u inverterskim klimama koji će zadovoljiti sve potrebe za grejanje vaših prostorija uz veoma malu potrošnju električne energije, nečujan rad i inovativnu tehnologiju za zaštitu od plesni, virusa i bakterija.\nLG inverterski kompresor reguliše svoj rad i postepeno dostiže željenu temperaturu, a zatim je održava sa smanjenim kapacitetom i minimalnim promenama u radu. Zahvaljujući, zakrivljenom ventilatoru, visina buke ovog uređaja u toku noćnog rada je svega 17 dB, što je gotovo nečujno.\nLg inverter klime mogu da proizvode istu količinu toplotne energije kao 4 klasične električne grijalice, uz samo 20% njihove potrošnje električne energije! Kao primer, model Athena Inverter V oznake H09MW, radi konstantno kako bi pružio udoban osećaj toplote čak i kada je spoljna temperatura -15°C.\nZimi kada je jako hladno i kada pada sneg, uz LG klima uredjaje se možete u potpunosti osloniti na njenu efikasnost i rad a takođe ne treba zaboraviti ni na grejanje stambenog prostora i svakako ne male troškove koji dolaze uz to. Grejanje ugljem i drvima zna biti nezgodno i može ispuštati dim u okruženje, dok je cena gasa u stalnom porastu.\nTags: fujitsu inverter klima, grejanje na struju, inverter klima uredjaji, klima uredjaji, lg, LG dekorativne klime, lg klima inverter, lg klima uredjaje, LG klima uredjaji, Multi klima uređaji


Algoritam gušterove kože: transformacija okatog zelembaća | Životinje\nAlgoritam gušterove kože: transformacija okatog zelembaća 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n23.06.2017 09:18 27.04.2020 18:35\nIstražujući kožu guštera naučnici sa Univerziteta u Ženevi ustanovili su vezu između matematičkog rada Alana Tjuringa i tvorca ćelijskih automata Džona fon Nojmana\nPre više godina, otkriveno je da šare na koži i krznu životinja prate određene šablone izražene jednačinama koje je sredinom prošlog veka izveo matematičar Alan Tjuring. Međutim, novom studijom koju su sproveli biolozi, fizičari i matematičari sa Univerziteta u Ženevi o ljuskastoj koži guštera, prvi put u istoriji su među živim bićima uočeni ćelijski automati, do sada uglavnom korišćeni za računarsku simulaciju raznih promena u biološkim i drugim dinamičkim sistemima.\nŽenevski tim je pokazao da se tokom godina boja ljuske guštera zvanog okati zelembać menja, te da se Tjuringov mehanizam transformiše u pravila ćelijskih automata. Ovim istraživanjem oni su napravili biološku poveznicu između matematičkog rada Alana Tjuringa i tvorca ćelijskih automata Džona fon Nojmana. Rezultat ovog tima na čijem je čelu profesor Mišel Milinković, zavredio je naslovnu stranu časopisa Nature u aprilu ove godine.\nOkati zelembać se najčešće može videti u primorskim krajevima, i to u vinogradima i maslinjacima. Skoro pet hiljada ljuski prekriva njegovo telo. One su po rođenju braon ili bele boje, međutim po dostizanju polne zrelosti, boje se transformišu u crnu i zelenu.\nSaznajte i Zašto Prasinohaema gušteri imaju zelenu krv?\nNaoko su ove promene prilično upadljive, imajući u vidu da je okati zelembać izuzetno velik gušter. Zapravo, smatraju ga najvećim i najelegantnijim evropskim gušterom. Dužine je uglavnom između trideset i šezdeset centimetara, ponekad dostigne i čitavih devedeset, a gotovo dve trećine njegovog tela čini rep.\nŽenevski tim je za potrebe proučavanja njihove kože posmatrao razvoj tri guštera u periodu od četiri godine. Oni su na početku istraživanja bili stari svega dve nedelje. Međutim, i pored procesa kompletne promene boje tokom odrastanja, najzanimljivija zapažanja desila su se kod već odraslih zelembaća. Veliki broj pojedinačnih zelenih i crnih ljuski nastavio je da se menja, prelazeći iz zelene u crnu i obratno.\nU početku se činilo da su ove promene nasumične, međutim, daljim posmatranjem, posumnjali su da je ipak u pitanju algoritam, i to algoritam za kreiranje ćelijskih automata. Ukoliko je zelena ljuska bila okružena mnoštvom zelenih, činilo se da će sasvim sigurno postati crna. Ukoliko se oko nje nije nalazila nijedna zelena ljuska, ostajala bi zelena. Svaka ljuska je ”imala” informaciju o tome koje je boje svaki od njenih suseda, i na osnovu toga je birala svoju boju.


ODRŽANA TREĆA SJEDNICA PREDSJEDNIŠTVA SKUPŠTINE SAVEZA OPĆINA I GRADOVA FEDERACIJE BOSNE I HERCEGOVINE\nDana 13.12.2017. godine u Hadžićima je održana Treća redovna sjednica Predsjedništva Skupštine Saveza općina i gradova Federacije BiH.\nPredsjedništvo je informisano o održanim sastancima rukovodstva Saveza sa rukovodstvom Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamenta Federacije BiH na kojima je bilo riječi o međusobnoj saradnji Saveza i Parlamenta Federacije BiH.\nPredsjedništvo je prihvatilo izvještaje sa Prve i Druge sjednice Komisije za ustavna i zakonodavna pitanja, kao i izvještaj sa Druge sjednice Komisije za ekonomski razvoj općina i gradova i finansije, a na kojima su razmatrani brojni zakonski propisi o kojima je Savez konsultovan kao što su: Nacrt zakona o porezu na dohodak, Nacrt zakona o doprinosima, Prijedlog zakona o državnoj službi Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, Prednacrt zakona o lokalnoj samoupravi u Kantonu Sarajevo, Prednacrt zakona o lokalnoj samoupravi Posavske županije, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prodaji stanova na kojima postoji stanarsko pravo, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vraćanju, dodjeli i prodaji stanova, Prednacrt zakona o organizacijama i reprezentativnim organizacijama osoba sa invaliditetom i civilnih žrtava rata, Nacrt zakona o javno-privatnom partnerstvu Tuzlanskog kantona i dr.\nČlanovi Predsjedništva su takođe informisani da je Savez, postupajući po Zaključku sa Druge sjednice Predsjedništva održane 27.09.2017. godine u Kaknju, svojim aktom od 29.09.2017. godine tražio od Vlade Federacije BiH i od Doma naroda Parlamenta Federacije BiH da se Nacrt zakona o koncesijama povuče iz parlamentarne procedure iz razloga što ponuđeni Nacrt uopšte nije uvažio lokalni nivo vlasti niti odgovara interesima lokalnih zajednica. Nakon toga, na 14. Vanrednoj sjednici Doma naroda Parlamenta Federacije BiH održanoj 9.11.2017. godine, na zahtjev premijera Federacije Bosne i Hercegovine, Nacrt zakona o koncesijama je povučen iz parlamentarne procedure.\nNa sjednici je bilo riječi i o aktivnostima na različitim projektima u kojima Savez ima partnersku ulogu, a to su projekti koje Savez provodi u saradnji sa Razvojnim programom Ujedinjenih nacija i sa Misijom OSCE-a u BiH. Predsjedništvo je dalo podršku aktivnostima na osnivanju Radne grupe za uspostavljanje Mreže praktičara upravljanja lokalnim razvojem kao i obukama za izabrane zvaničnike na temu upravljanja lokalnim razvojem, a koje Savez implementira u sklopu ILDP Projekta. Takođe, Predsjedništvo je podržalo sve aktivnosti koje će Savez implementirati u sklopu ReLOaD Projekta, te je podržalo zaključke sa održane Konferencije gradonačelnika/načelnika i predsjedavajućih općinskih/gradskih vijeća na temu „Prevencija i suzbijanje korupcije i reformski procesi u FBiH" koju je Savez organizirao u saradnji sa OSCE-om.\nPored navedenog, Predsjedništvo Saveza je upoznato da će do kraja godine Savez organizirati dvije javne rasprave koje se tiču Nacrta zakona o porezu na dohodak i Nacrta zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od požara i vatrogastvu.\nTakođe je najavljena i Panel - diskusija za općinske/gradske pravobranioce na temu „Zaštita prava na lokalnu samoupravu pred Ustavnim sudom Federacije BiH" koja bi se trebala održati početkom naredne godine.\nNedjelja, Decembar 17, 2017. godine


iiyama - ProLite XUB2496HSU-B1 Odličan 24'' Full HD monitor za posao i povremeno igranje video igara\nOdličan 24'' Full HD monitor za posao i povremeno igranje video igara\nKarakteristike 24’’ monitora kombinuju poslovne i igračke funkcije, tako da izbor sledećeg Vašeg sledećeg monitora ne mora biti mučan izbor. Tehnologija IPS panela nudi tačnu i doslednu reprodukciju boja sa širokim uglovima gledanja. Ergonomsko postolje omogućava podešavanje visine od 13cm i rotaciju, čineći ovaj ekran pogodnim za aplikacije i okruženja u kojima su fleksibilnost i ergonomija radnog mesta ključni faktori. Igrači će zauzvrat ceniti 1ms MPRT, FreeSinc i Black Tuner funkcije.\nDijagonala 23.8", 60cm\nUlaz signala HDMI x1\nFreeSync podrška da\nPropisi CE, TÜV-Bauart, EAC, PSE, RoHS podrška, ErP, ENERGY STAR®, WEEE, VCCI, REACH\nDimenzije proizvoda Š x V x D 539 x 387.5 (517.5) x 256mm\nDimenzije kutije Š x V x D 669 x 475 x 212mm\nTežina (sa kutijom) 6.5kg\nEAN kod 4948570117956\nNosači/stalci MD BRPCV05\nPovezani prizvodi MD BRPCV05\nUputstvo za upotrebu XUB24_2796QSU_HSU-usermanual-e-revB.pdf Download\nSpecifikacija ProLite XUB2496HSU-B1 - sr_rs.pdf Download


Spektakularan oproštaj Gocića i Nikića - Vijesti.me\nU DUELU SRBIJE I TIMA SVIJETA NA TAŠMAJDANU\nSpektakularan oproštaj Gocića i Nikića\nOproštaj Gocića i Nikića (Foto: Reuters)\nBeta 23. decembar 2016, 18:42 ažurirano 7. februar 2019, 15:16\nProslavljeni vaterpolisti Srbije Živko Gocić i Slobodan Nikić oprostili su se danas od reprezentacije spektakularnom utakmicom protiv "tima svijeta" na prepunom bazenu u Tašmajdanu.\nEkipe su odigrale revijalan meč, pun atraktivnih poteza, a rezultat je bio u drugom planu. Beogradska publika na krcatom Tašmajdanu, oko 2.000 ljudi, toplo je pozdravila igrače "tima svijeta", koji su činili vrhunski igrači iz Hrvatske, Mađarske, Crne Gore, Španije, Italije i drugih, a ovacijama je pozdravila "delfine".\nUtakmica se završila sredinom posljednje četvrtine, kada su Gocić i Nikić izašli iz bazena, uz pjesmu grupe Kvin "We are the Champions" ("Mi smo šampioni"), potpisali su autograme djeci pored bazena, ali i pojedinim ljudima iz publike, koja ih je burno pozdravila i uzvikivala "šampioni". Oni su se poslije pozdravili sa "timom sveta" i svojim saigračima.\nSrbija je ovog ljeta krunisala vrhunsku godinu osvajanjem zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, poslije kojih su Gocić i Nikić najavili oproštaje. Gocić ima 362 nastupa za nacionalni tim, dao je 207 golova i osvojio 26 medalja. Nikić ima 355 nastupa, postigao je 354 gola i osvojio je 29 trofeja, što ga čini najtrofejnijim vaterpolistom svijeta.\nMeč na Tašmajdanu gledali su brojni ljudi iz vaterpola, državni službenici, predsjednik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Danilović, fudbalska legenda Dejan Stanković, i drugi sportski radnici, ali i glumci i ličnosti iz javnog života.\nSrbija je igrala u sastavu iz Rija i činili su ga: Gojko Pijetlović, Dušan Mandić, Živko Gocić, Sava Ranđelović, Miloš Ćuk, Duško Pijetlović, Slobodan Nikić, Milan Aleksić, Nikolau Jakšić, Filip Filipović, Andrija Prlainović, Stefan Mitrović i Branislav Mitrović.\nTim svijeta činili su: Hristos Afrudakis (Grčka), Aleksandar Ivović, Predrag Jokić, Miloš Šćepanović (Crna Gora), Marko Avramović, Slobodan Soro (Srbija), Paulo Obradović, Luka Lončar (Hrvatska), Deneš Varga, Daniel Varga, Gabor Kiš, Norbert Madaraš (Madjarska), Lukaš Seman (Slovačka), Giljermo Molina (Španija) i Pijetro Filjoli (Italija). Trener je Vjekoslav Kobešćak.\nRezultat je na kraju bio 14:12 za Srbiju. Sav prihod od ulaznica namijenjen je u humanitarne svrhe.\nKada su se pozdravili sa bivšim saigračima, predsjednik Vaterpolo saveza Srbije Milorad Krivokapić je Gociću i Nikiću uručio priznanja za nastupe u reprezentaciji, a dobili su i penzionerske stolice, na kojima je pisalo "čiča Žile" i "čiča Boba".\nDEBITANT SA MEDALJOM\nSnovi Stefana Vidovića: Fanatizmom do medalje\nĐukanović dočekao "ajkule": Nema protivnika koji se ne može pobijediti\nKapisoda čestitao "ajkulama": Vjerujem da zajedno idemo u Tokio\nBronza za statistiku, karakter - za zlato!


AS GROUP: Sprind obara rekorde u prodaji – Magazin Plus\nHome/AS GROUP: Sprind obara rekorde u prodaji\nU prvih sedam mjeseci ove godine Sarajevska prehrambena industrija – Sprind d.d. bilježi rast prodaje jufke 56 posto u odnosu na isti period prošle godine. Ova članica AS GROUP povećala je u isto vrijeme i prodaju hljeba, peciva, kolača, kadaifa i mlinaca.\n„U julu smo postigli rekordnu proizvodnju jufke. Radili smo punim kapacitetom, na obje proizvodne linije u tri radne smjene, čime smo potvrdili da smo lideri u proizvodnji jufke u BiH. Posebno smo zadovoljni što smo u periodu januar-juli 2015. godine, i pored velike konkurencije, uspjeli povećati prodaju hljeba i peciva 10 posto, a kadaifa i mlinaca 30 posto, u odnosu na isti period prošle godine. Potrošači prepoznaju kvalitet naših pekarskih proizvoda i ukazuju nam povjerenje, tako da do kraja ove godine očekujemo još bolje prodajne rezultate“, kazao je tim povodom Memnun Trako, direktor Sprinda.\n„Potrošači su, uz već poznate Sprindove zalivene i suhe kolače, dobro prihvatili i svježe filovane kolače. Već sada možemo najaviti da ćemo u jesen tržište iznenaditi proširenjem asortimana, ali i potpuno novim proizvodima koje nikada do sada nismo radili“, otkrio je Trako.


Romkinje još uvijek na marginama društva | Komentar | DW | 13.10.2011\nRomkinje još uvijek na marginama društva\nU Sarajevu je upriličena regionalna konferencija pod nazivom "Gdje su Romkinje danas". Rezultati istraživanja nevladinih organizacija su porazni i ukazuju na potrebu "osnaživanja" ove populacije.\nNajčešći izgled romskih naselja i uslova u kojima žive\n"Pozicija Romkinja u BiH, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji danas je vjerovatno bolja nego prije trideset ili četrdeset godina, no u oblastima poput obrazovanja, zapošljavanja ili zdravstvene zaštite, mnogo toga još uvijek ne funkcionira", kaže voditeljica trogodišnjeg regionalnog projekta "Osnaživanje Romkinja" Zvjezdana Batković.\nRegionalna konferencija u Sarajevu pod nazivom "Gdje su Romkinje danas"\n"Neke odluke i sredstva jako sporo dolaze do lokalnog stanovništva. Kada Romkinje na terenu, u romskim naseljima, pitamo šta smatraju da se poboljšalo od 2005. godine kada je potpisana akcioni plan 'Dekada uključivanja Roma', jako malo toga imaju da kažu", kaže Zvjezdana Batković.\nZakoni ne važe za Rome?\nBehija Ramović iz Podgorice prva je Romkinja zaposlena u kabinetu crnogorskog premijera Igora Lukšića. Upozorava na nezavidan položaj Roma u regiji, posebno Romkinja koje uglavnom na marginama društva. Ističe da su istraživanja pokazala kako se u četiri države regije obrazuje veoma mali broj romske djece, iako je osnovno obrazovanje zakonska obaveza.\n"To znači da je istraživanje u stvari pokazalo da se ne primjenjuju zakonske mjere kada je romska populacija u pitanju. Jer, da se primjenjuju i da institucije rade svoj posao kako treba, ne bi bila tolika stopa neuključenosti romske djece u obrazovanje", kaže Behija Ramović.\nHedina Sijerčić je koordinatorica za Rome u BiH pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice. Ona ističe da u Bosni i Hercegovini ima pomaka u pogledu obrazovanja i stambenog zbirnjavanja Roma, ali da je vjerodostojne statističke podatke teško utvrditi.\nProblemi sa evidencijom\n"Statistika se radila na osnovu evidencije Roma. Velika većina Roma vjerovatno se nije izjašanjavala o svojoj nacionalnoj pripadnosti, a uzroke tome treba tražiti kroz našu historiju u istrebljenjima, diskriminiranju ili rasizmu. Zato i ne čudi što su mnogi Romi sakrili svoj identitet", kaže Hedija Sijerčić.\nKonferencija u Sarajevu jedna je od završnih aktivnosti projekta "Osnaživanje Romkinja" koji provodi organizacija CARE North-West Balkans. Cilj projekta je "jačanje organizacijskih i ljudskih kapaciteta Romkinja kako bi mogle zagovarati promjene, ukazivati na nedostatke te pratiti provedbe postojećih zakonskih normi i strategija".


Foto: Print Screen/RTS | Djevojčica iz Beograda najmlađi kreator Pariske nedelje mode\nN.N. 13.09.2019 13:48\n"Imali smo zadatak iz likovnog da nacrtamo prvo slovo svog imena, a meni je prosto tako došlo da nacrtam kao mozaik. Ni tada nisam nešto posebno razmišljala o tome šta crtam, slušala sam muziku i bila sam u svom svetu, a boje su se same sklapale", kaže Tara.\nNjena majka Aleksandra Kostadinović navodi da je kćerci uvokek pružala podršku da slobodno vrokeme provodi u onome što je najviše zanima, a da je ona sama pronašla izraz u crtanju.\nZa svoj monogram „T“, Tara je dobila peticu. I na tome bi možda sve ostalo, da Tara nije ponkela svoje bojice i blokče i crtala dok je čekala da se završi mamina izložba. Dok su skupljale eksponate, Tarine crteže slučajno su primijetili oni koji talente prepoznaju. Uslijedio je jedan, pa drugi poziv.\n"Rekli su mi da nemam pravo da odustanem, jer je moja ćerka od doajena Pariske nedelje mode ocenjena kao potencijalni raskošni talenat i da moramo doći u Pariz u septembru. Kada sam spustila slušalicu, tu je nastupio naš Beograd, shvatila sam da imam zadatke", prisjeća se Tarina majka.\nI kako vjeruje, jedino je ovde moguće da oni koji se ovim poslom nikada nisu bavili okupe tim koji će za 10 dana po Tarinim crtežima napraviti 10 haljina po svim standardima visoke mode, koje će nositi svetski modeli na prestižnoj Pariskoj nedelji mode.\n"Mi smo sada kupili materijal, probali nam tom materijalu Tarin kolorit, juče smo to uradili i sada to, pošto je proba uspela, ide kod dizajnera. Oni prave njih po Tarinim crtežima, koji su rađeni drvenim bojcama, pretvaraju to u pripremi za štampu, a onda naši iskusni pozorišni i filmski modelari hvataju u svoje ruke", objašnjava Aleksandra Kostadinović.\nDjevojčica koja se do sada od vršnjaka razlikovala možda jedino po tome što je dve školske godine završila u jednoj kalendarskoj, a sada će biti najmlađi kreator u istoriji Pariske nedelje mode kaže da slava nije razlog zbog kojeg želi da postane kreatorka.\n"Možda će to sada zvučati već viđeno, ali mene u stvari jako pogađa plastika u okeanima i ja bih u suštini sav svoj novac želela da dam u te svrhe", ističe Tara.\nHaljine moraju da budu završene do 20. septembra, moraju da urade i 300 kataloga. 28. ih čeka proba u ambasadi Srbije u Francuskoj, a 30. septembra počinje Tarina bajka.\nPariz Moda Djevojčica Beograd


Pravni tim predao odgovore MSP\nTema: Pravni tim predao odgovore MSP\n16.07.2009., 13:27 #1\nPravni tim Srbije predao je danas Međunarodnom sudu pravde (MSP) u Hagu komentare na podneske drugih država u postupku traženja savetodavnog mišljenja o legalnosti jednostrano proglašne nezavisnosti Kosova i Metohije, potvrđeno je Tanjugu u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije.\nU argumentaciji Srbije se skreće pažnja da čak ni države koje podržavaju ilegalni akt privremenih institucija samouprave u pokrajini, nemaju jedinstven pravni odgovor na pitanje zašto bi jednostrano otcepljenje srpske pokrajine bilo u skladu s međunarodnim pravom.\nPrivremene institucije u Prištini su najavile da će svoje komentare na podneske drugih država predati 17. jula, kada za to ističe rok. Vlasti u Prištini će u tom podnesku insistirati na pravu naroda na samoopredelenje u kontekstu dezintegracije bivše Jugoslavije i onome što one vide kao gubitak moralnog i zakonskog prava Srbije na vlastitu pokrajinu zbog "sistematskog državnog nasilja" nad Albancima. Pored toga kao argument će koristiti tvrdnju da je nezavisnost Kosmeta proglašena u koordinaciji sa međunarodnim faktorima i da su Ujedinjene nacije bile uključene u proces definisanja statusa južnre srpske pokrajine preko svog specijalnog izaslanika Martija Ahtisarija.\nPitanje legalnosti secesije Kosmeta, koju je albanski predstavnici proglasili 17. februara 2008, pokrenula je Srbija, a Generalna Skupština UN je na zahtev vlasti u Beogradu zatražila o tome savetodavno mišljenje MSP u Hagu. Predstavnici pravnog tima Vlade Srbije i albanskih vlasti u Prištini predali su tom sudu pisane podneske sa argumentacijom 17. aprila ove godine, a u spor se umešalo još 35 zemalja, među njima je 18 koje podržavaju jednostrano proglaašenu nezavisnost Kosmeta.\nPravni tim Srbije predao je gotovo 1.000 stranica sa doklumentima i argumenatcijom relevantnom za dokazivanje stava da jednostrana secesija Kosmeta nije u skladu s međunarodnim pravom.\nU ime vlasti u Prištini podnesak od 200 stranica uz aneks na oko 300 strana predao je šef pravne ekipe iz pokrajine, britanski stručnjak za međunarodno pravo Majk Vud. Generalni sekretar UN Ban Ki Mun je MSP dostavio dosije sa svim dokumentima koji mogu da doprinesu razumevanju tog pitanja. Time je okončana prva faza postupka, a datum javne rasprave Sud će utvrditi naknadno. Sve države koje žele da učestvuju u javnoj raspravi treba da to prijave sudu do 15. septembra.\nPravni stručnjaci smatraju da bi javna rasprava mogla biti zakazana za decembar ove godine, a da bi mišljenje MSP trebalo očekivati najranije u prvom kvartalu 2010. godine.\nPoslednja poruka: 13.10.2007., 13:51


UZIN. Budućnost polaganja podnih obloga\nUzin je "pametnim rešenjima" prihvatio izazov prepoznavanja trendova i potreba kupaca u ranoj fazi njihovog nastanka, na koje odgovara inovacijama i razvojem novih proizvoda i sistema. To je, između ostalog, povezano i s promenama u trendovima življenja kako u vlastitom domu, tako i na radnom mjestu.\nKrajnji korisnici podnih obloga sve češće traže što brže i čistije izvođenje radova, a vlasnici komercijalnih prostora nisu spremni na dug period zatvaranja prodajnih mesta i kancelarija. Važan činilac u svemu tome je kontinuirano povećanje mobilnosti. Sve to odražava se kroz česte promene korisnika prostora, a time i promene u nameni istog.\nUzin je odgovor na takve zahteve i potrebe objedinio tehnologijom lepljenja koja pruža izuzetno brzu i jednostavnu obnovu podova. Osim standardnih i popularnih proizvoda, Uzin nudi i switchTec® sisteme suvog lepljenja podnih obloga, potpuno u skladu sa sloganom "Najbolje za trgovinu i distribuciju!".\nPregled proizvoda u odnosu na područje upotrebe\nUZIN-ovi proizvodi od A do Š. Tražite tačno određen proizvod, na pravom ste mestu.\nNova generacija ekoloških proizvoda UZIN ÖKOLINE.\nIzbor 15 proizvoda za izvođenje 90% svih radova.\nSwitchTec® je nova, brza i jednostavna tehnologija lepljenja podnih obloga.\nUZIN nije samo robna marka iza koje stoje izuzetno kvalitetni proizvodi, nego nudi tehnička rešenja i stručne savete.


Osnivanje Vojske Kosova nepovratna je stvar – Energy Press\nSkupština Kosova usvojila je u petak zakone koji će omogućiti transformiranje sigurnosnih snaga Kosova u vojsku Kosova, a tu mjeru su podržale Sjedinjene Države i nazvale je povijesnom. Beograd i njegov bliski saveznik Rusija su bijesni zbog te odluke. Na traženje Srbije Vijeće sigurnosti će u ponedjeljak razgovarati o tom pitanju.\nTo je druga sjednica u zadnja četiri dana koju je zatražila Srbija. Nova sjednica koja će biti otvorena za razliku od one u petak koja se održala iza zatvorenih vrata, zakazana je za 21,00 sat po srednjoeuropskom vremenu. Beograd smatra da se osnivanjem vojske Kosova krši rezolucija Ujedinjeni naroda kojim je okončan sukob 1998.-1999.\nSrbijanski ministar vanjskih poslova Ivica Dačić je u nedjelju naglasio da je važno da se čuje glas Srbije i osuda postupaka Prištine. Srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić je ranije ocijenio da je Priština osnivanjem vojske prešla sve granice i okomio se na Sjedinjene Države i druge zapadne zemlje koje su podržale Prištinu. NATO i Europska unija su također upozorili na kosovsku inicijativu koju su nazvale prenagljenom i koju ne podržavaju kosovski Srbi, čiji su zastupnici bojkotirali glasanje u skupštini.\nPoruka iz Emirata podigla cijenu nafte\nMMF će sniziti prognoze rasta zbog trgovinskog rata\nUpozorenje čitateljima portala Energypress.net!


Raste podrška borbi protiv korupcije | Partneri Srbija\nHome › Некатегоризовано › Raste podrška borbi protiv korupcije\n(Izvor: www.rts.rs) 28.01.2013.\nIstraživanje „Stav građana Srbije prema korupciji“ obuhvatilo je 597 ispitanika, a čak 32 odsto smatra da je vlada na dobrom putu, što je dva puta više u odnosu na rezultate od sredine prošle godine.\n„Ovako optimističan nalaz nije zabeležen ni u jednom od prethodnih pet ciklusa istraživanja“, navodi se u izveštaju.\n« Saopštenje povodom obeležavanja Dana zaštite podataka o ličnosti\nIstraga o zloupotrebama u Galenici »


Back KULTURA KULTURNA BAŠTINA Muzej Glavaševa kuća: Jedna kuća, mnogo priča\nsreda, 03 jun 2020 07:02\nMuzej je za javnost otvoren 16. februara 2009., po izličitoj želji dr Glavaša, koji ju je zaveštao crkvi i uslovio da „ženska čeljad u nju ne sme da kroči 100 godina posle njegove smrti“, što je ispoštovano. Do trenutka otvaranja tri godine su vršeni temeljni građevinski i restauratorski radovi na njenoj obnovi, kako bi što vernije oslikala duh vremena u kome je domaćin, sa svojom majkom i dedom, živeo.\nKuća je bogato opremljena bidermajer i aldojč stilovima nameštaja, ugradnim šifonjerima, ogledalima, škrinjama. Od nameštaja se još ističu sekreter od orahovine sa tajnim pretincima, spavaća soba prve klase gospodskog nameštaja tzv. aldojč stil sa italijanskim mermerom na natkasnama. U salonu se nalazi i klavir, a na zidovima porodični potreti, od kojih je dva uradio slikar Nikola Aleksić (1808-1873). Na jednom je Arsenije Glavaš, deda dr Vladimira Glavaša, koji je pre 200 godina sazidao ovu kuću, osnovao prvu osnovnu školu 1820, godine u Vranjevu, koje je do kraja Drugog svetskog rata bilo odvojeno od Novog Bečeja. Drugi portret predstavlja mladog Vladimira, dok je pohađao lokalnu školu. U salonu se nalazi i njegova diploma stečena na studijama u Pragu 1862. godine, gde je upoznao Jovana Jovanovića Zmaja. Kasnije je sa tadašnjim boemima, Svetozarom Miletićem, Đurom Jakšićem, bio čest u vinskom podrumu Glavaševe kuće, u Vranjevu. Ta druženja zabeležena su i u crkvenim letopisima.\nU salonu je replika portreta Lenke Dunđerski, čiji se original nalazi u dvorcu Sokolac kod Novog Bečeja, a koji se pripisuje Urošu Prediću. Sve je više pristalice teorije da portret koji stoji iznad bračnog kreveta u dvorcu, koji je Lazar Dunđerski kao miraz poklonio svojoj ćerki Emiliji - Milki, kada se udala za Ivana Ivanovića, predstavlja njenu vlasnicu, ili čak njenu ćerku koja je bila slepa. Najveću misteriju predstavlja litografija koja prikazuje mladu ženu, a koja je nađena sasvim slučajno na poleđini doktorove diplome. Teoretičari zavera kažu da se možda u tome nazire razlog zašto su ga zvali „ženomrzcem“.\nJedna prostorija muzeja posvećena je Josifu Marinkoviću, rođenom u Vranjevu, preko puta kuće Glavaševih. Njegova rodna kuća je srušena, ali na novopodignutoj je istaknuta tabla sa imenom jednog od najvećih srpskih kompozitora s kraja XIX i početka XX veka, koji je pored Mokranjca dao najveći doprinos horskom pevanju. U spomen sobi su pohranjene fotografije kompozitora, njegove žene Leposave Tomašev, učiteljice, i njihove dece, brojne partiture, delovi nameštaja. A tu je i priča kako je njegov otac Jovan bio paor, pa je želeo da to bude i njegov sin. Nije mogao da razume sinovljev senzibilitet prema muzici, pa ga je uslovio da jedne godinu studira, a drugu sa njim radi na imanju. Kada je diplomirao, otac mu je rekao: „Sada sam namestio čoveka od tebe i biraj šta hoćeš!“ On je izabrao muziku i do kraja život živeo u Beogradu.\nMesto u muzejskom prostoru našle su i fotografije važnih vranjevačkih građevina i istaknutih ličnosti Vranjeva, među kojima je i episkop Srpske pravoslavne crkve i episkop bokokotorski Vladimir, svetovnog imena Vladislav Boberić (1873 - 1918), koji je po izričitoj želji sahranjen u Vranjevu.\nDr Vladimir Glavaš slovio je za interesantnog čoveka. Imao je samo jedno suđenje, koje je, braneći pravo porodice sa sedmoro dece, uprkos svim dokazima, a zbog potplaćenog sudije, izgubio spor. Pomogao je porodici koja je bila isterana na ulicu, ali videviši kako to funkcioniše zatvorio je kancelariju i nije se više bavio advokaturom nego se posvetio poljoprivredi. Bez naslednika, kuću i imanje ostavio je pravoslavnoj crkvi, a ušteđevinu katoličkoj, tako da kada je umro, zvonila su zvona obe crkve. Posećivao je i sinagogu (podignuta u Novom Bečeju 1865, posle Drugog svetskog rata srušenu i na njenom mestu se danas nalazi zgrada). Na tavanu je držao posude sa vodom za pacove i miševi, da kada se najedu žita, skladištenog na tavanu, ne budu žedni.\nKuća je okružena prostranim dvorištem u kojem se nalazi orah i tuje na kojima se tokom cele godine, posebno zimi, mogu videti sove. Tu su i pomoćne zgrade u kojima je nekada boravila posluga, bilo spremište za alat i štale. Jedan deo preuređen u berbernicu iz 1930., još uvek u funkciji.\nOve i druge zanimljive priče posvećeno kazuje Janoš Koso, domaćin Muzeja i pomaže posetiocima da kroz priču o životnim prilikama i neprilikama, navikama i razna dešavanja, upoznate lepotu, jednostavnost i dinamiku života građanske porodice u jednoj varoši iz XIX veka.


Nebojša Ćulafić (Jack Lupino): Autorske pjesme su u procesu kreiranja\nBudvanska grupa "Jack Lupino" nastala je krajem 2016. godine na inicijativu klavijaturiste i pjevača Nebojše Ćulafića, koji izvjesno vrijeme nastupa pod tim pseudonimom. Od tada su imali zapažene klupske nastupe i svirke u Budvi, ali i drugim crnogorskim gradovima. Kako je Ćulafić istakao, uskoro je moguće prezentovanje autorskih pjesama.\nTrenutnu postavu, pored njega, čine: basista Aleksandar Dragojević, bubnjar Željko Samardžić i gitarista Marko Đurišić.\n"Nastali smo kao kaver bend, s tim što su autorske pjesme od starta u planu. U tom nekom periodu nastanka sam radio sa "Mazzom u Fugazzu" i "Goblin Zeppelin" - om pa zato se nisam mnogo bazirao ninakakav autorski rad. Repertoar se uglavnom bazira, kao i cijeli sound benda, na nekoj fuziji fanka, roka, bluza i elektronskog zvuka. Uglavnom smo zadovoljni sa reakcijom publike na gotovo svim nastupima", priča za naš portal frontmen grupe "Jack Lupino".\nŠto se tice autorskih pjesama, stvari se odvijaju u dobrom pravcu.\n"Može se reći da situacija napreduje i da se može nešto uskoro očekivati. Dosta pjesama je paralelno u procesu kreiranja, ali još želim to da zaokružim", rekao je Ćulafić.\nŠira javnost imala je priliku da se sa dijelom njihovog repertoara upozna prošle godine u ovo vrijeme kada su nastupili u emisiji "Obrati pažnju" na Javnom servisu. Predstavili su se obradama Dina Dvornika i Bobija Vomaka, grupa "Leb i sol" i "Faith No More", ali i tradicionalnom numerom "Primorkinja konja jaše".\n"Mogu reći da je bilo lijepo iskustvo i drago nam je što su ljudi malo više čuli za nas. Mislim da generalno postoji dobra uvertira za ono što slijedi", istakao je frontmen benda "Jack Lupino".\nTradicionalna paštrovska pjesma u modernom aranžmanu\nU međuvremenu, sastav je napustio solo gitarista Miloš Nikčević, ali kako saznajemo od vođe, bend će sa njim nastaviti da sarađuje.\n"Sa njim će biti snimljena jedna od obrada, ali i vjerovatno neke naše stvari. Sviraćemo zajedno i veće koncerte."\nOnima koji prate muzičku scenu u Crnoj Gori, Ćulafić je ostao u sjećanju kao gitarista i vokal metal sastava "Goddamn" i "Goblin Zeppelin", kao i po angažmanu u grupi "Mazzom u fugazzu" u kojoj je svirao klavijaturu. Kao klavijaturista je svirao i sa bendom "Haze&Ash" koji radi na relaciji Budva-Beograd. Interesantnu saradnju ostvario je takođe sa niškim reperom Vukom Stojiljkovićem. Autor je gitarskih dionica za pjesmu koju je Stojiljković snimio u studiju "Radio Katakomba" u Budvi.\nSvestran u interesovanjima\nA i ovih pandemijskih dana prirodno je posvećen muzici, te je sa kolegama učestvovao u interesantnom džem sešnu.\nMuzika jača od aktuelnih ograničenja\n"Stefan Vlaisavljević je došao na ideju da odradimo online jamm pjesmu, pa se tako nekolicina nas dobacivala sa fajlom. Na kraju je završio kod mene i ja sam sve spojio", pojasnio je Ćulafić koji je prethodnih dana objavio zapaženu obradu pjesme kantri legende Džonija Keša.\nPrva obrada iz karantinske serije\nLidera "Jack Lupina" smo pitali i da nam preporuči pet odabranih muzičkih albuma, kako bismo karantinsko vrijeme i socijalnu distancu lakše prebrodili uz kvalitetan zvuk. To su, po njegovom izboru:\nSuicidal Tendencies - The Art Of Rebelion\nGoblin Zeppelin - Burn Your Idol\nKako je Ćulafić zaključio, ovih dana na YouTube servisu možemo očekivati još akustičnih obrada. Nadamo se, naravno, i skorim autorskim kompozicijama "Jack Lupina", jer sastav koji je dobio ime po liku iz kultne video igre "Max Payne", i te kako ima šta da kaže.


motociklisti | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | motociklisti\nNiš Beograd Miodrag Tasić NATO SNS pozorište intervju izbori košarka budžet Crveni krst Aleksinački Rudnik hapšenje fudbal Nenad Stanković festival saobraćaj Radio Aleksinac Napredak KK Žitkovac predsednik opštine DS Centar za kulturu i umetnost opština Dveri Dušan Ostojić Ivan Dimić Aleksandar Vučić Aleksinac.Net škole\nPredavanje na temu bezbednog upravljanja motorima i učestvovanja u saobraćaju sa motorima i motorciklima\nU sredu 12. juna u Svečanoj sali Skupštine opštine Aleksinac sa početkom u 09.00 časova održaće se predavanje na temu bezbednog upravljanja motorima i učestvovanja u saobraćaju sa motorima i motorciklima.\nOsvanuo neverovatan oglas, na prodaju Zid smrti\nJedan od heroja zida smrti bio je i Goran Savić iz Aleksinca, koji je gledaoce željne uzbuđenja impresionirao vertikalnim vožnjama bez ruku, stajanjem na motociklu, raznim okretima u vazduhu, a njegova najopasnija tačka bila je vožnja vezanih očiju.\nO ovoj temi smo već pisali, a sada je i TV B92 snimila prilog o tome.\nStunt - sport koji ostavlja bez reči\nStunt ili slobodni stil akrobatske vožnje motora jeste ekstremni sport koji širom sveta svoje mnogobrojne ljubitelje ostavlja bez reči.\nAkcija “Bezbedni gradski motociklista“\nSavet za bezbednost saobraćaja opštine Aleksinac organizuje akciju „Bezbedni gradski motociklista“, koja će biti održana u ponedeljak, 11. aprila 2016. godine, u multimedijalnoj sali Aleksinačke gimnazije, sa početkom u 12.30 časova.\n10. Međunarodni sajam motocikala – MotoPassion 2016\nUporedo sa Sajmom automobila, u hali 3 beogradskog sajma, održava se 10. međunarodni sajam motocikala i prateće opreme.\nAleksinački motociklisti prikupljaju pomoć za Milenu Petrović\nMotoristi iz Aleksinca se priključili prikupljanju pomoći za Milenu Petrović oboleloj od leukemije\nNeobučeni motociklisti su kao tempirane bombe\nZa sve češće smrti vozača i suvozača na motorima, skuterima i mopedima u Srbiji, kriv je neodgovarajući Zakon, njegova neprimenjivost, nepostojanje obuke, preblage kazne za nenošenje opreme, nepoštovanje propisa i loše prilagođeni putevi.


EKSKLUZIVNO! GUROVIĆ OSUĐEN, PA PUŠTEN IZ SUDA: Evo gde je slavni košarkaš 99\t221\nDONČIĆ JE POREKLOM SA KOSOVA: Deda NBA zvezde objasnio zašto Luka ne igra 44\t135\nMIHAJLOVIĆEVA UTAKMICA KARIJERE: Na današnji dan Siniša je u dresu Lacija 7\t59\n17.11.2019. 09:53h 17.11.2019. 09:53h\nKošarkaši Partizana dočekuju Crvenu zvezdu u prvom ovosezonskom večitom derbiju, koji je na programu od 20 sati u okviru 7. kola ABA lige.\nVečiti rivali dočekuju ovaj meč sa učinkom 4-2 na Jadranu i posle evropskih poraza. Partizan je nekako bolje krenuo sezonu pa je došlo do "štucanja", Zvezda je lošije krenula i podigla formu, ali je sada prilično uzdrmana.\nCrno-beli su kao domaćini i favoriti u velikoj meri, pa je Meridianbet kvota 1.56 da će slaviti na svom parketu. Trijumf crveno-belih predstavljao bi blago iznenađenje i zato je "dvojka" čak 2.28.\nŠta je još i te kako važno za vaš dobitan derbi tiket?\nZanimljivo je to što će derbi biti odigran u "Areni", prvi put još od 2009. godine kada je jedini do sada odigran u najvećoj dvorana na Balkanu. Tada je Partizan pred nešto više od 10.000 gledalaca slavio sa 64:58 u polufinalu fajnal-fora regionalnog takmičenja.\nAko se istorija donekle ponovi što se tiče malog broja poena i ukupno bude između 131 i 140 poena, to možete naplatiti lepom kvotom 4.80.\nŠta kaže tradicija? Računajući samo poslednjih godinu dana, Partizan i Zvezda odigrali su 10 mečeva u ABA ligi, KLS i Kupu Radivoja Koraća. Od poslednjih pet susreta čak četiri su pripala Zvezdi koja vodi sa 7:3 u pomenutih 10 utakmica.\nUspešniji su crveno-beli i na poslednjih pet okršaja kada je Partizan bio domaćin, dobili su tri duela. Zato nije loše probati Meridianbet kvotu 4.92 na pobedu Zvezde i ukupno manje od 151.5 poena (2 i manje).\nDerbi je sigurno utakmica u kojoj ne važe prognoze, u kojoj zaista važi ona fraza da nema favorita. Može neko taktičko rešenje da odluči, ali su mnogo češće daleko bitniji voljni momenat, veća želja i borbenost, odnosno inspiriacija pojedinaca.\nIkona i kapiten Partizana Novica Veličković je rekao da je to i najlepša utakmica za njega. Njegova uloga je neprocenjiva u ovakvim mečevima, ali se očekuje da Rašon Tomas prednjači na parketu i kvota je 4.50 da će biti najbolji strelac.\nSigurno da ovo nije najbitniji derbi u sezoni, ali je derbi uvek stvar prestiža i ponosa. Na strani Partizana su iskustvo trenera Trinkijerija naspram Gavrilovića, i sigurno podrška sa tribina jer je domaćin, dok bi Zvezda šansu mogla da traži u reketu.\nMeridianbet vam je, naravno, spremio i specijal za večiti derbi sa zanimljivom ponudom. Više ili manje asistencija, skokova, faulova, trojke u procentima, ko pobeđuje u svakoj četvrtini...\nŠto se tiče samih aktera, da će Jaramaz postići više poena od Berona kvota je 2.50, a ako pogodite da će Gordić i Lorenco Braun podeliti isto asistencija, kvota je 3.30.\nČeka nas prvi derbi u Areni posle 10 godina, verovatno i rekord posećenosti najveće utakmice srpske košarke, a ishod ćemo saznati nešto posle 22 časa.\nEKSKLUZIVNO! GUROVIĆ OSUĐEN, PA PUŠTEN IZ SUDA: Evo gde je slavni košarkaš prvo otišao po izlasku iz zatvora (FOTO) 99\t221\nDONČIĆ JE POREKLOM SA KOSOVA: Deda NBA zvezde objasnio zašto Luka ne igra za Srbiju (VIDEO) 44\t135\nMIHAJLOVIĆEVA UTAKMICA KARIJERE: Na današnji dan Siniša je u dresu Lacija načinio podvig o kome se i danas priča (VIDEO) 7\t59


Dragan Bojat: "Dete Partizana" spremno da zaigra za prvi tim (Foto)\nDragan Bojat: “Dete Partizana” spremno da zaigra za prvi tim (Foto)\nSupertalentovani desni bek Dragan Bojat standardan je igrač Fudbalskog kluba Partizan u Omladinskoj ligi Srbije, a da crno-beli kolektiv ozbiljno računa na njega u budućnosti pokazali su i bivši i sadašnji trener Savo Milošević i Aleksandar Stanojević. Obojica su ga, naime, priključila treninzima prvog tima, a sedamnaestogodišnji Zrenjaninac, koji je uoči Nove godine bio gost redakcije portala zrenjaninski.com, kaže da je spreman da se priključi seniorskom timu u takmičenjima i da na terenu pokaže koliko je napredovao u dosadašnjoj karijeri.\nGaga, kako ga od milošte zovu porodica i prijatelji, fudbalom je počeo da se bavi sa četiri – pet godina, i to u FK Sporto iz Zrenjanina. Već posle nekoliko godina, kada je prepoznat njegov talenat, otišao je u klub iz Humske, pa se s pravom naziva „detetom Partizana“.\n– U Partizanu sam počeo kao klinac, tada nismo ni bili određena kategorija, pa sam nastupao za predpetliće, petliće, predpionire, pionire, kadete, a sada sam omladinac. Prvi turnir sam odigrao 2011. kada sam imao devet godina – priča Dragan Bojat za portal zrenjaninski.com.\nPuno napredovao ove sezone\nNa kraju prvog dela takmičenja u Omladinskoj ligi Srbije Gaga je ponovo nedelju dana proveo na treninzima sa prvim timom. Odigrao je neke kontrolne utakmice, imao individualne treninge…\n– Ovih dana čekam poziv da vidim da li ću nastaviti sa pripremama sa prvim timom. Nemam nikakvu tremu i nadam se da ću što pre debitovati u Superligi Srbije. Treme je bilo samo na početku, u julu prošle godine, kada sam prvi put priključen pripremama. Već godinama svaki dan igram fudbal i potpuno sam spreman za veće izazove – navodi Bojat.\nOn smatra da je puno napredovao ove sezone i zadovoljan je dosadašnjim nastupima među najboljim omladincima Srbije. Kada je reč o klubu, smatra da je Partizan u nekim utakmicama mogao da odigra bolje i da prvi deo takmičarske sezone završi na prvom mestu na tabeli, umesto Brodarca, koji je pretekao drugoplasirane crno-bele.\n– Dobili smo sve derbije u dosadašnjem delu prvenstva, protiv Crvene zvezde, Čukaričkog… Iz svih važnih utakmica smo izašli kao pobednici, jedino smo izgubili protiv Brodarca, a u nekim slabijim smo igrali nerešeno. To nas je koštalo prvog mesta na tabeli. Brodarac je trenutno četiri boda ispred nas, a Crvena zvezda ima toliko manje bodova u odnosu na Partizan – ističe naš sagovornik.\nZa Zrenjanin ga veže dosta uspomena\nDragan već godinu dana ima profesionalni ugovor sa Partizanom i već tri godine živi u Beogradu.\n– Što sam stariji, moram sve više da treniram i da napredujem, tako da mi profesionalne obaveze ne dozvoljavaju da često dolazim u Zrenjanin. Za njega me, inače, veže dosta uspomena, u njemu sam proveo celo detinjstvo. Volim da budem sa porodicom, da se vidim sa drugarima, prošetam kroz kraj u kojem sam odrastao – otkriva Gaga.\nUzori su mu ofanzivniji bekovi\nOn, inače, potiče iz sportske porodice. Otac mu je svojevremeno igrao za zrenjaninski Proleter, a mlađi brat je takođe član Partizana, i trenutno nastupa u pionirskoj kategoriji. Dragan ima i svoje sportske uzore.\n– Voleo sam da gledam Nemanju Miletića dok je igrao u Partizanu. Volim da pratim i ofanzivnije bekove, pošto i ja igram ofanzivnije, kao što su Dani Alveš, Marselo, Trent Aleksander Arnold, Robertson iz Liverpula – kaže Bojat i dodaje da prati i starije igrače Partizana i uči od njih kako da se ponaša na terenu, brani prostor, čuva igrače…\nOn se nada da će ove godine dobiti šansu da se dokaže u prvom timu i da će u njemu biti standardan. Očekuje i da će omladinci Partizana osvojiti prvenstvo.\n– Važno je da dobro igram i da stalno učim. Takođe, važno mi je što su porodica i moj menadžer Uroš Jakovljević uvek uz mene. Bez njihove podrške ne bih stigao ovde gde sam sada – ističe Dragan Bojat, o kojem će se, verujemo, u budućnosti tek pričati.\nDragan sa ocem koji mu je najveća podrška (Foto: Aleksandar Blanuša)\nTagoviDragan Bojat FK Partizan fudbal nl popularno\nSrđan Blagojević pobednik Otvorenog onlajn radničkog prvenstva Srbije\nMarijana Ajdanov majka prve bebe rođene u Zrenjaninu u novoj godini