Rukomet na pesku u Evropskoj univerzitetskoj sportskoj asocijaciji | Univerzitetski sportski savez Srbije\n28. januara 2018. Glavni meni, Rukomet, Sportovi, Vesti Komentari su isključeni na Rukomet na pesku u Evropskoj univerzitetskoj sportskoj asocijaciji\nBeach handball ball and part of the goal\nNa sastanku koji je održan u Beču predstavnici Evropske rukometne federacije i Evropske univerzitetske sportske asocijacije dogovorili su se da od 2019. godine i rukomet na pesku postane deo evropske porodice univerzitetskih sportova. Ovaj atraktivni sport biće 20. član EUSA i očekuje se da će svoj debi na Evropskim univerzitetskim igrama imati 2020. godine kada će Beograd biti domaćin.\nReprezentativac Srbije u rukometu na pesku i student Fakulteta organizacionih nauka, Rastko Aničić, nada se da će prijem rukometa na pesku u Evropsku univerzitetsku sportsku asocijaciju uticati i na nadležne organe Univerziteta u Beogradu da počnu sa promocijom ovog sporta: “Sigurno je da je ovo značajan korak za popularizaciju rukometa na pesku. On kao relativno mlad sport polako pronalazi svoje mesto i počinje da bude sve primećeniji i priznatiji. Tome u prilog ide i činjenica da je prvo uvršten među sportove na EYOF-u, a sada i na Univerzitetskim igrama. Nadamo se da će i nadležni organi sa Univerziteta u Beogradu ovo prepoznati i početi sa njegovom afirmacijom, kao i da će sve više studenata početi da igra rukomet na pesku. KRP Student sada ima još veću motivaciju da da svoj doprinos i pomogne da se ovi ciljevi ostvare”.\nPrijem rukometa na pesku u Evropsku univerzitetsku sportsku asocijaciju za osnivača KRP “Student” predstavlja veliki korak ka integraciji ovog sporta, najpre u program Evropskih univerzitetskih igara, a potom i u program Olimpijskih igara: “Definitivno očekujem i vidim rukomet na pesku na programu Evropskih univerzitetskih igara 2020. godine. Trenutno vidim samo jedan izazov koji nije tako teško savladati – ne postoje adekvatni tereni koji bi mogli da posluže pri organizaciji ovako velikog dogadjaja.U Beogradu postoji nekoliko lokacija na kojima bi tereni mogli biti izgradjeni. Jedna od njih je i obala Save iza tržnog centra Ušće gde je pre nekoliko meseci napravljen teren za odbojku na pesku. Budući da su u pitanju srodni sportovi, lepo bi bilo videti ih rame uz rame na ovako velikom dogadjaju. Ovo je apsolutno i naredni korak ka prijemu rukometa na pesku i u olimpijske discipline. Sada sam i više nego entuzijastičan i čvrsto verujem da smo sve bliži tome da postanemo olimpijski sport, već 2024. godine u Parizu”, zaključio je Aničić.\nČlanica komisije Evropske rukometne federacije za rukomet na pesku Jelena Erić Rakonjac takođe je istakla da očekuje da će ovaj sport biti sastavni deo Evropskih univerzitetskih igara u Beogradu 2020. godine: “Komisija EHF-a za rukomet na pesku zajedno sa Evropskom univerzitetskom sportskom asocijacijom došla je do odluke da i rukomet na pesku od 2019. godine postane univerzitetski sport. Ovo je od velikog značaja za dalju promociju i verujem da će rukomet na pesku biti na programu Evropskih univerzitetskih igara 2020. godine, kada je Beograd domaćin. Ovaj sport ima veliku perspektivu i igra se širom sveta. Ove godine će se po prvi put naći na programu Olimpijskih igara mladih u Buenos Ajresu, a očekuje se da će biti sastavni deo Olimpijskih igara u Parizu 2024. godine. Nadam se da ćemo moći sledeće godine da gledamo rukomet na pesku i na Univerzijadi”, izjavila je bivša reprezentativka Srbije u rukometu i dodala: “U Srbiji postoji sam jedan teren adaptiran za rukomet na pesku, nalazi se u Novom Sadu. Ukoliko na Univerzitetskim igrama 2020. bude u takmičarskom programu, što očekujem, Beograd će takođe dobiti terene. Imamo dosta dobrih igrača i igračica, a među njima ima i studenata. Srbija ima veliku perspektivu u ovom sportu”, rekla je Erić Rakonjac.


Zaštitnik građana traži podatke od Komesarijata o incidentu sa migrantima u Bogovađi\n24. decembar/prosinac, 2020.\nMigranti pripremaju hranu ispred napuštene kuće u blizini granice sa Srbijom, Mađarskom i Rumunijom u selu Majdan u Srbiji, 16. decembra 2020.\nZaštitnik građana je, po sopstvenoj inicijativi, nakon saznanja iz medija da je grupa migranata smeštenih u Centru za azil u Bogovađi kod Lajkovca, mesta u Kolubarskom okrugu, 70 kilometara udaljenog od Beograda, naterala zaposlenu u Komesarijatu za izbeglice i migracije da poljubi prostirku za izvođenje njihovog verskog obreda, pokrenuo postupak kontrole rada Komesarijata radi utvrđivanja svih okolnosti u vezi sa ovim slučajem i stepena bezbednosti u tom centru, saopšteno je na sajtu ombudsmana.\nU saopštenju Kancelarije zaštitnika građana navodi se da će u narednih deset dana stručni saradnici Odeljenja Zaštitnika građana za hitno postupanje posetiti Centar za azil Bogovađa kako bi prikupili informacije o incidentu, utvrdili razloge zbog kojih je do njega došlo kao i načine na koje je organizovano obezbeđenje tog centra.\n"U postupku kontrole zakonitosti i pravilnosti rada Komesarijata za izbeglice i migracije, pokrenutom na osnovu snimka incidenta u Centru za azil u Bogovađi koji je objavljen na društvenim mrežama, Zaštitnik građana traži od Komesarijata podatke na koji način je organizovano obezbeđenje Centra za azil u Bogovađi, kao i koje mere će biti preduzete u cilju uspostavljanja bezbednosti", navodi se u saopštenju.\nZaštitnik građana, kako je saopšteno, traži i informacije da li su o incidentu obavešteni nadležni organi uprave i da li je Ministarstvo unutrašnjih poslova preduzimalo mere iz svoje nadležnosti.\n'Napusti teritoriju Srbije': Proterivanje aktivista koji pomažu migrantima\nNagađanja o kontroverznim posjetiocima Istočnog Sarajeva


Dijaspora – Nataša Vučinić iz Lovćenca odabrala studije crnogorskog jezika na Cetinju – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusDijaspora – Nataša Vučinić iz Lovćenca odabrala studije crnogorskog jezika na Cetinju\nNezavisna produkcija crnogorske dijaspore Krstaš media na svom You Tube kanalu postavila je video prilog “Dijaspora na fakultetu za crnogorski jezik i književnost” u kojem Nataša Vučinić iz Lovćenca govori o ostvarenju svog sna – studiranju u Crnoj Gori.\nKao rezultat uspješne saradnje Fakulteta za crnogorski jezik i književnost i Odsjeka za identitetska pitanja u Upravi za dijasporu Crne Gore, od ove godine će studije crnogorskog jezika na Cetinju pohađati i po dvije studentkinje iz Argentine i Vojvodine. Jedna od njih je i Nataša Vučinić iz Lovćenca.\nNataša Vučinić je od prvih školskih dana učesnik kulturno umjetničkih manifestacija Udruženja Crnogoraca Srbije „Krstaš“, a u posljednje dvije godine uspješno vodi dramsko recitatorski studio Crnogorskog kulturno prosvjetnog društva „Princeza Ksenija“ iz Lovćenca.\nLovćenac je varoš u opštini Mali Iđoš, jedinoj opštini u crnogorskoj dijaspori u kojoj je crnogorski jezik u službenoj upotrebi. Uveden je 2010. godine na zahtjev Udruženja Crnogoraca Srbije „Krstaš“ glasovima odbornika Crnogorske partije i njenih koalicionih partnera.


Ilegalni migranti u BiH - Page 726 - Forum Klix.ba\n#18126 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by howdy » 16/09/2020 07:43\nOpet se cugalo.\nMnijem da je to stanje konstantno.\n#18127 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by biscanka2 » 16/09/2020 12:18\nNa Lesbosu (Samos) novi pozaru izbjeglickom lageru.\nDobro je Kurz, kad je odbio da Austrija dio izbjeglica iz Grcke primi. rekao da bi to bio znak drugima da taj primjer slijede a krijumcarima samo poboljsalo trgovinu ljudima i povecalo broj mrtvih preko mora.\n#18128 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 16/09/2020 12:45\nah, samo ce odmahnuti rukom i poruciti mu --sviraj Kurzu.. #etonaskodvas\n#18129 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by jagugu » 16/09/2020 18:20\nEvo u Zagrebu se ibrete što im se šačica migranata pojavila u centru grada, gradjani odmah pozvali policiju cim su ih vidjeli. Policija se naravno odmah dala u akciju.\nI onda mi odmah padne na pamet kako je kod nas normalno da je na hiljade habibija u gradu drogiranih, pjanih, koji cine krivicna djela, a policija to sve zna i ne radi nista. Pisao sam nedavno kad je jedan migrant praviio problem u lokalu mog prijatelja, doso policajac i rekao “pa sta cu mu ja?”. Uz to su nam okupirali svaku raskrsnicu, a dok gradjani Zagreba zovu policiju cim ih vide, nasi sugradjani im dijele pare i kupuju maramice. Jos mi vise vatra kako sam procitao ovaj clanak o Zagrebu\n#18130 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by adelkam » 16/09/2020 18:53\nMa de ba samo treba ovaca kupit' i ici na planinu...\n#18131 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Rothmans » 16/09/2020 19:58\nTaman su dosli dje treba hajvani nadrogirani vjerovatno vec sada u nekom podrumu upoznaju drugu ,dobro skrivenu stranu inace liberalne evrope. Ihihi\n#18132 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Cherry-Cherry » 17/09/2020 09:14\nI onda mi odmah padne na pamet kako je kod nas normalno da je na hiljade habibija u gradu drogiranih, pjanih, koji cine krivicna djela, a policija to sve zna i ne radi nista. Pisao sam nedavno kad je jedan migrant praviio problem u lokalu mog prijatelja, doso policajac i rekao “pa sta cu mu ja?”. Uz to su nam okupirali svaku raskrsnicu, a dok gradjani Zagreba zovu policiju cim ih vide, nasi sugradjani im dijele pare i kupuju maramice. Jos mi vise vatra kako sam procitao ovaj clanak o Zagrebu.\nTačno bih sada crkla od muke.\n#18133 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by DEMONIKA » 17/09/2020 09:20\nčekamo da ih Merkelka primi\nona sve zna i u sve se razumije\npa je svu Evropu zatrpala migrantima\nimal gore budale od stare budale\n#18134 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Cherry-Cherry » 17/09/2020 09:29\nZahvaljujući njoj, rodit će se novi Hitler.\n#18135 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by biscanka2 » 17/09/2020 11:42\nhttps://www.biscani.net/ogorceni-gradja ... ima-video/\nhttps://www.cazin.net/vijesti/susret-ci ... tska-krizu\n#18136 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 13:00\nCherry- wrote: ↑\nHrvatska je EU .. mi ---------- Meadle East\n#18137 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Gorka Dinja » 17/09/2020 13:10\nnismo mi srednji istok ovi migranti iz bangladeša se čude kakvi glupani žive u ovoj preljepoj zemlji\n#18138 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by RtrnOfSalisbury » 17/09/2020 16:19\njesul govnari izrazili zelju da idu u svicarsku samo navaljuju na njemacku i francusku, ispasce da svica nije dobra\nu grckoj jedni pale drugi grade, ocekuje se uspostava ravnoteze ... samo da bejundha ne uzme ucesca\n#18139 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 16:45\n. kao i 'nashi vani' u bilo kojoj zemlji da su- svi 'domaci ' su im glupi...\n#18140 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Rothmans » 17/09/2020 17:07\n#18141 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 17:10\n#18142 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Rothmans » 17/09/2020 17:19\n#18143 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 17:21\n. ne mogu ti pomoci..\n#18144 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by Rothmans » 17/09/2020 17:39\nMozes. Imas podforume namjenjene za lupetanje i presipanje iz supljeg u prazno ,pa se preseli tamo. Vazi ?\n#18145 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by insaneinthebrain » 17/09/2020 17:43\nhttps://crna-hronika.info/foto-zlocin-n ... n19L5qvFl8\n#18146 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 17:43\nNista novo nisi rekao- na temu, niti ijedan svoj argument.. tak - nisi vrijedan dalje paznje.\n#18147 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by biscanka2 » 17/09/2020 19:51\nU svim zemljama svijeta ima pametnih i glupih -bilo to nasi ili domicilno stanovnistvo te zemlje. U mojih pet decenija iskustva ( u Njemackoj ) najbolje i najvece itergriranih su upravo balkanci (narocito druga i treca generacija) tako da ti to pausaliziranje nije u redu.\n#18148 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by moonca » 17/09/2020 19:59\nBili su YU... no, poenta je, da nas bas ti njemci -svrstavaju u pomenute... a, mi 'njih' u glupe.. toliko... licno cula od vishe osoba.. koliko je % ne znam.\n#18149 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by RtrnOfSalisbury » 17/09/2020 20:03\nd prdj film, mejd in bejundha\n#18150 Re: Ilegalni migranti u BiH\nPost by zforumas » 17/09/2020 20:35\nSad ces dobiti 8x tri tace, 6x crticu, 9 pojedinacnih tacaka i 4 zareza pracena sa 2 smajlica\nDodijala brate i bogu i narodu svojim wannabe dubokim postovima i poklapanjem svakog lonca.


Reflex Mostar Archives - AKOS\nHome > Posts tagged "Reflex Mostar"\nU sklopu projekta vezanog za društveno korisne aktivnosti, Sportsko društvo “Reflex” iz Mostara organizuje seminar samoodbrane. Seminar će biti održan 20. aprila u sali Džudo kluba “Mostar” u Sjevernom logoru. Promotori na seminaru biće Enver Hebibović Full i Enko Alić. Borilački sportovi i njihove tehnike često nemaju mnogo dodira sa stvarnim situacijama,\nNove medalje za mostarski Reflex iz BJJ i K1\nPoslije internacionalnog prvog mjesta i zlatne medalje sa „Wako grand prix-a BiH“, Hasan Gološ potvrđuje svoj kvalitet kao viceprvak, osvojivši danas srebrenu medalju u full contact-u na državnom prvenstvu u kik boksu održanom u Fojnici. Mostarski „Reflex“ se danas takmičtio na dva turnira, državno prvenstvo u kik boksu u Fojnici i\nMostarski Reflex je učestvovao sa sedam takmičara u nekoliko uzrasnih i težinskih kategorija, ostvarivši uspjeh od 4 zlatne i 4 bronzane medalje. Član Sportskog društva Relfex Mostar, Hasan Gološ se takmičio u kategorijama Low kick i K1 -67, koji je pobijedio u svim borbama i ostvojio 2 zlatne medalje u obje\nU Mostaru, na fudbalskom stadionu U.S.R.C. Midhat Hujdur Hujka, tokom vikenda odžano takmičenje u snazi i izdržljivosti naziva Street super challenge - Brutal competition, u organizaciji Sportskog društva Reflex Mostar, pod sponzorstvom Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke i BH Telecom-a, u sklopu projekta "Mjesec sa Reflexom" Na veoma zahtjevnom takmičenju je\nTokom vikenda, i pored nesnosnih vrućina gradu na Neretvi, u Mostarskom Reflexu nema odmora. Reflex je ugostio jednog od najboljih trenera brazilske džiu džitse u SAD-u Redžović Adema. Adem je sa porodicom na odmoru u Bosni i Hercegovini, odakle je i porijeklom. Također moramo istaknuti da se radi o jedanom od najpoznatijih\nU organizaciji Kick box kluba "Isak" u sportskoj dvorani Bilimišće u Zenici održano je Državno prvenstvo Bosne i Hercegovine u Low kick i Kick light kategorijama. U dvije navedene kategorije je nastupilo ukupno 198 takmičara iz 34 kluba. Nakon uspješnog Međunarodnog Kicboxing Grand prix-a za Sportsko društvo Reflex Mostar, na kojem je "Reflex" imao\nU džudo sali Univerziteta Džemal Bijedić Mostar jučer je održan Džiu džitsu open mat 2017. Organizator i domaćin susreta džiu džitsu klubova iz regiona bilo je Sportsko društvo Reflex Mostar, a sponzori su bili Grad Mostar i Sportski savez Grada Mostara. Na manifestaciji su iskustva razmijenili oko 60 sportista iz 5\nProteklog vikenda održan je Kickboxnig Grand Prix u organizaciji Kick box kluba Ilidža iz Sarajeva. Na ovom međunarodnom turniru učestvovali su predstavnici 71 kluba iz 7 država. U konkurenciji od 428 takmičara, predstavnik Sportskog društva Reflex iz Mostara, Aldin Husnić, osvojio je pehar za najboljeg borca na turniru pobijedivši u kvalifikacijama


Bender se mučio\nBogdanović je slavio protiv bivšeg kluba, dok je Šarić izgubio od izravnih konkurenata za poziciju na Istoku.\n05.03.2018 @ 09:54\nDario Šarić i Bojan Bogdanović sinoć su odigrali odlične utakmice. Šarić je u porazu Philadelphia 76ersa zabio 25 koševa i bio najučinkovitiji, dok je Bogdanović u pobjedi Indiana Pacersa zabio 20 koševa.\nIako su vodili sa čak 20 koševa u prvoj četvrtini u kojoj su nakon prvih 97 sekundi napravili seriju od 10:0 i onda sa 19 na početku treće četvrtine, Sixersi su ispustili pobjedu. Izgubljene lopte bile su ključne, a Sixersi su ih imali 26.\nOdmor nije utjecao na igru Sixersa koji treću četvrtinu počinju sa serijom 9:2. Nakon trice Darija Šarića šest i pol minuta prije kraja treće četvrtine Sixersi vode 86:72. No nakon toga Milwaukee pogađa sve, a Sixersi ništa. Bucksi su zabili 21 koš za vodstvo od 93:86. Predvodio ih je Giannis Antetokounmpo s 35 koševa, devet skokova i sedam asistencija.\nIndiana Pacersi su s 98:95 pobijedili Washington Wizardse na njihovom terenu i zahvaljujući toj pobjedi nalaze se na četvrtom mjestu, dok su Wizardsi peti, ispred Philadelphia 76ersa.\nPacersi nisu zaostajali ni u jednom trenutku utakmice, a predvodio ih je Victor Oladipo sa 33 koša. Bojan Bogdanović također je bio odličan, u 37 minuta zabio je 20 koševa (šut iz igre 7/12, trice 3/5) i tome pridodao četiri skoka i dvije ukradene lopte.\nIndiana je vodila sa 15 koševa na početku zadnje četvrtine, ali se Washington približio nakon što je zabio prvih deset koševa na početku zadnjeg dijela utakmice. Wizardsi su smanjili zaostatak na 87:85 poslije dva slobodna bacanja Jodiea Meeksa četiri i pol minute prije kraja, ali je onda Oladipo zabio četiri koša zaredom za Pacerse za šest razlike.\nBradley Beal i Mike Scott imali su priliku za izjednačenje jer su imali zadnji posjed lopte, ali su obojica promašila. Beal je bio najbolji u redovima Washingtona sa 22 koša i 11 asistencija.\nPhoenix Sunsi Dragana Bendera poraženi su od Atlanta Hawksa sa 112:113. Bender je odigrao 34 minute i u tom je vremenu upisao šest koševa (šut iz igre 2/8, trice 2/7), pet skokova i osam asistencija. Najbolji strijelac utakmice bio je TJ Warren sa 35 koševa, dok je Devin Booker dodao 20 za Phoenix. Atlantu je predvodio Taurenn Prince sa 22 koša.


Šokantno pismo Mirkovića premijeru Vučiću – BEOGRADSKE NOVINE\nPredsednički kandidat Saša Mirković optužio je premijera i lidera naprednjaka Aleksandra Vučića za apsolutizam, pretnje i ucene upućene Mirkoviću, njegovoj porodici i saradnicima\nPrenosimo sukob Mirkovića i Vučića koji je, pre izvesnog vremena, otvorio Pandorinu kutiju razdora bivših saradnika.\nU otvorenom pismu Mirković optužuje Vučića da je apsolutista i nasilnik koji ne preza ni od pretnji njegovoj porodici!\n„Vučiću, prestani više sa zastrašivanjima i pretnjama. Znam kako funkcionišeš, jer te dugo poznajem. Znam koliko voliš da se svetiš ljudima koji pomisle da ti se suprotstave u stranci, a kamoli ljudima koji su van stranke – počeo je Mirković, a onda prešao na bliske saradnije premijera.\n„Znam sve o ljudima kojima si okružen. Znam kako koristiš sve moguće resurse države da bi na nekog izvršio pritisak, osvetio mu se ili pod izgovorom „borba protiv korupcije“ pokušao da ga uhapsiš. A onda u svim medijima objaviš kako si najveći borac protiv korupcije na zemaljskoj kugli, u šta ne verujem, a ti znaš i zašto. Znao sam sve to, ali sam ti poverovao da si se promenio. Znam da si od svih iz SNS-a tražio da moj odlazak ne komentarišu i da mi požele srećan put da bi ti ispao veliki, a sa druge strane na posredan način preko svojih policajaca i urednika Vučićevića da me kriminalizujes. Pokušao sam džentlmenski da izađem iz SNS-a, ali mi ti to prosto ne dozvoljavaš sveteći se, i privatno i politički – otkrio je Mirković i navodi da je u ovakvom razmišljanju usamljen.\n– Znam da ovo verovatno u Srbiji malo ljudi sme da ti kaže, ali evo, vidiš, postoje i takvi. Znam i da si poslao batinaše da ubeđuju odbornike šta je država, a šta Saša Mirković. Znam da si rešio da se obračunas sa mnom. Znam da imaš i privatnu vojsku, i privatnu policiju, i privatno tužilaštvo, i privatne sudove, ali svi oni funkcionišu po principu tajne organizacije zaveštane ćutanjem. Znam i da voliš da gledas „Kuma“. Znam i još mnogo toga, da bih verovatno bio dobar saradnik protiv tebe, ali neću, ne sekiraj se.\nZnam da ovim reskiram sve, i budućnost svoje dece i živote članova porodice, o mom i da ne govorim. Ali sam rešio da neću više da budem u toj tvojoj igri. Znaš i ti odlično da je sve ovo što kažem tačno i da nijedan poligraf na svetu neće moći da dokaže suprotno – poručuje Mirković i nastavlja.\n„Mislio sam, kao i svaki mali čovek, da ćes prestati da mi se svetiš i da ćes shvatiti da je bilo vreme da se rastanemo. Ne, ti ideš i dalje pa udaraš ispod pojasa. Pre neki dan sam se probudio, jer sam rešio da ne sanjam više. Sutra će se probuditi još neko, vrlo brzo i cela Srbija iz kolektivnog sna u koji si nas uveo.\nMožemo da pričamo i o tome kako finansiraš izbore, šta je istina oko navodne krađe izbora 2012. godine, famozne afere „Džak“. Možemo da pričamo i o mnogim drugim stvarima, ali ti i ja, Aco, pred kamerama, pa da vidim da li si toliko dobar orator i kad ja stanem preko puta.\nEvo, ja sam se pomerio sa mesta predsednika Skupštine grada Zaječara bez ikakvih problema, jer nisam želeo odbornike da stavljam u problem koji imam sa tobom, jer znam kako bi ljudi prošli – zaključuje Saša Mirković.\nUprkos pandemiji javna gradska komunalna preduzeća funkcionišu bez većih poteškoća: Otkaza nema, a plate redovne\nKoriste se sredstva za dezinfekciju, a svi zaposleni su u obavezi da nose zaštitnu masku i rukavice


SKANDAL : Glumica Svetlana Bojković došla na „EKOLOŠKI PROTEST“ u bundi od ODRANOG nerca! – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\n18 децембра, 2021 Redakcija AKTUELNO, DRUŠTVO, PRIČA DANA, VESTI 0\nU Beogradu su danas, ponovo, organizovani protesti lažnih ekologa koji za cilj imaju jedino blokadu saobraćajnica i maltretiranje ljudi koji ne podržavaju nerazumnu politiku dela opozicije okupljenu oko poznatog žutog tajkuna.\nOvoga puta, lažni borci za „protiv litijuma“ odlučili su da se protest održi ispred Vlade Srbije, pa su tako blokirali Nemanjinu ulicu u oba smera.\nGovornica na skupu bila je i kontroverzna glumica Svetlana Bojković, koja se pojavila, ni manje ni više, nego u bundi od nerca!\nSvetlana je ovim pokazala ogromno licemerje, s obzirom da se kao navodni „borac za očuvanje životne sredine“, na veoma kontradiktoran način pojavljuje na nazovi „ekološkom protestu“, u bundi od odranog nerca.\nLažni ekološki protesti


06. aprila 2016. godine potpisan je Memorandum o saradnji između Centra za monitoring i istraživanje i Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore. Memorandum je potpisan u cilju formalizovanja saradnje na projektima „Liječenje zdravstvenog sistema Crne Gore“ i „Sistem zdravstvene zaštite i prava pacijenata u Crnoj Gori – Osvajanje povjerenja građana“. Memorandum su potpisali Zlatko Vujović, predsjednik UO CeMI i dr Kenan Hrapović, direktor Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore.\nApril 5, 2010 април 11, 2017\nKorupcija u obrazovanju u Crnoj Gori, ozbiljno ugrožava razvoj i dalji proces reformi. Ona uvećava postojeće probleme, kroz domino...


Foto: Twitter | BiH pred sankcijama Interparlamentrne unije?\nAgencije 13.10.2019 14:38\nBEOGRAD – Saša Magazinović, poslanik SDP-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH, nakon najave o početku zasijedanja Interparlamentarne unije u Beogradu, oglasio se na svom Twitter nalogu ističući da je Izvršni odbor Interparlamentarne unije razmatrao suspenziju BiH.\nKako je naveo, suspenzija je razmatrana zbog neplaćana članarine navodeći da su vladajući nakon brukanja u Vijeću Evrope "nastavili nizati uspjehe na međunarodnoj sceni".\nSkupština Interparlamentarne unije počeće večeras u Beogradu, a okupiće više od 1.700 parlamentaraca i partnera iz UN i civilnog društva iz cijelog svijeta.\nSkupština Interparlamentarne unije okupiće parlamentarce i goste iz 140 zemalja, a prisustvovaće joj više od 70 predsjednika parlamenata, 40 potpredsjednika i više od 700 poslanika, od kojih su 30 odsto žene i 17 odsto poslanika životne dobi ispod 45 godina.\nDelegaciju BIH na ovom zasijedanju predvodiće Nebojša Radmanović, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamenta BiH i Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg Doma narda Parlamenta BiH, a centra tema plenarnog zasijedana biće uloga i mehanizmi parlamenta u jačanju međunarodnog prava i doprinos regionalne saradnje, a u okviru ove rasprave očekuje se i Radmanovićevo obraćanje.\nInterparlamentrna unija BiH


nema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Sremcica - naselje i skola\t| postavljeno pod KNJIGE\nPrakticna domacica – 1935\nAlmanah za 1935 godinu. Izdanje Žene i sveta-Beograd, strane 336, dimenzija 21 x 14 cm.\nOznaka artikla: K 372\nnema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Prakticna domacica - 1935\t| postavljeno pod KNJIGE\nAutor Dusan Skoric, strane 223, dimenzija 21 x 14 cm. Bogato ilustrovano.\nOznaka artikla: K 376\nnema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Srpske ikone na staklu\t| postavljeno pod KNJIGE\nIzdanje Beograd 1971, strane 432, dimenzija 31 x 25 cm, bogato ilustrovano.\nOznaka artikla: K 380\nnema komentara\t| ključne reči: Golgota i vaskrs Srbije 1916-1918, KNJIGE\t| postavljeno pod KNJIGE\nAutor Nestor Ergelasev, strane 320, dimenzija 21 x 14 cm. Dimenzija 24 x 16, bogato ilustrovano.\nOznaka artikla: K 373\nnema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Slavija (Sportsko Drustvo-Novi Sad)\t| postavljeno pod KNJIGE\nSvetski rat u slikama RRR – stari predratni album\nOd 200 slika fali 13, tj popunjenost oko 95%. 4 strane (na pocetku i kraju) od hrbata odvojeni, stanje kao na slikama. Album je kompletan, ali listove izlaze i u gornjem levom cosku su sitna ostecenja. Dimenzija 30 x 24 cm.\nOznaka artikla: KOL 151\nnema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Svetski rat u slikama RRR - stari predratni album\t| postavljeno pod UNIKATI I KOLEKCIONARSTVO\nAutora Bruk Siler, izdanje Esotheria Novi Sad – 2008, strane 177, dimenzija 20 x 17 cm.\nOznaka artikla: K 367\nnema komentara\t| ključne reči: Bruk Siler, KNJIGE\t| postavljeno pod KNJIGE\nAutor Milutin Tasic, Beograd 2006, strane 160, dimenzija 24 x 17 cm.\nOznaka artikla: K 368\nnema komentara\t| ključne reči: KNJIGE, Tesla od Smiljana do vecnosti\t| postavljeno pod KNJIGE


U Rusiji se zabranjuje strancima da rade kao prodavci u prodavnicama i na pijacama\nStrancima je dozvoljeno da rade kao fizički radnici, čistači, prodavci na veliko ili poslovođe, ali im nije dopušteno da prodaju direktno potrošačima. Ruski zvaničnici kažu da je novi zakon donet radi suzbijanja sive ekonomije, ali organizacije za zaštitu ljudskih prava i prava imigranata kažu da je taj zakon nepravedan i nesprovodiv.\nMilioni radnika imigranata u Rusiji sada su ostali be posla. Halimjon Ahmadalijev iz Tadžikistana je deset godina po 12 sati dnevno prodavao povrće na različitim moskovskim pijacama.\n«To nije pošteno, jer je mnogo ljudi vredno radilo da bi došlo ovde i zaradilo za hleb, kako bi ishranili svoje porodice i decu. Moja deca studiraju ovde, moram da ih izdržavam. Ne znam šta dalje da radim. Mislim da ću da ispišem svoju decu iz škole i vratim se kući», kaže ovaj prodavac.\nU Rusiji je u januaru usvojen zakon kojim se strancima zabranjuje da prodaju alkohol i lekove širom zemlje. Tim zakonom je strancima od 1. aprila takođe zabranjeno da prodaju na pijacama. Zabrana je izazvala brojne incidente, a najveći su bili neredi u gradu Kondopogi na severu Rusije. Dva lokalna prodavca su ubijena u sukobu sa Čečenima. Borci za ljudska prava sada kažu da bi taj zakon mogao da izazove veće rasne tenzije u Rusiji. Mesecima su borci protiv rasizma upozoravali na porast rasističkog raspoloženja u zemlji, posebno posle takozvanog «Ruskog marša», koji je prošlog novembra organizovao ultra-nacionalistički Pokret protiv ilegalne imigracije, na kojem su u Moskvi i drugim gradovima učestvovale hiljade ljudi. Nikita Mrkčan, ekspert za analizu imigracije u moskovskom Ekonomskom institutu, kaže da se vlast, usvajanjem novog zakona, jednostavno trudi da poveća popularnost u izbornoj godini.\n«Ovaj zakon je usvojen zbog nekih ideja koje imaju veze sa predizbornim periodom, kako bi se pokazalo da vlast izlazi u susret zahtevima građana. Ukoliko ljudi ne žele da vide strance na pijacama i ne žele da im vide lica, onda vlast čini sve što može kako bi se otarasila tih ljudi», kaže Mrkčan i dodaje da takva politika može da ima pogubne posledice za ekonomiju zemlje. U Rusiji radi milion legalnih imigranata, ali izveštaji u ruskim medijima nagoveštavaju da se broj ilegalnih imigranata procenjuje na više od 12 miliona. Mnogi dolaze iz mnogo siromašnijih zemalja i često rade poslove koje Rusi ne žele da rade.\n»U odnosu na naš ekonomski rast, uskoro ćemo se suočiti sa manjkom radne snage. Ali mi to svakako možemo da rešimo i bez imigranata», kaže Mrkčan.\nRuski predsednik Vladimir Putin je prošlog oktobra rekao da na pijacama glavnu reč često vode kriminalci sa, kako je rekao, etničkim ukusom. On je pozvao vladu da preduzme mere kojima bi se zaštitili ruski proizvođači i lokalno stanovništvo. Mrkčan takođe brine da će nova zabrana povećati korupciju u birokratiji i policiji, jer će očajni stranci nuditi mito kako bi mimoišli novi zakon. Korupcija je u Rusiji ionako već rasprostranjena, a organizacija Transparensi Internešnal je prošle godinje ocenila da je Rusija jedna od zemalja sa najvećom korupcijom na svetu.


Slobodan Arežina (foto: Denis Kolundžija / Cenzolovka)\n“JMU (Javna medijska ustanova) ‘Radio televizija Vojvodine’ postupiće po presudi Apelacionog suda u roku koji je presudom utvrđen”, piše u odgovoru upućenom RSE iz kabineta direktora.\nZbog ovih, kako su naveli „političkih smena u RTV“, ubrzo je formiran Pokret Podrži RTV, koji je organizovao ulične proteste. Pokret je tada apelovao na građane da se mora stati u odbranu Javnog medijskog servisa koji plaćaju građani, jer je bilo jasano da su u pitanju „političke odluke“, koje su usledile nakon što je na pokrajinskim izborima Srpska napredna stranka preuzela vlast u Skupštini Vojvodine.\nArežinina pravna zastupnica Jelena Stanić, iz advokatske kuće „Beljanski“, rekla je za RSE da je rok za RTV da postupi po ovoj presudi osam dana, što je standardni rok za izvršenje u radnim sporovima.\n„Onog trenutka kada su oni primili tu presudu, a pošto su oni u obavezi da postupe po presudi, počeo je da teče rok od osam dana. Po isteku osam dana oni su obavezni da ga vrate na funkciju“, rekla je Stanić i dodala da su čelnici RTV ovu presudu najverovatnije primili u ponedeljak 3. decembra.\nRaščišćavanje terena za novu zgradu RTV\n← Ko su vlasnici nacionalnih TV frekvencija u Srbiji\nZa kvalitetniju medijsku sliku o deci →


Opozicija nema poverenja u vlast - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Opozicija nema poverenja u vlast\nPredstavnici stranaka u bojkotu ne veruju u omašku doktorke o datumu "dolaska" korone\nOpozicija nema poverenja u vlast\nOpozicija u bojkotu ne veruje u mogućnost da je zamenica direktora Instituta za javno zdravlje „Milan Jovanović Batut“ Darija Kisić Tepavčević načinila lapsus zbog kojeg je deo javnosti pomislio da su izbori raspisani iako je postojalo saznanje o tome da je virus korona stigao u Srbiju, ali ne veruje ni u sposobnost vlasti da se nosi sa ozbiljnom situacijom.\n6Piše: Lidija Valtner 24. marta 2020. 12.43\nKisić Tepavčević je naime najpre na RTS rekla da je prva infekcija korona virusom izolovana 1. marta i da se dva dana posle toga dogodio i drugi slučaj. Izbori su raspisani 4. marta, a javnost je o prvom slučaju virusa obaveštena 6. marta nakon što je vladajuća SNS već sakupila neophodne potpise za predaju liste tako što su ljudi masovno čekali zbijeni u redovima širom Srbije ispred odbora te stranke. Kesić Tepavčević se juče ispravila i navela da je prvi slučaj registrovan u prvoj nedelji marta (videti stranu 3), a predstavnici opozicije koja neće učestvovati na izborima smatraju da je na to naterana.\nMogućnost da su izbori raspisani a da je virus bio već u Srbiji, za lidera Pokreta slobodnih građana Sergeja Trifunovića „još jedna stvar u nizu koja pokazuje mentalni sklop ovog ozbiljnog baksuza, kojeg zdravlje ljudi ne interesuje“.\nPredsednik Dveri Boško Obradović smatra da je čin raspisivanja izbora u takvim okolnostima „teško krivično delo protiv opšte sigurnosti i zdravlja građana, za koje Vučić mora krivično da odgovara“.\nAna Stevanović, članica Predsedništva Stranke slobode i pravde, celu situaciju poredi sa Ezopovom basnom.\n– Kad neko stalno viče „Vuk, vuk!“, a kada se vuk zaista pojavi, više niko ne veruje, tako i sad. Ova vlast je pokazala da joj se ne može verovati. Čisto sumnjam da je u pitanju lapsus, kako sad to tvrdi gospođa Kisić. U to me uveravaju horde botova koji su od juče jutru dominantni sa tim objašnjenjem, i to mnogo sati pre nego što se gospođa Kisić uopste obratila javnosti – ukazuje ona.\nZa nju je ipak raspisivanje izbora u doba korone skandal nad skandalima.\n– Direktno ugrožavanje zdravlja građana i dovođenje u opasnost života svih nas. Time se pokazalo šta su prioriteti – samo vlast, samo funkcije, samo položaji, a cena nije bitna. Dokaz koliko je strašno imati vlast koja ne mari za transparentnost, koja je nesposobna, nestručna, koja ne ume ništa drugo osim da plaća našim parama horde nepismenih botova da nas besomučno vređaju. Rečju – vlast opasna po život. Potrebno je upamtiti da su u isto vreme skupljali i potpise za lažne i izmišljene opozicione liste koje su takođe predali potpise, tako da su i oni saučesnici u ovom nezapamćenom skandalu – ukazuje ona.\nI Miroslav Aleksić, potpredsednik Narodne stranke, smatra da je očito da je doktorka naterana da promeni svoju prvobitnu izjavu da je prvi slučaj detektovan još prvog marta.\n– Tužno je što se i u ovim momentima vlast isključivo vodi političkim motivima i vođenjem prikrivene političke kampanje. To još jedna potvrda šarlatanskog odnosa ovog režima prema pandemiji – navodi Aleksić za Danas.\nPrema njegovim rečima, u ovu vlast se ne može imati poverenje.\n– Oni su prećutali da ima zaraženih i započeli izborne radnje i to tako što su pedeset hiljada ljudi okupili da daju potpis listi SNS. Time su ih sve doveli u opasnost od zaraze, a to je u ovim okolnostima nenormalno i za to bi neko trebalo da snosi odgovornost – navodi on.\nRadomir Lazović, aktivista Inicijative Ne davimo Beograd, kaže da je na mnogo primera pokazano da je režim spreman na sve kako bi sačuvao rejting, pa tako i vlast.\n– SNS je svesno dovela građane u rizik od zaraze. Ovo je poziv na otrežnjenje svim glasačima, simpatizerima i podržavaocima Vučićevog režima. Probudite se. Bukvalno vas koriste kao topovsko meso. Na televiziji plače i glumata, a vas svesno potura bez obzira na rizike. Kada god su odgovorni i kompetentni stručnjaci došli u priliku da javno govore, dobijali smo jasne informacije koje su ili bile korisne za građane ili su demaskirale pravi karakter ove vlasti. Zato je inicijativa NDB pokrenula peticiju kojom zahtevamo da nam se ne obraćaju manipulatori poput Vučića koji svakodnevno zloupotrebljava funkciju predsednika, već da informacije o pandemiji daju isključivo stručnjaci kompetentni za opasnost od COVID 19. Zahtevamo „Da Vučić ućuti, a struka govori!“, poručuje Lazović.\nAktuelna vlast, Korona virus, opozicija, poverenjeBeograd\n24. marta 2020. u 13.49\nMnogo vaznije od Toga jeste da NAROD NEMA POVERENJA U VLAST ! Pustite sad opoziciju koja ni ne postoji jer ich je represijama saterao vladar u samoizolaciju.\n24. marta 2020. u 13.55\nA da li su stekli to „poverenje“, naravno da nisu, sve vreme su cinili ( „ON“ ) da bilo kakvog poverenja nema. Pandemik „Vucicitis“ hara Srbijom punih osam godina, toliko je „napredovao“ da nam se ocigledno lose pise.\n24. marta 2020. u 14.54\nVučiću se jako žuri jer zna da sve ovo,ako dugo traje,njemu ne ide u prilog i dovodi do kraha njegove politike.Verovatno radi ispitivanje javnog mnjenja i da su rezultati loši,pa se izmišlja „Zmaj sa Kosmaja“(to može biti ko hoće) i napada lidera opozicije ubacujuči političku kampanju u kampanju protiv virusa?\n24. marta 2020. u 15.05\nLapsuz, pa lapsuz. Profesor mediconskog fakulteta.\nNavalantan, pa navalantan. Ministar obrazovanja.\n24. marta 2020. u 17.09\nGde mi je komentar.Pa to što opozicija nema poverenje u vlast nije ništa novo.Kada ti opozicionari budu fasovali Koronu,nemoj da trče ovoj vlasti da ih leči,neka idu kod boljih.Lako je lupetati a gde su sada šta rade,u rupama…krkaju i sekiraju se,pišu i,pljuju.Naravno ni ovaj komentar nećete objaviti ali ne,a veze,vama na čast.


Recept protiv bombi – zgrade kao žvake | Mozaik | DW | 16.11.2009\nRecept protiv bombi – zgrade kao žvake\nU slučaju bombaškog napada na neku zgradu, nastaju ogromne štete. I u mirnijim krajevima sveta, banke i ambasade se štite od mogućih napada. Jedan od načina je da se tokom izgradnje zgrada učini elastičnom.\nGlomazne zgrade ne pomažu kod detonacija\nŠto je više ugrožena neka zgrada, tim su joj deblji zidovi – to je recept mnogih arhitekata koji projektuju zgrade čija je bezbednost od izuzetne važnosti. Na kraju takve zgrade po pravilu ispadnu glomazna ružna utvrđenja.\nMatijas Vagner, stručnjak za bezbednost u jednom inženjerskom birou u Minhenu, zalaže se za izgradnju delova zgrade koje se pod pritiskom deformišu na unapred predviđen način: „Kao žvakaća guma koja se tegli i koja posle ostane u takvom stanju. Energija koja se potroši za tegljenje gume za žvakanje – ne može da se raširi i ošteti celu strukturu zgrade“.\nKonstruktori automobila su to odavno uočili i počeli da prave posebno elastične delove automobila koji putnike bolje štite nego neka karoserija koja je veoma čvrsta. Jer, kada u elastičnom delu karoserije dođe do sudara, veći deo udarca se apsorbuje. Nešto slično tome, moguće je ugraditi i u zgradama – na primer u prozorima.\n„To funkcioniše tako što bi oko prozora, koji bi i dalje bio od stakla, bili raspoređeni elementi. Ti elementi omogućavaju da se kompletan prozor zajedno sa ramom, savije prema unutra. Ti elementi su, preko već pomenute žvakaće gume, povezani sa celom konstrukcijom“, objašnjava Vagner.\nProzori koji se pri eksploziji razvuku kao žvakaće gume\nAko bi napolju, recimo, eksplodirala auto bomba, prozori normalne zgrade bili bi, zbog snage detonacije, potisnuti prema unutrašnjosti zgrade, prema prostorijama. Kod takvih napada, najgore povrede izazivaju delovi stakla. Tu ne pomaže mnogo ni specijalno, bezbednosno staklo.\nMeđutim elastičan prozor se izvuče iz zida, oko jedan metar i ostane tamo da visi kao žvakaća guma. Praksa je pokazala da ovaj sistem funkcioniše i kod najtežih eksplozija u neposrednoj blizni.\n„Kada se radi o ovoj vrsti bezbednosti, kupci nisu zadovoljni kada im kažete da su procene ovakve ili onakve - oni žele prave testove. I onda uzmete veliku količinu eksploziva koji aktivirate kod zgrade koja je napravljena jedan prema jedan – što se tiče strukture i veličine. Onda vidite da li funkcioniše ili ne…“\nBeton sa čelikom\nMatijas Vagner ne sme da kaže gde se tačno ti testovi sprovode – osim da se to radi u Izraelu. Naravno, inženjeri ne koriste žvakaću gumu već određene vrste sintetičkih materijala koji se slično ponašaju - ili metalnu penu, kao što se to ustalilo u proizvodnju automobila.\nOsim toga u Fraunhofer Institutu u Frajburgu, eksperimentiše se sa specijalnim betonom koji ima ugrađene tanke čelične niti. Doktor Kristof Majrhofer kaže kakve su sve mogućnosti upotrebe ovog betona:\n„Na primer u izgradnji montažnih zgrada za spojeve gotovih delova. Naime, ovaj beton ima u sebi 10 odsto čeličnih niti. To zgradu čini veoma elastičnom i ona se ne bi srušila čak ni kada bi bila pogođena zemljotresom“.\nTrajni link https://p.dw.com/p/KXoA


Nemačka: Od nedelje strožije anti-kovid mere i za Nemce – Naši u svetu\nObjavljeno 30/07/21 u 19:30\nFoto:Tanjug/AP Photo/Mićael Probst\nNemačka vlada od nedelje uvodi strožija pravila za Nemce koji se u zemlju vraćaju s godišnjeg odmora, saopštio je danas ministar zdravlja Jens Špan. Po novim pravilima, svi putnici koji ulaze u Nemačku, a nisu vakcinisani ili nisu preležali korona virus, od nedelje moraju da imaju negativni test na korona virus.\nTo se dosad odnosilo samo na putnike u avio saobraćaju, a sada je prošireno i na ostale. Mera stupa na snagu 1. avgusta i na snazi će biti do kraja godine, a izuzeci su deca mlađa od 12 godina i oni koji zbog posla svakodnevno prelaze nemačku granicu, prenela je Hina.\nKontrole na putevima se neće obavljati sistemski nego sporadično, kažu zvaničnici.\n“Svi nevakcinisani ljudi koji ulaze u Nemačku moraće da pokažu test, bez obzira dolaze li avionom ili kopnom”, izjavio je Špan. Trenutno je nešto više od 50 odsto građana Nemačke potpuno vakcinisano i vlada svakodnevno apeluje na građane da se imunizuju.\nDržavni epidemiološki institut “Robert Koh” objavio je danas listu zemalja iz kojih dolazi najviše novozaraženih koronavirusom na kojoj je Hrvatska iza Španije, Turske i Holandije.\nJens ŠpanKorona virisNemačkaRestriktivne mere


Kršenje mjera Republičkog štaba: MUP evidentirao četiri slučaja za 1. maj i Vaskrs - Skener.info\nU okviru aktivnosti Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske na kontroli poštovanja zaključaka Republičkog štaba za vanredne situacije koje su realizovane sa inspekcijskim organima, a sve u cilju sprečavanja širenja korona virusa među stanovništvom, tokom obilježavanja vjerskog praznika Vaskrsa i Međunarodnog praznika rada – 1. maja, evidentirano je nekoliko događaja:\n– Dana 04.05.2021. godine policijski službenici Policijske uprave Istočno Sarajevo su utvrdili da je ugostiteljski objekat u Istočnom Novom Sarajevu radio u 00,50 časova, što je suprotno Zaključcima Republičkog štaba za vanredne situacije Republike Srpske. Takođe je utvrđeno da se u objektu nalazilo ukupno devet lica. Obaviješten je dežurni tužilac koji se izjasnio da se radi o KD „Nepostupanje po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije“.\n– Dana 03.05.2021. godine oko 00,35 časova, prilikom uspostavljanja narušenog javnog reda i mira u ugostiteljskom objektu u mjestu Kola, Banja Luka, policijski službenici Policijske uprave Banjaluka su utvrdili da isti radi i da u lokalu ima više lica, što je suprotno Zaključku Republičkog štaba za vanredne situacije Republike Srpske. O događaju je obavješten dežurni tužilac Okružnog javnog tužilaštva koji se izjasnio da se radi o KD „Nepostupanje po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije“\n– Dana 02.05.2021. godine oko 23,15 časova u jednom ugostiteljskom objektu u Tesliću, policijski službenici Policijske uprave Doboj, zajedno sa radnicima Odjeljenja za inspekcijske poslove, zatekli su 32 lica. Okružno javno tužilaštvo Doboj se izjasnilo da postoje obilježja KD „Nepostupanje po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije“.\n– Dana 30.04.2021. godine, u vremenu od 20,45 do 21,50 časova, policijski službenici Policijske uprave Banja Luka su u Banjoj Luci u jednom ugostiteljskom objektu, zatekli ukupno 77 lica. Obaviješten je tužilac OJT Banja Luka, koji se izjasnio da se radi o KD „Nepostupanje po zdravstvenim propisima za vrijeme epidemije“.\nTragičan kraj potrage na jezeru: Izvučeno tijelo Bogdana Ilića


Celokupna dela Desanke Maksimović – Desanka Maksimović — Knjige.Pravac\nKnjiga Celokupna dela Desanke Maksimović\nU deset tomova sabrana sva dela, poezija i proza, stvaralaštvo za decu, prevodi, biobibliografija, sve što je do sada utvrđeno da je Desanka Maksimović ikada napisla.\nZadužbina " Desanka Maksimović" priredila je kritičko izdanje celokupnih dela Desanke Maksimović. U deset tomova obuhvaćeno je sve što je do sada istraženo i naučno utvrđeno da je Desanka ikada napisla. Poezija i proza, stvaralaštvo za decu, prevodi, biobibliografija, sve se nalazi na devet hiljada strana.\nUrednik kritičkog izdanja "Celokupna dela Desanke Maksimović", prof. dr Staniša Tutnjević kaže da smo ovim izdanjem dobili jedan veliki opus od 10 tomova ili čak 20 knjiga onakvih kakve je ona sama sebi priređivala.\n"To znači da sad konačno imamo poslednju verziju svakog njenog teksta i ko god ubuduće bude priređivao njena dela pojedinačno ili na bilo koji način pozvaće se i upotrebljavaće ovo izdanje ", rekao je Tutnjević\nPosle skoro sedam decenija književnog delovanja Desanke Maksimović, objedinjeni su njeni prevodi i neki prozni radovi na koje se ona nikad nije vraćala a koji su ostali rasuti po časopisima, novinama, periodici.\nČlan priređivačkog odbora, dr Nada Mirkov Bogdanović kaže da se u ovom izdanju pojavljuju neki rukopisi Desanke Maksimović, recenzije koje je ona pisala za Srpsku knjižnjvnu zadrugu tridesetih godina gde je davala ocene i preporučivala za štampanje savremene srpske pisce.\nTom 1 - Pesme. Knj. 1, (1920-1936). Knj. 2, (1936-1951)\nTom 2 - Pesme. Knj. 1, (1951-1969). Knj. 2, (1969-1979)\nTom 3 - Pesme. Knj. 1, (1979-1993). Knj. 2, (1988-1993)\nTom 4 - Proza. Knj. 1, Romani. Knj. 2, Pripovetke\nTom 5 - Proza - Jovanka Orleanka ; Putopisi. Praznici putovanja (1972) ; Snimci iz Švajcarske (1978) ; Razni spisi : (1927-1991).\nTom 6 - Pesme za decu\nTom 7 - Proza za decu\nTom 8 - Prevodi\nTom 9 - Prevodi\nTom 10 - Biobibliografija (Životopis Desanke Maksimović / Radovan Popović. Bibliografija dela Desanke Maksimović : 1920-1971. / Ljubica Đorđević. Bibliografija dela Desanke Maksimović : 1972-2011. ; Rukopisna zaostavština Desanke Maksimović / Aleksandra Vraneš)\nKomentari čitalaca o knjizi "Celokupna dela Desanke Maksimović"\nDesanka Maksimović, biografija\nDesanka Maksimović je rođena 16. maja 1898. godine kod Valjeva. Bila je srpska pesnikinja, profesorka književnosti i članica Srpske akademije nauka i umetnosti. Odmah posle njenog rođenja, njen otac, koji je bio učitelj, je dobio premeštaj, te se porodica odselila u Brankovinu. U Brankovini je provela detinjstvo, a u Valjevu je završila gimnaziju. Početkom avgusta 1933. godine udala se za Sergeja Slastikova. Nije imala dece. Studirala je na odeljenju za svetsku književnost, opštu istoriju i istor...... Pročitajte opširnije ►\nDruge knjige autora(ke) Desanka Maksimović\nBAJKA O LABUDU I DRUGE BAJKE\nLOVAC SRCA SVOGA TRAŽIM POMILOVANJE\nTAKO JE PRIČALA MENI MOJA BAKA\nTrilogija Desanka Priče


Konkurs za unapređenje izrade i sprovođenje efikasnih regionalnih i lokalnih javnih politika\nza sufinansiranje projekata jedinica lokalnih samouprava za unapređenje izrade i sprovođenje efikasnih regionalnih i lokalnih javnih politika\nCilj konkursa: podsticanje jedinica lokalne samouprave na teritoriji AP Vojvodine da imaju usvojene strateške planove razvoja, sektorske strategije i izrađene i revidirane akcione planove.\nAktivnosti koje će ovim konkursom biti finansirane:\nDefinisanje novog ili revizija postojećeg strateškog plana razvoja jedinice lokalne samouprave na teritoriji AP Vojvodine sa rokom do 2020.godine\nIzrada sektorskih strategija koje su u skladu sa aktuelnim strateškim planom razvoja jedinice lokalne samouprave (uslov da je aktuelnim strateškim planom razvoja jedinice lokalne samouprave do 2020.godine ovaj sektor definisan kao prioritetan)\nIzrada akcionih planova za 2018.godinu u skladu sa aktuelnim strateškim planom razvoja jedinice lokalne samouprave do 2020.godine\nSredstva opredeljena za Konkurs obezbeđena su Pokrajinskom skupštinskom odlukom o budžetu AP Vojvodine za 2017. godinu („Sl. list APV“, broj 69/2016, 29/2017 i 39/2017-rebalans), u ukupnom iznosu od 8.000.000,00 dinara u okviru funkcije 180, ekonomska klasifikacija 463, Transferi ostalim nivoima vlasti.\nPokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu sufinansiraće do 85 % od ukupne vrednosti projekta. Najviši iznos sredstava koja mogu biti odobrena od strane Sekretarijata po pojedinačnom projektu je 1.000.000,00 dinara, u zavisnosti od tipa aktivnosti. Preostali iznos sredstava mora obezbediti podnosilac projekta iz sopstvenih izvora, sredstava partnera ili iz drugih izvora.\nPrijavni konkursni obrasci dostavljaju se u štampanom obliku: jedan original overen pečatom i potpisan, dve kopije u elektronskom obliku (CD).Na koverti mora da stoji naziv, “KONKURS za sufinansiranje projekata jedinica lokalnih samouprava strateškog značaja u oblasti regionalnog razvoja“, adresa podnosioca prijave i tekst: “Ne otvarati pre sastanka određenog za otvaranje prijava“.\nRok za podnošenje prijave na konkurs je 20. oktobar 2017. godine.\nRezultati konkursa biće objavljeni na sajtu Pokrajinskog sekretarijata zaregionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.


Tekst socijalnog psihologa Srđana Puhala na portalu Analiziraj.ba u kome traži dokaze da je u Sarajevu tokom opsade ubijeno 1.601 dijete ili da se u suprotnom prestane koristiti taj broj izazvao je početkom maja ove godine burne reakcije javnosti\nRazličite interpretacije nedavne prošlosti i ratnih zločina, te neusklađeni podaci o broju žrtava poput ubijene djece Sarajeva tokom rata rezultat su nepostojanja institucionalnog suočavanja sa prošlošću, zvaničnih izvještaja i baza podataka i komisije za istinu i pomirenje, što dodatno usporava proces tranzicijske pravde i izaziva negativne reakcije građana Bosne i Hercegovine, piše BIRN.\nTekst socijalnog psihologa Srđana Puhala na portalu Analiziraj.ba u kome traži dokaze da je u Sarajevu tokom opsade ubijeno 1.601 dijete ili da se u suprotnom prestane koristiti taj broj izazvao je početkom maja ove godine burne reakcije javnosti od kojih su neke dovele do prijetećih poruka ali je i vratio pitanje nepostojanja institucionalnog suočavanja sa prošlošću i komisije za istinu i pomirenje u Bosni i Hercegovini, koje bi utvrdile tačan popis žrtava imenom i prezimenom i činjenice za različite događaje.\nTakve su komisije bile predviđene Strategijom za tranzicijsku pravdu, ali ovaj dokument četvrtinu vijeka od okončanja rata u BiH nikada nije usvojen. Dokument kojeg je prije deset godina izradila grupa stručnjaka za Vijeće ministara ciljao je stvoriti prihvatljivu platformu za aktivnosti kojim će se ispraviti nepravde i zaliječiti traume koje su nastale u ratu te vratiti povjerenje u institucije, kao i spriječiti ponovno kršenje ljudskih prava i činjenje zločina, te voditi ka pomirenju.\nNa državnom nivou u BiH do toga nije došlo, pa su brojni događaji iz rata podložni propitivanjima ili o njima postoji niz različitih podataka.\nBranko Todorović, predsjednik Helsinškog odbora za ljudska prava Republike Srpske, smatra da je glavni problem što pokušaji osnivanja državne komisije za istinu i pomirenje nisu imali podršku vlasti.\n“Svi dosadašnji pokušaji bilo domaćih aktera, bilo međunarodnih organizacija i institucija su zapravo bili osuđeni na propast, jer jednostavno i očigledno da u BiH i onima koji su vladali ovih 27 godina nikakva istina i nikakvo pomirenje nije odgovaralo”, kaže Todorović, dodavši da je to jedno od glavnih oružja u rukama vlasti – kontrolisanje istine, međuetničkog, međureligijskog nepovjerenja, mržnje i strahova.\nAnna Myriam Roccatello, ekspertica iz Međunarodnog centra za tranzicionu pravdu (ICTJ), navodi da su komisije za istinu i pomirenje jedan od glavnih alata kojima se u osnovi ostvaruje pravo na istinu.\nDržava bi trebala zakonom uspostaviti komisiju za istinu i pomirenje, kaže ona, te obezbijediti resurse i saradnju, biti odgovorna i bez uplitanja u njen nezavisan rad, obezbjeđujući joj potrebna sredstva. Osim toga, dodaje da je u BiH glavna kočnica poricanje prošlosti.\n“Smatram da bi zasigurno pomogla vježba traženja ili kazivanja istine, koja je institucionalno odobrena, a koja je zaista napravljena kao prioritetna politika države”, poručuje Myriam Roccatello.\nIako su u BiH osnivane komisije na nekoliko nivoa, neke nisu započele sa radom, dok su druge sačinjavale izvještaje koje su u suprotnosti sa sudski utvrđenim činjenicama te su zbog toga nailazile na neodobravanje i kritike javnosti. Pokušaj osnivanja nevladine regionalne komisije u BiH je također naišao na razne prepreke.\nRanijih godina u BiH su osnivane komisije – za Sarajevo, Srebrenicu i Bijeljinu.\nDosadašnje komisije neuspješne\nVijeće ministara je Odlukom iz 2006. godine formiralo Državnu komisiju za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu od 1992. do 1995. godine. Ali ona nikada nije napravila izvještaj uprkos trošenju oko 230.000 maraka.\nZadatak komisije je bio da na transparentan način utvrdi, između ostalog, masovna i pojedinačna ubistva sa mjestima posmrtnih ostataka žrtava, masovna i pojedinačna zatočenja, silovanja i seksualna zlostavljanja, te slučajeve deportacije, protjerivanja i nestanka ljudi.\nKako se navodi na stranici Parlamentarne skupštine BiH, Komisija Vijeću ministara nikada nije dostavila izvještaj, niti obavila nijednu obavezu po mandatu.\nGodinu kasnije osnovana je i Komisija za istinu i pomirenje Skupštine opštine Bijeljina. Duško Tomić, sarajevski advokat, predsjednik je i danas ovog tijela koji tvrdi da je Skupštini slat izvještaj, ali da on nikada nije došao na dnevni red.\nTri komisije u Republici Srpskoj uspjele su napraviti izvještaje ali one u konačnici nisu ispunile ciljeve tranzicione pravde zbog kojih bi trebalo da su formirane.\nVlada Republike Srpske je 2019. godine osnovala Komisiju za istraživanje stradanja Srba u Sarajevu od 1991. do 1995. i Nezavisnu međunarodnu komisiju za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji od 1992. do 1995. godine, koje su sačinile izvještaje nasuprot sudski utvrđenim činjenicama. Žrtve su izvještaje ovih Komisija ocijenile kao novu uvredu i negiranje zločina. Brojke o ubijenima u genocidu nisu se slagale sa sudski utvrđenim činjenicama zbog čega su stručnjaci optužili međunarodne članove komisije da relativiziraju genocid u Srebrenici.\nFormiranju ove komisije je prethodila odluka Narodne skupštine Republike Srpske, kojom se odbacuje Izvještaj Vlade iz 2004. godine o dešavanjima u Srebrenici, u kojem se “nedvosmisleno pokazuje da su u području Srebrenice u julu 1995. godine učinjeni zločini velikog obima grubim kršenjem međunarodnog humanitarnog prava”, kao i da je “RS iskazala odlučnost da se suoči s istinom o događajima iz proteklog tragičnog sukoba”.\nFikret Grabovica, predsjednik Udruženja roditelja ubijene djece opkoljenog Sarajeva 1992.–1995. godina, mišljenja je da bi se u slučaju utvrđivanja istine došlo do mnogih podataka koji još nikad nisu bili u javnosti, niti su utvrđeni.\nU nekim slučajevima u svijetu komisije za istinu su došle do takvih podataka da su izazvale veliko iznenađenje u javnosti. Prema Vodiču za tranzicijsku pravdu u BiH UNDP-a, takva se situacija dogodila u Peruu, gdje je Komisija za istinu i pomirenje utvrdila da se tokom sukoba između vladinih snaga i gerilaca dogodilo mnogo više zločina, te da je broj žrtava dvostruko veći nego što se pretpostavljalo prije početka njenog rada.\nZa Grabovicu bi osnivanje ovakve komisije u BiH imalo veliki značaj, ali vjeruje da politika koči njihovo osnivanje.\n“Jer sam siguran da u vladajućim strukturama ima veliki broj onih koji su odgovorni za mnoge zločine tokom 90-ih godina”, tvrdi Grabovica, te dodaje da takva komisija ne može raditi bez podrške institucija.\nPrema Vodiču za tranzicijsku pravdu u BiH, publikaciji Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP), da bi zvanična istina bila prihvaćena potrebno je da se ispune neki od prethodnih zahtjeva, kao što je nezavisnost, transparentnost, da je osnovana komisija, da je definisan njen mandat i izabrani članovi putem konsultacija i slično.\nVlada Kantona Sarajevo do trenutka objave teksta nije odgovorila na upit da li ovo tijelo ima u planu pokretanje inicijative za osnivanje komisije koja bi utvrdila tačan broj ubijene djece tokom proteklog rata.\nIstraživačko-dokumentacioni centar iz Sarajeva se godinama unazad bavi popisom žrtava, tipovima zločina nad građanima, ali i evidencijom nastradale djece tokom rata ne kroz brojke, kako navodi Mirsad Tokača, već putem vraćanja identiteta žrtvama.\n“Brojevi su važni samo ako iza njih stoji identitet žrtve i svi detalji vezani za okolnosti smrti. Po tom istraživanju koje se odnosilo na deset [sarajevskih] gradskih općina, mi smo registrovali od nula do 18 godina starosti 711 maloljetnika. Od tog broja 614 su bili civili, a 97 su bili maloljetne osobe koje su smrtno stradale u raznim vojnim formacijama”, objasnio je Tokača, dodavši da je njihova želja bila da žrtve imaju svoj dosje, okolnosti smrti, datum rođenja i druge.\nZa druge organizacije tvrdi da su se vodile etničkim osnovama, te da je IDC jedini koji se kao nezavisna organizacija bavi cijelom BiH.\n“Naš pokušaj je bio upravo da prevaziđemo takav pristup i da tretiramo državu BiH u cjelini, da popišemo sve građane BiH bez obzira na njihovu etničku ili bilo koju drugu afilijaciju, vjersko ubjeđenje, političko ubjeđenje i tako dalje. Dakle da činjenice ponudimo javnosti i da onda javnost može da prosuđuje”, kaže Tokača.\nOn smatra da BiH uopšte nisu potrebne komisije, nego profesionalne institucije koje su trenutnim sistemom onemogućene, a koje će se dugoročno baviti problemom rata i ratnih zločina.\n“Dugoročno organizovane institucije koje će se sistematično, stručno, po strogoj metodologiji baviti tim problemom i nuditi činjenice. Sve su komisije ad hoc tijela i ako analizirate historijat postojanja komisija širom svijeta, njihovi rezultati nisu gotovo nikakvi”, smatra Tokača.\nNeuspjele regionalne inicijative\nU zemljama regiona je postojao pokušaj institunacionalizacije Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o žrtvama ratnih zločina (REKOM), koji je, uprkos podršci javnosti u BiH sa 200.000 potpisa građana na peticiji, naišao na političke prepreke. Prvobitna ideja ovog procesa je bila formiranje zvanične regionalne komisije koja će da utvrdi činjenice o svim ratnim zločinima u ratovima 90-ih godina, poimenično popiše sve žrtve koje su izgubile život ili nestale, sačini evidenciju zatočeničkih objekata i da o tome objavi izvještaj.\nNataša Kandić, osnivačica Fonda za humanitarno pravo (FHP) i koordinatorica Koalicije za REKOM, kazala je da je u “BiH politička podrška bila igra sa civilnim društvom, što se pokazalo 2019. godine, kada su bošnjački i hrvatski član Predsjedništva jasno pokazali da popis žrtava nije njihov prioritet, pozivajući se na ‘istinu’, da se ‘žrtve znaju’, i da postoji opasnost od ponovnog rata”. Kako je dodala, odbijanje Republike Srpske od početka je bilo jasno jer su smatrali da je regionalni pristup usmjeren protiv Srba te da su potom pojačali svoj negativni stav neprihvatanjem pomirenja koje polazi od sudskih činjenica.\nMyriam Roccatello kaže da nikada nije postojala politička volja za uspostavljanje REKOM inicijative, u koju su trebale biti uključene sve zemlje bivše Jugoslavije te dodaje da se međunarodna zajednica najviše fokusirala na krivično gonjenje odgovornih. Grabovica, koji se uključio u rad REKOM-a kao predstavnik udruženja, tvrdi da pojedini članovi nisu bili u interesu istine i žrtava.\n“Kada je bila prije možda pet-šest godina skupština u Beogradu, kada se trebao usvojiti statut koji bi trebao biti zvanični dokument rada REKOM-a, ja sam primijetio da se tu organizovala jedna većina i ja sam demonstrativno napustio tu skupštinu i rekao da je definitivno REKOM sahranjen”, prisjetio se Grabovica.\nZa Tokaču komisija za istinu i pomirenje ne mogu biti jedno. On dodaje da je nemoguće govoriti o pomirenju u zemlji u kojoj se desio genocid, te stoga nije ni usvojena Strategija za tranzicijsku pravdu.\n“Sam tekst te strategije je bio sporan, sam narativ te strategije pokušava stvari izjednačiti. Slično se desilo i sa REKOM-om – potrošeni su milioni eura na taj proces i na kraju ništa se nije desilo, ništa nije urađeno”, kaže Tokača.\nEdin Ramulić bio je u Ekspertskoj radnoj grupi za izradu Nacrta strategija za tranzicijsku pravdu ali priznaje da bi ona teško dovela do uspostave mehanizama koji bi osigurali vjerodostojne popise žrtava. On objašnjava da su prilikom izrade Nacrta predvidjeli te mehanizme, pritom ne razrađujući njihovu formu.\n“Nacrt državne strategije na kojem smo predano radili uz najsveobuhvatniji proces konsultacija za bilo koju državnu strategiju završio je u fiokama ministarstava. Akcioni plan je zastario jer se odnosio na period 2012.–2016. godina”, kaže Ramulić, dodavši da je većina predloženih mjera i rješenja još uvijek aktuelna te da je strategija dobra osnova vladama za svako buduće bavljenje saniranjem posljedica rata.\nUprkos količini i intenzitetu reakcija koje je izazvao tekst Puhala, navođenju različitih izvora informacija, on tvrdi da do danas nije dobio izvještaj sa metodologijom kojoj bi vjerovao.\n“Ni u jednom svom tekstu nisam tvrdio da je broj netačan, već da nije potkrijepljen činjenicama”, naveo je Puhalo u tekstu o reakcijama na svoj originalni tekst.\nAnaliza je rezultat saradnje forumZFD u Bosni i Hercegovini sa BIRN-om BiH