Vesti: Da li EU igra ruski rulet sa ljudskim životima /video/ - 09.03.2021, Sputnik Srbija\nVesti: Da li EU igra ruski rulet sa ljudskim životima /video/\nPratite vesti Radija Sputnjik. 09.03.2021, Sputnik Srbija\n18:59 09.03.2021 (Osveženo: 10:59 20.07.2021)\nIzjava predsedavajuće Evropske agencije za lekove koja je uporedila izglede za odobrenje vakcine „Sputnjik Ve“ u Austriji sa „ruskim ruletom“ pokreće pitanje da li EU zapravo igra „ruski rulet“ sa ljudskim životima, tvrde ruski stručnjaci.\nSedamnaest država prošle godine povuklo priznanje samoproglašene države Kosovo, dok je pet među kojima i Egipat nemaju nikakav papir da su ga priznali. Koliko je još takvih zemalja?\n„Skaj“ telefoni su omiljeni u svetskim kriminalnim krugovima zbog visokog stepena zaštite slika i tekstualnih i glasovnih poruka. Da li će posedovanje takvog uređaja u Srbiji postati krivično delo?\nIstražujemo – da li intervju princa Harija i njegove supruge Megan, u kojem su izneli eksplozivne optužbe, može da nanese dugoročne posledice na britansku monarhiju?\nZašto bi odlazak pape Franje u srce Iraka mogao da bude istorijski?\nNajbolja srpska skijašica Nevena Ignjatović kaže da joj je cilj da na poslednjoj trci sezone, 18. marta u Austriji, uđe u prvih deset u kategoriji super-velesilama.


Terminator Genisys (2015) hd 6.5\nNova misija, nova pretnja, nova sudbina. Arnold se vratio bolji nego ikad u novom, eksplozivnom nastavku blokbastera „Terminator. U ratu čoveka i mašine, vođa otpora Džon Konor (Džejson Klark) šalje Kajla Risa (Džej Kortni) nazad u 1984. da zaštiti njegovu mladu majku, Saru (Emilija Klark). Međutim, neočekivani događaji su izmenili prošlost i prete da ugroze budućnost celog čovečanstva. Ris mora da se udruži sa Sarom i njenim „Čuvarom (Arnold Švarceneger) da bi zajedno spasli svet i zaustavili sledeću evoluciju Terminatora.\nUloge: Arnold Schwarzenegger , Jason Clarke , Emilia Clarke , Jai Courtney\nTrejler za film Terminator Genisys (2015)\nEmail obaveštenja za film Terminator Genisys (2015)\nGledanje filma Terminator Genisys online\nDodavanje komentara za film Terminator Genisys\nNapišite zašto vam se film Terminator Genisys dopao. Preporučite film prijateljima ili jednostavno napišite zbog čega mislite da Terminator Genisys ne treba preporučivati drugima.\nKorisnički komentari za film Terminator Genisys (2015)


PREDSEDNIK VUČIĆ U NIŠU: Nastavićemo da ulažemo i snažimo srpsku vojsku! – UDARNA VEST . rs\nPREDSEDNIK VUČIĆ U NIŠU: Nastavićemo da ulažemo i snažimo srpsku vojsku!\nsubota, 11. decembra, 2021 2 min read UdarnaVest .rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posle razgovara u Nišu sa rukovodstvom Ministarstva odbrane i komandnim kadrom Vojske Srbije u širem sastavu, prisustvuje prikazu rada diviziona Samohodnih top haubica, prenosi Kurir.\n„Nastavićemo da ulažemo i snažimo srpsku pvojsku“, stoji u opisu ove fotografije.\nVučić je započeo posetu Nišavskom okrugu juče i to obilaskom renovirane Osnovne škole „Ivan Vušović“ u Ražnju, nakon čega se sastao sa predstavnicima mesnih zajednica te opštine.\n– Važni sastanci i razgovori o strategiji odbrane Republike Srbije sa rukovodstvom Ministarstva odbrane i komandnim kadrom Vojske Srbije u širem sastavu – napisao je predsednik Vučić na Instagramu.\nPotom će u 12 sati biti prikazan rad diviziona Samohodnih top haubica „NORA B-52 M15“, dok će pola sata kasnije biti prikaz vežbe na položaju Lisinac.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić svečano je dočekan u kasarni Mija Stanimirović u Nišu.\nNa kraju drugog dana posete Nišavskom okrugu, predsednik će posetiti Doljevac, gde će obići biblioteku.\nPredsednik se u Nišu sastao sa predsednicima svih opština Nišavskog okruga, a nakon toga obišao je prehrambenu industriju „Yumis“.\nVučić je juče u izjavi medijima kazao da će za Nišavski okrug iz tekuće budžetske rezerve biti izdvojeno 600 miliona dinara, a od toga samo za grad Niš 450 miliona dinara, dok će Doljevac, zbog kredita koji je ranije uzet, dobiti 40 miliona dinara.\nRažanj, Merošina i Gadžin Han, kako je kazao predsednik, dobiće po 20 miliona dinara, a Svrljig i Aleksinac po 15 miliona.\naleksandarvucic, Jugoistocnasrbija, juznasrbija, nis, nisavskiokrug, srbija, vojskasrbije\nSTRAVIČNA SAOBRAĆAJNA NESREĆA KOD STAPARA: Mladić (23) sleteo s puta, poginuo na mestu!\nSVETSKI KUP U SENT MORICU: Gut Behremi pobednica superveleslaloma, Gođa druga, Šifrin treća


Predškolska ustanova Poletarac dobila automobil za prevoz dece – Moji Odzaci App\nPredškolska ustanova Poletarac dobila automobil za prevoz dece\nProjektom “Inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje”, Predškolska ustanova “Poletarac” iz Odžaka je dobila grant u okviru koga su sredstva bila namenjena i za kupovinu automobila sa sedam sedišta.\nAutomobil se koristi za prevoz dece u Bogojevu\nDirektorica Vrtića Jelena Selak kaže da će se nabavkom vozila za prevoz dece unaprediti dostupnost usluga predškolskog vaspitanja i obrazovanja i mališanima iz društveno osetljivih grupa.\n– Na taj način želeli smo da otklonimo sve prepreke koje imaju roditelji da bi uključili njihovu decu u neki od naših oblika vaspitno-obrazovnog rada. Ovaj automobil ćemo, pre svega, koristiti za prevoz dece na kratke programe u naseljenom mestu Bogojevo, a takođe i za horizontalne razmene sa drugim ustanovama uključenim u projekat “Inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje”. Pored toga, služiće nam za mobilno savetovalište, jer u okviru projekta imamo partnere kao što su Dom zdravlja Odžaci, Crveni krst Odžaci, Sportski savez opštine Odžaci sa kojima imamo različite planirane aktivnosti, tako da će automobil služiti i u te svrhe i za sve ostale potrebe koje ima PU “Poletarac” – kaže direktorica Jelena Selak.\nProjekat koji PU “Poletarac” realizuje u saradnji sa partnerskim institucijama i organizacijama iz lokalne zajednice, ima za cilj da se predškolskim vaspitanjem i obrazovanjem obuhvati što veći broj dece iz opštine Odžaci, sa posebnim akcentom na decu iz socijalno i ekonomski ugroženih društvenih grupa.\nU vrtiću Maslačak realizuje se kratki program za decu od 3 do 5,5 godina\nPetnaestoro polaznika uzrasta od tri do pet i po godina pohađa kratki program u vrtiću “Maslačak” u Bogojevu. U sobi u kojoj deca borave atmosfera je vesela i radna, a sa njima radi vaspitač i pedagoški asistent.\n– Deca mogu da dođu u vrtić ponedeljkom u trajanju od dva sata na kratke programe, gde imaju prilike da se druže, da se igraju i kroz igru uče o različitim temama koje obrađujemo kroz projekat, u skladu sa interesovanjima dece i potrebama njihovih roditelja – kaže vaspitačica Sofija Tasić.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja realizuje projekat “Inkluzivno predškolsko vaspitanje i obrazovanje” uz pomoć zajma Svetske banke. Jedna od komponenti ovog projekta je program grantova za lokalne samouprave kroz koji je podržan i projekat koji realizuje PU “Poletarac” iz Odžaka.\nObezbeđivanje kvalitetnog predškolskog vaspitanja i obrazovanja za svako dete je zajednička briga Predškolske ustanove i lokalne samouprave u Odžacima, koja takođe učestvuje u finansiranju i jedan je od partnera na projektu, a od početka je uključena i u projektne aktivnosti. Opština Odžaci je nakon što je Vrtić dobio automobil za svoje potrebe, poklonila četiri auto-sedišta kako bi se deca bezbedno prevozila.\nMladi orao krstaš stradao od trovanja olovom\nNSZ: Pomeren rok za prijavljivanje za besplatne informatičke obuke\nU prodaji Konkurs i Informator o upisu učenika u srednje škole\nU Vojvodini škola na daljinu za srednjoškolce i deo osnovaca


Pozivni broj Neubukow\nGrad/mesto ili region: Neubukow\nPozivni broj za grad Neubukow je 038294. Za fiktivni broj telefona 1602861 i pozivni broj grada 038294, broj za pozivanje je 038294 1602861. A Neubukow se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 1602861, pozivni broj grada 038294 (Neubukow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 38294 1602861. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 038294, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Neubukow, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Neubukow, morate da dodate +49 38294 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1602861, pozivni broj grada 038294 (Neubukow) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 38294 1602861.


Kratka istorija marketinga – od trgovine do tehnologije – Bankar.me\nApril 27, 2018 MARKETING, SVE VIJESTI Leave a comment\nDanašnji marketing je poznat kao napredna mješavina strategije i tehnologije, ali, naravno, nije uvjek bilo tako. Naime, ono što danas smatramo marketingom započelo je kroz seriju skromnih pokušaja da se proda neka roba, te unovče određene usluge.\nPokušaji da se nešto dobije u zamjenu za nešto drugo vjerovatno su stari kao i sama civilizacija, a neki vjeruju da je reklamiranje počelo onog trenutka kada se neko dosjetio da bi robu trebalo predstaviti u dobrom svijetlu kako bi se što brže prodala. Napori da se razviju tehnike ubjeđivanja, te posebni načini komunikacije koji ubrzavaju prodaju, postoje još od vremena stare Kine i Indije, pa je negdje u to vrijeme počela da se razvija i ideja o onome što će kasnije postati marketing.\nPočeci modernog marketinškog koncepta mogu da se smjeste u vrijeme industrijske revolucije, a koja je počela u drugoj polovini XVIII, te načela i dobar dio prve polovine XIX vijeka. Bilo je to vrijeme brzih društvenih promjena, koje su prije svega bile uslovljene naučnim i tehnološkim otkrićima. Upravo u to vrijeme su potrošači počeli da radije kupuju neku robu nego da je sami proizvode, pa je ubrzo došlo i do razvoja masovne proizvodnje, a da bi se izašlo u susret sve većim potrebama stanovništva. To je motivisalo proizvođače da pronađu bolje i jednostavnije načine za proizvodnju onoga što je u datom trenutku najviše traženo, te za informisanje potencijalnih kupaca o prednostima njihovih proizvoda.\nOd početka XX vijeka, pa sve do četrdesetih godina, konkurencija u poslovnom svijetu postajala je sve intenzivnija, pa su načini i tehnike za povećanje prodaje postali od ključnog značaja za ostanak na tržištu. Tako je sposobnost da se razvije brend, te da se isti predstavi na tržištu u najboljem mogućem svijetlu, dobila na vrijednosti, pa je uskoro postalo neophodno da se potrošači ubijede da su proizvodi jedne kompanije bolji od istog tipa robe koju nudi neka druga kompanija.\nDo početka šezdesetih godina prošlog vijeka konkurencija je postala toliko velika, da je bilo još neophodnije da se privuku i zadrže kupci, a što je dovelo do pojave specijalista za direktni marketing – jedan od instrumenata promocije, koji teži da dosegne auditorijum bez korišćenja tradicionalnih promotivnih kanala, kao što su TV, radio ili novine, te je promotivna poruka usmjerena direktno na pojedinca, a kroz tehnike kao što su: katalozi, flajeri, pošta, telemarketing i slično. U to vrijeme kompanije su počele da razvijaju sektore koji su bili posvećeni isključivo reklamiranju proizvoda i usluga, pa je marketing tako postao važan dio poslovnog uspjeha, a procjena marketing menadžera postala je važna prilikom određivanja cijena, kao i načina za komuniciranje sa potencijalnim kupcima.\nOd devedesetih godina marketing je počeo ubrzano da se mijenja, a kompanije su počele da se fokusiraju na proizvodnju robe visokog kvaliteta, te građenje prepoznatljivih brendova. Sa pojavom interneta otvorila se još jedna marketinška dimenzija, te su web-sajtovi ubrzo prepoznati kao korisne alatke u reklamiranju proizvoda. Krajem devedesetih godina jednostavni web-sajtovi, koji su se zasnivali na tekstu, doživjeli su procvat, a prvobitno su korišćeni samo kao online brošure koje nude informacije o proizvodima.\nPrva kompanija koja je pokrenula neku online marketinšku kampanju bila je Bristol-Myers Squibb, a za reklamiranje lijeka Excedrin. Kampanja je bila prilično uspješna, te je kompanija listi svojih klijenata dodala na desetine hiljada novih imena.\nDanas se na reklamiranje troše stotine milijardi dolara, a moderni marketing podrazumijeva angažovanje svih članova neke kompanije, pa je razumijevanje marketinških strategija postala stvar opšte kulture poslovanja, te jedna od glavnih alatki kako za poslovni, tako i za privatni opstanak.\nPOJMOVIbrend marketing content marketing trendovi u marketingu\nPrevious Izvještaj sa Montenegroberze za petak 27. april\nSljedeći Naslovne strane dnevnih novina za 28. april – Najvažnije vijesti iz ekonomije


EKSPLOZIJA na jednom od najvećih svjetskih aerodroma!\nSvijet Bombu aktivirao muškarac u invalidskim kolicima\nPiše D.B. , 20. srpnja. 2013. @ 16:07  min.\nZa eksploziju na Terminalu 3, Peking Kapital Međunarodnog aerodroma odgovoran je muškarac u invalidskim kolicima.\nBBC javlja kako je muškarac u invalidskim kolicima aktivirao eksplozivnu napravu - bombu kućne izrade. Mikroblog Sina Weibo državne Kineske središnje televizije objavio je da je jedan muškarac u invalidskim kolicima detonirao paket crnog baruta, koji se koristi za izradu petardi, u zoni međunarodnih dolazaka.\nVezani članci I naš poznati sportski komentator zapeo u kaosu: "Aerodrom je potpuno krahirao" Atentat na proruskog načelnika, ukrajinski diplomat objavio fotografiju trupla: "Eliminiran je jedan od izdajnika"\nCNN javlja da je u eksploziji jedino on i ozlijeđen. Muškarac je prevezen u bolnicu, a kineska televizija CCTV je izvijestila da se radi o 34-godišnjem Ji Zhongxingu iz Hezea u pokrajini Shandong.\nKineska agencija Xinhua, prenosi BBC, javlja da je 34-godišnjak prije eksplozije dijelio letke i govorio ljudima da je bio pretučen od strane osiguranja u jednom incidentu u Južnoj Kini. RT prenosi pisanja s Twittera u kojima se navodi da je bio pretučen od strane policije nakon čega je ostao invalid te da je detonirao eksplozivnu napravu u znak protesta.\nIncident nije utjecao na redove rasporede letenja i rad aerodroma.\nInače, Peking Kapital Međunarodni Aerodrom je, prema podacima iz 2012., drugi najprometniji aerodrom na svijetu.\nPeking Kapital Međunarodni Aerodrom\nKupili ste veliku lubenicu, što sad? Sedam ideja za iskorištavanje ljetnog voća prije...


Tema: Privođeni pripadnici pokreta 1389 i Obraza\n20.09.2009., 19:52 #1\nPrivedeni članovi "Obraza" i "1389"\n20. septembar 2009. | 17:06\nBeogradska policija je danas privela 35 osoba koja su se okupljala na pojedinim mestima u gradu i pored zabrane okupljanja, saopštio je MUP Srbije.\nZnaci ovih 35 uhapsenih se nisu okupili na jednom mestu, nisu glasno demonstrirali, pevali , vec su se okupljali u grupama od 3-4-5 ljudi sirom grada. Sto znaci da je u Beogradu uveden celodnevni policijski cas, i dovoljno je da se nadjete u gradu sa 3-4 ortaka i krenete u setnju i rizikujete da budete okarakterisani kao antidrzavni element i uhapseni .\nNakon zavodjenja medijskog mraka u Srbiji usvajanjem fasistickog zakona o informisanju , i nakon uredbe vlade o zabrani organizovanja bilo kakvih protesta protiv aktulene vlasti, vidim pokrenuli su se i instrumenti ogoljene diktature kao sto je hapsenje srpskih mladica cim se nadju u grupama vecim od 2-3 coveka....\nOvako nesto u novijoj istoriji Srbije nismo doziveli.\n20.09.2009., 20:10 #2\nRe: DIKTATURA! Tadic zaveo celodnevni policijski cas u Beogradu\nHahaha.........pa znas kako se to buraz radi........kada te tako capi murija ti im u stanici trazis za 1 poziv,kada ti daju taj poziv nazoves kevu,caleta,zenu ili koga god i kazes im da smesta pozovu muriju i prijave kidnapovanje\nPa da vidis sta ce da se desi\n20.09.2009., 20:12 #3\ni dovoljno je da se nadjete u gradu sa 3-4 ortaka i krenete u setnju i rizikujete da budete okarakterisani kao antidrzavni element i uhapseni\nNije baš ... ti sumnjivi se vide na kilometar. Nas dvadesetak sa faksa se danas nalazilo na Trgu pa nas niko nije hapsio, valjda zbog toga što nemamo karakteristične majice i bedževe\n20.09.2009., 20:13 #4\n20.09.2009., 20:14 #5\nI sta zabranjeno je da idu ulicom 4 lika i nose svi isti bedz ili majicu?\nPA da, ono, nije fora da imaju svi iste...\n20.09.2009., 20:17 #6\ntadic i ......su pokazali svoje pravo diktatorsko lice, kakva crna demokratija, ovakve represije nije bilo ni za vreme milosevica......\nPoslednji put ažurirao/la gost 151384 : 21.09.2009. u 08:55\n20.09.2009., 20:18 #7\nMa trebaju vas turci i austrougari opet zajahati nizasta vi niste\nОви су гори од свих окупатора до сада!\n20.09.2009., 20:20 #8\ntadic i eUrounijati su pokazali svoje pravo diktatorsko lice, kakva crna demokratija, ovakve represije nije bilo ni za vreme milosevica......\nNemojmo preterivati... Vi svi kao da ste zaboravili kako nam je bilo...\n20.09.2009., 20:20 #9\nPa ako su te capili bez naloga za hapsenje,bez ikakvog razloga,ti i zandari zamenite mesta,jer ako nemaju osnova za hapsenje to zaista i jeste kidnapovanje i mora da se povede istraga protiv doticnih......... ........u stvari ne desi se to,samo kada cuju sta si uradio kazu ti-pichka ti materina mala da li si ti normalan,aj mrsh kuci ludaku jedan\n20.09.2009., 20:20 #10\n20.09.2009., 20:21 #11\nZnači ako idu tri-četiri poslanika SRS ulicom......\n20.09.2009., 20:24 #12\nЕ ови су стварно полудели.\nХапсе људе јер имају исте мајце!\n20.09.2009., 20:24 #13\nRe: DIKTATURA! Tadić zaveo celodnevni policijski čas u Beogradu\nKakav policijsku čas bre, što širiš lažne vesti i stvaraš paniku?\n20.09.2009., 20:25 #14\npolicijski h koji traje ceo dan, nadmasio si se veceras\n20.09.2009., 20:26 #15\nSledeceg meseca izlazi novi zakon po kome ce se svaka grpa od 5 i vise ljudi u strogom centru beograda smatrati kao organizovana grupa,a ako budu identicno obuceni to ce potpadati pod organizovani kriminal.\nPoslednji put ažurirao/la ΟΛΥΜΠΙΑΚΟΣ : 20.09.2009. u 20:30\nma jok vi ste izvadili iz dzepa clansku kartu DS-a i time otklonili svaku sumnju da ste antirezimski element - to je danas u Beogradu vredno ko clanska karta Hitlerove Nacional-socijalisticke partije u Berlinu 1939 godine....\n20.09.2009., 20:27 #17\npa jel znas ti sta je policijski cas?\nto ti je kad policija tj vlast zabrani sva okupljanja i hapsi sve ljude koji se okupe u grupama vecim od 2 coveka.\neto to ti je policijski cas i to ti je danas bilo u beogradu - zabrana kretanja i okupljanja ljudi u vecim grupama od 2 coveka.\n20.09.2009., 20:28 #18\nSledeceg meseca izlazi novi zakon po kome ce se svaka grpa od 5 i vise ljudi u strogom centru beograda smatrati kao organizovana grupa,a ako budu identicno obuceni to ce podpadati pod organizovani kriminal.\nКако је кренуло, и колико су полудели, то ме не би зачудило!\n20.09.2009., 20:28 #19\nimas li izvor za tako nesto?\nto je vec teski zlocin protiv srpskog naroda ako to Tadic uradi.\nTadic onda postaje balkanski Pol Pot.\n20.09.2009., 20:29 #20\nOkupaciona vlast je okupaciona vlast.\n20.09.2009., 20:30 #21\nДа, то је полицијски час.\nАли, Тихи, они су буквалисти па мораш да им црташ...\n20.09.2009., 20:30 #22\nIzaci ce u stampi sledece nedelje!\n20.09.2009., 20:30 #23\n20.09.2009., 20:31 #24\nBolje dvocas da su uveli\n20.09.2009., 20:32 #25\nTadic ce zavrsiti kako i prilici diktatorima, ali za to je vec sam kriv.


Srećan je narod koji ima pesnika i besednika kao što je Matija Bećković - Sputnjik Srbija\n16:52 16 Januar 2021\n12:24 29.11.2020 (osveženo 12:29 29.11.2020) Preuzmite kraći link\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik čestitao je 81. rođendan Matiji Bećkoviću, istakavši da je srećan narod koji ima takvog pesnika i besednika.\n"Vaša poezija je na neki način postala i propoved, a Vaše reči zvuče ohrabrujuće i u ovim vremenima kada vodimo bitku svih bitaka na identitetskom frontu od koje zavisi i naš opstanak kao starog i civilizovanog evropskog naroda, koji govori svojim jezikom, piše svojim pismom i ima svoje pesničke velikane kao što ste Vi", naveo je Dodik u čestitki.\nDodik je naglasio da je Bećkovićev značaj za srpsku kulturu nemerljiv i da je on najveći živi pesnik u srpskoj književnosti, koja je jedan od najznačajnijih stubova srpske kulture.\n"Želim Vam dobro zdravlje, dug život i da nam podarite još mnogo pesama i propovedi koje nas inspirišu jer, kako to reče naš nobelovac Ivo Andrić, 'pesniku i njegovom delu vreme ne može ništa'", naglasio je Dodik.\nOn je poželeo Bećkoviću da i dalje trijumfuje njegovo poetsko majstorstvo i besedništvo, kao i njegova jasnoća kazivanja, saopšteno je iz kabineta srpskog člana i predsedavajućeg Predsedništva BiH.\nMilorad Dodik, Matija Bećković


Laguna - Bukmarker - Internet kao ponor, iskušenje i obećanje: novinarsko putovanje kroz Deep Web - Knjige o kojima se priča\nKad se povede reč o Deep Webu, većina verovatno pomisli na trgovinu oružjem, pornografiju i drogu. A pritom se, po definiciji, radi samo o onom području interneta koji nijedan uobičajeni pretraživač ne nalazi, jer su podaci šifrovani, ili zaštićeni lozinkama. Deep Webu pripadaju i najtajniji algoritmi Gugla, NASA-ine banke podataka, veb sajtovi tajnih službi i ustanova koje i te kako imaju smisla, kao što su čet forumi za disidente i žrtve zlostavljanja. Činjenica da se o šiframa zaštićenom ili drugačije nepristupačnom internetu, uprkos svemu, misli toliko negativno - a procene govore da je on višestruko veći od mreže koju vidimo na površini - pritom već i sama po sebi zaslužuje pažnju.\nNaročito veliku radoznalost izaziva ona oblast Deep Weba u kojoj se planski stvara anonimnost. Predrasuda glasi da onaj ko uz veliki utrošak energije i razrađenu internet tehniku šifruje svoje podatke mora imati neke loše namere. Tu se onda često čuje i pojam Darknet, a gubi se iz vida činjenica da je verovatno najpoznatija mreža za postizanje anonimnosti, Tor, prvobitno razvijena za američko ministarstvo odbrane. To je paradoks: s jedne strane Tor kao mreža koja zadaje brige policiji i koja ugrožava sadašnji model poslovanja vodećeg pretraživača Gugla, a s druge strane, činjenica da dalji razvoj Tora, kako se na njegovoj početnoj strani tvrdi, podržavaju i američka vlada i kalifornijski gigant interneta. To nameće sledeće pitanje: hoće li oba ova donatora zaista opravdati svoju odgovornost za bezbednost osnovne mreže i obezbede zadnja vrata, za svaki slučaj - kako Tomas Pinčon prikazuje Deep Web svojoj najnovijoj knjizi „Probna faza“ ‒ ili naprosto hoće sa osiguraju odškrinuta vrata koja vode ka skrivenom bogatstvu podataka?\nU kontekstu Deep Weba kao bauka iznenada nov smisao dobija i Guglov princip „ne budi zao“. Nečitljivi podaci ugrožavaju samu suštinu ovog pretraživača, a što je pretraživačka hobotnica radoznalija, to će kod korisnika brže rasti spremnost na šifrovanje. Time se Guglova sfera uticaja smanjuje. Ovo preduzeće je stoga, baš kao i FBI i CIA, spolja gledano veoma zainteresovano da se Deep Web demonizuje. Zato je Guglu, da bi sam sebe mogao da definiše, potrebno nešto poput „zle mreže“. Ali to što Gugl u novije vreme polaže pravo na dostupnost informacija deluje upravo smešno u kontekstu njegove sopstvene tajnovitosti i bezbroj već danas nedostupnih informacija.\nDeep Web je, kako (anonimni) autor nedavno objavljene istoimene knjige veoma jednostavno piše, nešto što se može uporediti s čekićem: njime možete da ukucate ekser u zid, ali možete da počinite i zločin. Oblik ove knjige najpre deluje šarmantno, ali tokom daljeg čitanja postaje sve polemičniji. Reč je o nekoj vrsti subjektivne novinarske „gonzo reportaže“ o „mračnoj strani interneta“. Dok su novinari kao što su Hanter S. Tompson, Tom Vulf, ili Truman Kapot svojim subjektivnim knjigama-reportažama zaranjali u mračne ponore bandi motorista, eksperimenata sa drogom ili psihe ubica, njihov najnoviji učenik mračne dubine interneta istražuje prvenstveno za svojim pisaćim stolom. On softver za mrežu Tor daunlouduje preko „skrivene vikipedije“ s blagom jezom posećuje prodajne platforme trgovaca drogom i plaćenih ubica, razgovara s policajcima i internet aktivistima, ali dosledno izbegava svaku fizičku blizinu kriminalnoj energiji.\nRezultat je, uprkos svim „gonzo“ nagoveštajima, novinarstvo koje rizikuje da za neke stvari ostane slepo. Ostaje otvoreno pitanje koliko je mreža Tor zaista bezbedna. Koje ponude na njenim prodajnim platformama su zaista kriminalne, i koliki je udeo slučajeva za policiju?\nPitanje je, piše anonimni autor kad je reč o ovim spornim pitanjima, da li neutralizujući karakter mreže Tor kao brane stvara nove oblike kriminala. Ali to što autor, uz brojne nagoveštaje o svojim navikama koje u knjizi daje, i dalje veruje u moć pseudonima, može delovati naivno. Pa ipak, neka pitanja ostaju otvorena da čitalac na njih sam da odgovor ili se pokrene i sam uleti u mračnu stranu interneta kako bi stekao svoj utisak. Srećan put!\nAutor: Uve Ebinghaus


Sećanje na Holokaust: Carigradski patrijarh Vartolomej I će posetiti Jasenovac\nBartolomej će u petak otvoriti konferenciju o Holokaustu, te u subotu s patrijarhom Irinejom služiti liturgiju u Jasenovcu\nObjavljeno: 09.09.2016. 15:32h\nFoto: AP, Vaseljenski patrijarh Vartolomej I\nVaseljenski patrijarh Vartolomej I posetiće u petak Zagreb gde će otvoriti konferenciju na kojoj će o Holokaustu govoriti direktor Centra "Simon Wiesenthal" Efraim Zurof, mnogi istoričari, sociolozi, teolozi i drugi eksperti iz Poljske, Rusije, Rumunije, Hrvatske, Izraela, Bosne i Hercegovine i Srbije.\nKonferencija pod nazivom "Novomučenici: Perspektiva II" održava se u Srpskoj pravoslavnoj gimnaziji "Katarine Kantakuzine Branković" u Zagrebu.\nU subotu će i patrijarh Irinej služiti liturgiju u Jasenovcu, u povodu, kako navodi SPC, obeležavanja 75. godišnjice stradanja svetih mučenika jasenovačkih.\nTog dana će Vartolomej posvetiti i episkopski dvor u Pakracu, prenosi Hina.\nVartolomej I je 270. vrhovni poglavar ekumenske Carigradske patrijaršije i formalno je "prvi među jednakim" (Primus inter pares) patrijarsima pravoslavnih crkava.\nZbog svoje istorijske lokacije u prestolnici bivšeg Istočnog Rimskog Carstva i uloge Majke Crkve modernih pravoslavnih crkava, ekumenska patrijaršija ima poseban status u pravoslavlju i jedna je od najtrajnijih institucija u svetu, s važnom ulogom u svetskoj istoriji i širenju hrišćanstva.\nZbog izrazite decentralizacije pravoslavnih crkava, direktna jurisdikcija nekadašnjem poglavaru svela se do današnjih dana na brigu o grčkim pravoslavnim vernicima u Istanbulu, na upravljanje Svetom Gorom i nad nekoliko eparhija u Turskoj i na Dodekanezima. Ipak, to nije uticalo na njegovu simboličnu važnost i ugled.\nKao prvi po časti među pravoslavnim episkopima, carigradski patrijarh predsedava lično ili preko izaslanika svakim saborom pravoslavnih crkvenih poglavara i ima ulogu glasa pravoslavlja, posebno u ekumenskim susretima s drugim hrišćanskim crkvama.\nNjegova svesvetost arhiepiskop carigradski novorimski i ekumenski patrijarh Vartolomej I, kako mu glasi službena titula, nastavio je da radi na pomirenju s Katoličkom crkvom, što je proces koji su pokrenuli papa Pavao VI i carigradski patrijarh Atenagora, istorijskim činom ukidanja međusobnog izopštenja Rima i Carigrada, kojim je kulminirao Crkveni raskol 1054. godine.\nIstorijski trenutak odigrao se 19. marta 2013. godine, kada je Vartolomej prisustvovao ustoličenju pape Franje u bazilici Svetog Petra u Vatikanu. Bilo je to prvi put posle hiljadu godina da jedan carigradski patrijarh prisustvuje ustoličenju novog Pape.\nFanatik s misijom: Ovaj čovek briše Holokaust i etničko čišćenje iz istorije Ukrajine\nMolitva za milione ubijenih: Papa Franja posetio Aušvic (FOTO)\nTagovi Patrijarh Vartolomej IKoncentracioni logorGenocidUstašaPosetaJasenovacPravoslavna crkvaKonstantinopoljPravoslavlje\nTRAMP GA POZVAO U POSETU, DUTERTE ODGOVORIO: Nikada neću posetiti Ameriku, ona je nula od zemlje!\nMAJK PENS PORUČIO VUČIĆU: SAD podržavaju Srbiju u pridruživanju EU


10 najpopularnijih atrakcija i aktivnosti u Forte Dei Marmi\nTurizam u Forte Dei MarmiHoteli u Forte Dei MarmiNoćenja s doručkom u Forte Dei MarmiAktivnosti u Forte Dei MarmiFotografije Forte Dei MarmiMapa Forte Dei Marmi\nSvi hoteli u Forte Dei MarmiPovoljne ponude za hotele u Forte Dei MarmiLast minute ponude za hotele u Forte Dei MarmiPrema tipu hotelaPrema klasi hotelaPopularne pogodnostiU blizini aerodroma\nSpa odmarališta – Forte Dei MarmiPorodični hoteli u Forte Dei MarmiLuksuzni hoteli u Forte Dei MarmiHoteli za poslovna putovanja u Forte Dei MarmiOdmarališta (Forte Dei Marmi)Hoteli na plaži – Forte Dei MarmiRomantični hoteli u Forte Dei Marmi\nHoteli sa 5 zvezdica– Forte Dei MarmiHoteli sa 4 zvezdice– Forte Dei MarmiHoteli sa 3 zvezdice– Forte Dei Marmi\nHoteli sa bazenima u Forte Dei MarmiHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Forte Dei MarmiHoteli sa besplatnim parkingom (Forte Dei Marmi)\nForte Dei Marmi – sve aktivnostiČesto pretraživano u Forte Dei MarmiPopularne kategorije u Forte Dei MarmiU blizini znamenitosti\nPogodno za decuBesplatan ulazPogodno za parovePogodno za kišni danPogodno za velike grupePovoljnoMesto za medeni mesec\nAktivnosti na otvorenom – Forte Dei MarmiPriroda i parkovi – Forte Dei MarmiJednodnevni izleti – Forte Dei MarmiZnamenitosti – Forte Dei MarmiNoćni život – Forte Dei MarmiObilasci i aktivnosti – Forte Dei MarmiHrana i piće – Forte Dei MarmiMuzeji – Forte Dei MarmiKupovina – Forte Dei MarmiPrevoz – Forte Dei MarmiSpa i velnes centri – Forte Dei MarmiObilasci brodom i vodeni sportovi – Forte Dei MarmiPozorište i koncerti – Forte Dei MarmiResursi za putnike – Forte Dei Marmi\nKlubovi na plaži i klubovi sa bazenom – Forte Dei MarmiPlaže – Forte Dei MarmiSportovi na vodi – Forte Dei MarmiObilasci biciklom – Forte Dei MarmiObilasci prirode i rezervata sa divljim životinjama – Forte Dei Marmi\nPlaže – Forte Dei Marmi\nArhitektonske građevine – Forte Dei MarmiVojne baze i objekti – Forte Dei MarmiZnamenitosti i interesantne lokacije – Forte Dei MarmiCrkve i katedrale – Forte Dei Marmi\nSportovi na vodi – Forte Dei MarmiObilasci biciklom – Forte Dei MarmiObilasci prirode i rezervata sa divljim životinjama – Forte Dei Marmi\nMuzeji umetnosti – Forte Dei MarmiSpecijalizovani muzeji – Forte Dei Marmi\nBuvlje i ulične pijace – Forte Dei MarmiSpecijalizovane prodavnice i suvenirnice – Forte Dei Marmi\nTaksi službe i uslužni autobusi – Forte Dei Marmi\nSportovi na vodi – Forte Dei Marmi\nInformativni centri – Forte Dei Marmi\nForte Lorenese – aktivnosti u bliziniParrocchia di Sant'Eremete – aktivnosti u bliziniIl Paradiso di Francesca – aktivnosti u blizini\nNajbolje atrakcije i aktivnosti - Forte Dei Marmi, Province of Lucca\nAtrakcije i aktivnosti - Forte Dei Marmi\nNajpopularnije atrakcije koje Forte Dei Marmi može da ponudi\nTipovi u aktivnosti u Forte Dei Marmi\nAktivnosti na otvorenom (27)Priroda i parkovi (13)Znamenitosti (6)Noćni život (5)Obilasci (4)Kupovina (2)Hrana i piće (2)Muzeji (2)Prevoz (2)Spa i velnes centri (1)Obilasci brodom i vodeni sportovi (1)Koncerti i nastupi (1)Resursi za putnike (1)\nČesto pretraživano u Forte Dei Marmi\nPogodno za decu (11)Besplatan ulaz (8)Pogodno za parove (6)Pogodno za kišni dan (5)Pogodno za velike grupe (3)Povoljno (2)Mesto za medeni mesec (2)\nČesta pitanja – Forte Dei Marmi\nKoje su najpopularnije atrakcije koje možete da posetite – Forte Dei Marmi?\nNajpopularnije atrakcije koje možete da posetite (Forte Dei Marmi) su:\nPogledajte sve aktrakcije (Forte Dei Marmi) na Tripadvisoru\nKoje su najbolje aktivnosti na otvorenom – Forte Dei Marmi?\nPrema mišljenju putnika sa Tripadvisora, najbolje aktivnosti na otvorenom (Forte Dei Marmi) su:\nPogledajte sve aktivnosti na otvorenom (Forte Dei Marmi) na Tripadvisoru\nKoje su najpopularnije aktivnosti za roditelje sa decom – Forte Dei Marmi?\nPrema mišljenju putnika sa Tripadvisora, najpopularnije aktivnosti (Forte Dei Marmi) za roditelje sa decom su:\nPogledajte sve aktivnosti prilagođene deci (Forte Dei Marmi) na Tripadvisoru


Seminar za računarstvo\nLetnji semestar akademske 2016/2017. godine\nČetvrtak, 8. 6. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nDarko Jevremović i Luka Popović, naučni savetnici Astronomske Opservatorije u Beogradu\nLSST – perspektive za srpsku astronomiju, informatiku i fiziku\nprezentacija istraživačkog projekta\nRazvojem novih detektora, napretkom informacionih i komunikacionih tehnologija, moderna nauka se menja i prelazi iz faze retkih podataka u fazu sa intenzivnim podacima. To podrazumeva i promenu naučne paradigme i načina kako se pristupa i analiziraju podaci. Da bi se tsunami podataka koji nam predstoji uspešno koristio, neophodno je razviti nove metode za analizu (statistika, machine learning, information extraction...)\nLarge synoptic Survey Telescope je potpuno novi koncept u astronomiji, sa idejom da se celokupni vidljivi deo neba sa vrha planine u Čileu, skenira teleskopom prečnika 8,6 metara približno dva puta nedeljno. To je moguće postići velikim vidnim poljem teleskopa - prečnika sedam vidljivih prečnika Meseca i najveće, ikad napravljene, astronomske kamere od 3,2 gigapixela Projekat će omogućiti kompletno mapiranje Sunčevog sistema, popisa skoro svih zvezda u našoj galaksiji, otkrića i proučavanja promenljivih zvezda i eksplozija u vasioni do karakterizacije tamne materije, tamne energije i kosmologije.\nLSST softver će moći da obradi i analizira ogromnu količinu podataka svake noći i da astronomima u realnom vremenu prosledi upozorenja za bilo kakve promene (pozicija, sjaj) koje se dese na nebu. Osim toga planira se godišnje publikovanje kataloga svih objekata (reprocesiranjem svih snimaka od početka projekta). Očekujemo detekciju i karakterizaciju oko 40 milijardi astronomskih objekata (prvi puta ćemo imati zabeleženo više nebeskih objekata nego što ima stanovnika na našoj planeti.)\nIzgradnja teleskopa je kompletirana oko 40 odsto. Završetak se očekuje krajem 2019. a posle toga sledi skoro tri godine testiranja i kalibracije instrumenata i završetak kamere. Pravi početak prikupljanja astronomskih podataka će biti krajem 2022. godine, a radna faza će trajati barem deset godina - dakle do 2032-2033. godine\nSrpski deo tima čine kolege sa Astronomske opservatorije, Matematičkog fakulteta, FON-a i PMF-a u kragujevcu. Interes našeg tima je u razvoju softvera za LSST (trenutno razvijamo simulator alerata), razvoju metoda i softvera za analizu big data u astronomiji, razvoju potpuno nove discipline proučavanja tamne energije, vangalaktička astronomija. Postoji mogućnost uključivanja u naše projekte, a njih će biti sve više i biće raznorodniji, kako se približavamo početku aktivnog sakupljanja podataka.\nČetvrtak, 18. 5. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nVesna Minić Pavlović, Anđela Dankić i Miloš Arsić, Kompanija Generali\nVerovatnoća savršenog projekta u nesavršenom okruženju\nProizvodnja softvera je disciplina koja počiva na matematičkoj logici, a podrazumeva posedovanje jos mnogo matematičkih i informatičkih oblasti znanja. Međutim, iako u korenu ima vekovima razvijanu, po mnogima savršenu teoriju, često se događa da rezultat bude daleko od savršenog. Šta to muči današnje informatičare? Kako se što više približiti savršenom ili očekivanom rezultatu?\nOva prezentacija će mladim kolegama prikazati kakva je uloga ITja u kompanijama koje brzo napreduju i rastu, kao što je Generali Osiguranje Srbija. Kroz primere iz naše prakse pokušaćemo da prikažemo koliko različitih matematičkih ali i društvenih teorija je potrebno savladati da bi proces proizvodnje softvera dao dobar retutat. Predavanje će obuhvatati tri ključne oblasti: organizaciju podataka, projektovanje i implementacija korisničkog zahteva i sisteme izveštavanja. Kako su ovo najčešći procesi koje IT prati i unapređuje, tu imamo i najviše znanja i iskustva koje možemo da podelimo sa mladim kolegama.\nNebojša Janković, Kompanija KMPG\nSveobuhvatni pristup i kontrola kvaliteta prilikom implementacije poslovnih IT rešenja\nPrezentacija se odnosi na sledeće teme: Šta implementacija novih poslovnih rešenja donosi kao promene u celokupnoj organizaciji, Opasnosti i rizici koje vrebaju pri implementaciji, Potrebni nivoi upravljanja, Ključni principi pre početka implementacije, Kontrola kvaliteta tokom implementacije.\nČetvrtak, 11. 5. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nDan Komosný, Department of Telecommunications, Brno University of Technology, the Czech Republic\nPlanetary-Scale Laboratory PlanetLab for Internet Research\nprezentacija međunarodnog istraživačkog projekta\nPlanetLab (www.planet-lab.org) is a global research network with the main purpose to support experimental research in the Internet. PlanetLab consists of about 1000 Linux servers at 700 geographically different sites. The servers are accessible by remote login and the users can run their own experimental software on them.\nBiography: Dan Komosný is an associate professor at the Department of Telecommunications, Brno University of Technology, the Czech Republic. He received his Ph.D. degree in Teleinformatics in 2003. His research is focused on cyber geography and cyber security. He leads courses dealing with IP networks and network operating systems.\nFunkcionalno i imperativno reaktivno programiranje upotrebom generalizacije monade nastavka u programskom jeziku C++\npredlog prijave teme doktorske disertacije\nU predavanju će biti predstavljena analiza problema i razvoj novih tehnika za rešavanje uobičajenih problema koji nastaju prilikom implementacije asinhronih softverskih sistema, poput eksplicitne sinhronizacije konkurentnih procesa preko muteksa i transakcione memorije, razbijanja programa na delove koji nisu logičke pod-celine zbog izvrtanja kontrole izvršavanja (IoC -- Inversion of Control) koju je neophodno koristiti prilikom implementacije asinhronih sistema, kao i životnog veka korišćenih podataka u konkurentnim procesima.\nBiće predstavljen metod rešavanja problema izvrtanja kontrole zasnovan na apstrakciji monade nastavka. Ovaj metod bi trebalo da nam omogući da implementiramo logiku sistema bez osvrtanja na potrebu da se delovi izvršavaju asinhrono i, samim tim, bez potrebe za razbijanjem programa na delove koji nisu logičke pod-celine. Na ovaj način bi se izvrtanje kontrole u potpunosti sakrilo i programeru bi se omogućilo da piše uobičajen (sinhroni) funkcionalan ili imperativan kod, dok se sve asinhrone operacije izvršavaju "iza scene".\nTakođe, u planu je da se pokaže da ovaj pristup, uz korektan dizajn softverskog sistema, u potpunosti eliminiše potrebu za eksplicitnom upotrebom sinhronizacionih primitiva poput muteksa i transakcione memorije, kao i da je staranje o životnom veku promenljivih korišćenih prilikom implementacije sistema trivijalno implementirati bez potrebe za eksplicitnim oslobađanjem (što je uobičajeno za programske jezike C i C++), ali i bez potrebe za naprednim sakupljačima otpadaka (što je uobičajeno za većinu funkcionalnih programskih jezika, i jezika koji se izvršavaju na virtuelnim mašinama poput jezika Java i C#).\nČetvrtak, 4. 5. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nNikola Jelić, Zühlke\nIzazovi embeded razvoja i primena Linuksa u embeded svetu\nRazvoj računara je došao do nivoa da su računari sveprisutni. Većina stanovnika razvijenog sveta poseduje lični računar, ali i pametni telefon, tablet, možda i laptop. Ono što izmiče velikoj većini je da su računari ušli u skoro sve uređaje oko nas: avione, brodove, automobile, kućne aparate, liftove, fabrike, elektrane, itd. Upravo je oblast embeded razvoja jedna od najaktivnijih i najbogatijih u pogledu dostupnog hardvera, operativnih sistema, komunikacionih protokola i primene.\nViše nego u bilo kojoj drugoj oblasti računarskog razvoja, istovremeno se sukobljavaju zahtevi za brzinom, vremenskom predvidljivošću, uštedom energije, malim dimenzijama i jeftinim komponentama. S druge strane, od savremenog embeded programera se očekuje da odlično poznaje Linuks, kako sa korisničke, tako i sa kernelske strane,te C, C++ i Bash, mrežne protokole, da bude u stanju da rekonstruiše kernel i fajl sistem, i još mnogo toga.\nPredavanje je usredsređeno na kratak uvod u izazove u embeded razvoju, kako iz ugla samog hardvera, tako i iz ugla dostupnog softvera i različitih ograničenja. Osvrnućemo se i na ulogu Linuksa u embeded razvoju, te i na trendove koji prate razvoj Linuks kernela u poslednjih nekoliko godina. Posebnu pažnju ćemo posvetiti primerima iz iskustva, koji pobliže opisuju mogućnosti Linuksa i opravdavaju njegov izbor kao dominantog operativnog sistema u embeded svetu.\nUpoređivanje načina rada u „Radnoj Grupi“ i „Timu“, kao i način odabira modela koji odgovara konkretnom projektu.\nRad na projektu često zahteva saradnju vise osoba, što nameće pitanje organizacije. Svaki put kada pravimo odredjenu organizacionu strukturu, donosimo odluke. Ova radionica ima za cilj da objasni potrebu za tim odlukama kao i razloge zbog kojih odluke treba da vode ka nekoj od vec postavljenih i isprobanih struktura.\nDva modela rada koja su ovde obrađena su Tim i Radna Grupa. Tim je prirodno okruženje u sredinama u kojima ljudi imaju svest o samoorganizaciji, i naklonjeniji su redovnoj saradnji, karakteriše ga visok stepen komunikacije i kolektivno vlasništvo nad projektom, kao i pojedinačnim zadacima. Potreba za vođstvom postoji u timu, ali to vođstvo ima implicitni autoritet.\nRadna grupa predstavlja skup ljudi sa istim ciljem. Pored glavnog cilja pojedinci mogu imati i lične ciljeve. Podela zadataka unutar projekta je strožija i ponekad je potrebno jasno i čvrsto vođstvo. Kultura predaje štafete, integracije, i kontrole je svojstvena za radne grupe. Svako ima svoje zone odgovornosti, ili jasnu listu zadataka i rokova. Postavljamo pitanje kako se biraju ljudi za tim, a kako za radnu grupu. Na šta je bitno obratiti pažnju, i kako u praksi funkcionišu all star timovi?\nNa kraju pričamo o unapređenja procesa u oba modela. Načinu praćenja i sinhronizacije ili davanja izveštaja unutar izabranog modela. Takođe posmatramo i dinamiku izgradnje, vreme koje je potrebno dok se postignu performanse unutar modela i dugoročnost jedne i druge strukture.\nČetvrtak, 6. 4. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nBojana Nikolić, Tamara Tubić, Nikola Đuranović, MSG Global\nInovativna softverska rešenja u oblasti Finansija i Upravljanja rizicima\nSve veći izazovi u poslovanju s kojima se susreću kompanije u oblasti Finansija i Upravljanja rizicima diktiraju konstantne inovacije u IT industriji i potrebu za softverskim rešenjima koja:\nImaju mogućnost da podrže veliku količinu podataka obrađenu u realnom vremenu;\nMogu da generišu pravovremene finansijske rezultate za donošenje strateških odluka;\nImaju utvrđene kontrole i pravila za različite računovodstvene principe izveštavanja i regulativu solventnosti.\nSAP kompanija je lider u inovacijama, kada je u pitanju poslovni softver, koja nudi integrisana i moderna softverska rešenja kombinujući znanja i veštine iz oblasti informacionih tehnologija sa finansijama, upravljanjem rizicima i investicijama. Rešenja koja SAP nudi zasnovana su na SAP HANA platformi koja omogućava transakciono, analitičko i kombinovano procesiranje sa visokim performansama.\nTokom ovog izlaganja biće prikazane prednosti SAP softverskih rešenja na HANA platformi, kao i izazovi sa kojima se kompanije u osiguravajućoj i bankarskoj industriji suočavaju. Neke od njih su računovodstvene regulative, regulative solventnosti, integrisanje aktuarskih proračuna, praćenje i predviđanje prihoda i troškova, kao i kompleksni poslovni procesi. Takođe, biće prikazana dva inovativna SAP-ova rešenja: Insurance Analyzer i Cost and Revenue Allocation for Financial Services. Ova rešenja su inovacije u industriji osiguranja i bankarstva, ali mogu biti lako primenjiva i u ostalim industrijama. Cilj prezentacije bi bio da prikažemo prednosti inovacija u današnjem poslovanju osvrćući se na primere iz prakse, stečene tokom implementacije ovih rešenja.\nInsurance Analyzer je softversko rešenje koje omogućava osiguravajućim kućama i bankama da poštuju različite računovodstvene principe i principe solventnosti u svom poslovanju; kao što su IFRS 17, US GAAP, US Statutory Accounting Principles, Solvency II, Risk Based Capital i drugi.\nSAP-ovo rešenje Cost and Revenue Allocation služi za izvršavanje različitih kalkulacija kao što su predračuni, alokacije ili raspoređivanje prihoda i troškova, valuacije vrednosti novca, stohastičke kalkulacije i integracija sa R programskim jezikom. Predviđanje budućih prihoda i troškova su jedna od najbitnijih stavki radi održavanja i unapređenja poslovnih procesa jednog preduzeća, podržana različitim simulacijama, “what if” analizama i stress testiranjem.\nOba SAP-ova rešenja omogućavaju transparentnost podataka na svim nivoima poslovanja jedne kompanije, počevši od najvišeg do najnižeg nivoa. Razvijena su kao nezavisna rešenja, ali se mogu integrisati sa drugim bazama podataka, sa postojećim SAP-ovim modulima kao i sa rešenjima drugih kompanija. Podržavaju kako kvantitativnu tako i kvalitativnu proveru podataka sistema prilikom učitavanja u jedno od ova dva rešenja.\nPredavanje je koncipirano tako da studentima pruži priliku da razumeju brojne izazove na tržištu sa kojima se kompanije u industriji Finansija i Upravljanja Rizicima susreću, kao i priliku da se upoznaju sa SAP aplikacijama koja odgovaraju na ove potrebe tržišta osvrćući se na tehničke mogućnosti i primere iz prakse.\nČetvrtak, 23. 3. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nJulien Narboux, University of Strasbourg\nGeoCoq, foundations of geometry formalized in Coq\nZajednički sastanak sa ARGO seminarom\nIn this talk we will give an overview of the GeoCoq library developed by our team in Strasbourg (http://geocoq.github.io/GeoCoq/). GeoCoq library contains a systematic development of geometry from Tarski’s or Hilbert’s axioms. From these axiom systems, we formalized the culminating results of both Tarski, Schwabhäuser, Szmielew, Metamathematische Methoden in der Geometrie and Hilbert, Foundations of Geometry, namely the arithmetization of geometry. This connection between synthetic geometry and algebra, allows us to use algebraic methods for automated deduction in geometry in a synthetic setting. We have also studied the formal proof of the equivalence between 34 versions of the parallel postulates. We work in neutral geometry in an intuitionistic setting and study the impact of different continuity properties on the equivalence proofs. This result in four groups of postulates, which are all equivalent assuming Archimedes’ axiom but distinct, in constructive logic without Archimedes’ axiom.\nFinally, I will report our ongoing work toward the formalization of Euclid’s Elements proposition in Coq.\nČetvrtak, 16. 3. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nFazi logika predstavlja matematički aparat koji omogućava rad sa raznovrsnim informacijama koje ne mogu precizno da se izraze uz pomoć klasične logike i teorije klasičnih skupova. Podobnost fazi logike za predstavljanje neizvesnih, nepreciznih i nesigurnih informacija, doprinosi njenoj sve široj primeni.\nMatematička optimizacija je oblast u preseku računarstva i matematike sa širokim spektrom primene. Klasa problema rutiranja vozila (engl. Vehicle Routing Problems– VRPs), koja predstavlja uopštenje problema trgovačkog putnika, jedna je od poznatijih klasa problema kombinatorne optimizacije. Posebno značajno mesto među često proučavanim problemima matematičke optimizacije imaju lokacijski problemi. Predmet izlaganja biće analiza i rešavanje tri NP-teška problema: problem rutiranja vozila sa ograničenim rizikom (engl. Risk-constrained Cash-in-Transit Vehicle Routing Problem - RCTVRP), problem ravnomernog opterećenja (engl. Load Balancing Problem - LOBA) i problem maksimizacije minimalnog rastojanja (engl. Max-Min Diversity Problem - MMDP).\nMetaheuristike predstavljaju generalizovane strategije računarske inteligencije koje se često koriste za rešavanje NP-teških optimizacionih problema. U okviru izlaganja biće prikazana metoda GRASP (engl. Greedy Randomized Adaptive Search Procedure), kao i metoda ponovnog povezivanja puta (engl. Path relinking - PR) za rešavanje problema RCTVRP, LOBA i MMDP. GRASP je metaheuristička metoda koja se sastoji od višestrukog pokretanja lokalne pretrage nad početnim rešenjima dobijenim primenom neke pohlepne heuristike. PR predstavlja način pretraživanja trajektorija (putanja) između dobrih rešenja. Glavna ideja ove metode je pretpostavka da dobra rešenja imaju neke zajedničke karakteristike, tako da se kretanjem po trajektoriji između dva dobra rešenja prolazi kroz rešenja koja su potencijalno bolja.\nFazi logika će biti primenjena u dva različita aspekta: prilikom modeliranja problema i prilikom rešavanja problema metaheuristikama. S obzirom da mnogi problemi iz realnog sveta sadrže različite vrste nepouzdanosti, potreban je matematički, formalan način koji će omogućiti da se precizno kreiraju matematički modeli koji će odgovarati tim problemima. U toku izlaganja biće predloženi novi modeli razmatranih problema koji uz pomoć korišćenja fazi logike bolje opisuju realne situacije. Pored toga, biće predstavljene neke mogućnosti upotrebe fazi logike za poboljšanje performansi predloženih metaheurističkih metoda za rešavanje razmatranih problema.\nČetvrtak, 23. 2. 2017. u 18.15h, Studentski Trg 16, sala 718\nNeki konstruktivni dokazi u diskretnoj matematici\nDiskretna matematika je oblast matematike koja se bavi proučavanjem matematičkih objekata koji su diskretni, odnosno objekata koji se sastoje od različitih ili nepovezanih elemenata. Za razliku od realnih brojeva objektima diskretne matematike mogu se dodeliti zasebne celobrojne vrednosti. Diskretna matematika se koristi kad god se broje objekti, kada se proučavaju odnosi između konačnih skupova, kao i kada postupak podrazumeva konačan broj koraka za analizu. Glavni razlog porasta značaja diskretne matematike, počev od sredine dvadesetog veka je ta što se često podaci diskretne matematike mogu skladištiti i njima rukovati pomoću računara. Pojmovi i obeležavanje iz diskretne matematike su značajni za proučavanje i opis objekata i problema iz raznih oblasti računarskih nauka, poput kompjuterskih algoritama, programskih jezika, razvoja softvera, kriptografije i automatskog dokazivanja teorema. Među najviše korišćenim matematičkim objektima koji potpadaju pod diskretnu matematiku nalaze se celi brojevi, skupovi, grafovi i matrice. Diskretna matematika se pojavila na univerzitetskim programima početkom 80-ih godina prošlog veka, kao kurs u okviru programa računarskih nauka. Od tada je popularnost ove oblasti znatno porasla, tako da se diskretna matematika, pored mnogih univerziteta, proučava i u određenom broju srednjih škola.\nKonstruktivni pristup je veoma čest u rešavanju problema iz diskretne matematike. Među poznatijim primerima je svakako rešenje problema ćetiri boje (Four Color Problem). Ovaj problem, postavljen 1852. godine, tvrdi da je dovoljno četiri ili manje boja da bi se izvelo bojenje regiona bilo koje mape, tako da svaka dva regiona koji dele zajedničku granicu budu obojena različitom bojom. Dokaz koji su Apel (Appel) i Haken (Haken) izveli 1976. godine sastoji se od konstrukcije neizbežnog skupa od 1936 svodljivih konfiguracija. Kao posledica izvodi se zaključak da ne postoji minimalni protivprimer grafa za čije bojenje je potrebno više od četiri boje. U izvođenju dokaza da graf neizbežno sadrži neku od svodljivih kofiguracija neophodna je pomoć raqunara, što dokaz problema četiri boje čini jednim od prvih dokaza potpomognutih računarom (computer-aided proof).\nNešto drugačija veza konstruktivnog pristupa i računara je mogućnost programske implementacije jasno definisanih konstruktivnih algoritama. Na ovaj način se, pored dokaza zadovolivosti određenog svojstva, može efektivno dobiti primer objekta sa traženim svojstvima.\nProučavanje raznih tipova bojenja grafova, poput bojenja čvorova, bojenja grana, totalnog bojenja, i raznih varijacija bojenja grafova. Među njima su valjana bojenja, indukovana bojenja, čvor-razlikujuća, kao i sused-razlikujuća bojenja. Pored hromatske teorije grafova, obrađuju se problemi iz Bulove teorije matrica, kao i Franklova hipoteza iz teorije skupova.\nMetode za dobijanje poboljšanja u odnosu na poznate rezultate obuhvataju:\nKonstrukcije grafova sa odgovarajućim karakteristikama.\nOpis kako rekurzivnih tako i nerekurzivnih algoritama koji obezbe]uju bojenje grafa uz korišćenje minimalnog broja različitih boja.\nDokazivanje ispravnosti algoritama, ;esto korišćenjem matematičke indukcije. Dokazivanje nepostojanja minimalnog protivprimera sa određenim karakteristikama.\nDokazivanje teorema iscrpljivanjem mogućnosti ili analizom slučajeva, bilo uz pomoć računara ili klasičnim pristupom.\n2016/2017 godina (zimski)


Bosanska Krupa subjektima male privrede dodijelila 126.800 KM | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Biznis Bosanska Krupa subjektima male privrede dodijelila 126.800 KM\nBosanska Krupa subjektima male privrede dodijelila 126.800 KM\nNačelnik Općine Bosanska Krupa Armin Halitović i 80 fizičkih i pravnih lica, subjekata male privrede, potpisali su u srijedu ugovore o dodjeli bespovratnih novčanih sredstava ukupne vrijednosti 126.800 KM.\nOvo je još jedna aktivnost Općine Bosanska Krupa u svrhu saniranja ekonomskih posljedica izazvanih pandemijom koronavirusa, objavljeno je iz ove Općine.\nPosljednji u nizu poziva, odnosno mjera kojima Općina Bosanska Krupa oporavlja ekonomiju, sanira posljedice izazvanih koronavirusom, odnosio se na subjekte male privrede koji zapošljavaju manje od deset lica a koja su ostvarila pad prihoda veći od 20 posto u periodu od 1. marta do 31. augusta 2020. godine u odnosu na isti period 2019. godine.\n„Vjerujemo da će sredstva koja ćemo doznačiti pomoći našim privrednicima da prevladaju krizno vrijeme koronavirusa. Nadam se će ovo biti posljednja pomoć, odnosno da će proći ovo sve vezano za pandemiju i da ćemo se uskoro vratiti normalnom životu“, kazao načelnik Općine Bosanska Krupa Armin Halitović.\nUkupna sredstva planirana za realizaciju ovog poziva prvobitna su bila 100 hiljada, potom su uvećana za još 45 hiljada KM, a bit će utrošeno ukupno 126.800 KM. Iznos sredstava na koji je aplikant mogao ostvariti pravo ovisio je između ostalog o procentu pada prometa. Veći procent značio je i više sredstava podrške, s tim da je subjekt mogao ostvariti pravo na najviše pet hiljada KM.


Ekstrakt čili papričica zaustavlja rast stanica masnog tkiva?\nPočetna Znanost Znanost & industrija Ekstrakt čili papričica zaustavlja rast stanica masnog tkiva?\nDatum objave: 08. 03. 2007.\nRezultati laboratorijskih istraživanja sugeriraju da bi kapsaicin, tvar koja je odgovorna za ljut okus čili paprika, mogao inhibirati rast adipocita (stanica masnog tkiva).\nIstraživači su pre-adipocite (3T3-L1) miša izložili dozama od 0 do 250 mikromola otopine kapsaicina te ih inkubirali 24, 48 te 72 sata nakon čega su uočili da je kapsaicin, ovisno o dozi i vremenu izlaganja stanica, inhibirao rast adipocita.\nIstraživači smatraju da je kapsaicin inhibirao ekspresiju proteina PPARy, za koji je utvrđeno da regulira funkciju nekoliko gena uključenih u stvaranje masnih stanica te nastanak masnog tkiva. Njihovi rezultati pokazali su da kapsaicin uspiješno spriječava adipogenezu (nastanak masnog tkiva) iz pre-adipocita i adipocita.\nIzvor: Journal of Agricultural and Food Chemistry; Volume 55, Pages 1730-1736


Iz Kabineta Džaferovića: Dodik nijednom nije dao saglasnost za korištenje resursa OSBiH za gašenje požara, pozivamo ga da to učini sada - Portal 072info\nIz Kabineta Džaferovića: Dodik nijednom nije dao saglasnost za korištenje resursa OSBiH za gašenje požara, pozivamo ga da to učini sada\nIz Kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Šefika Džaferovića reagirali su na tvrdnje člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika o odlučivanju o korištenju resursa Oružanih snaga BiH u slučajevima gašenja požara.\n– Kabinet predsjedavajućeg Predsjedništva BiH obavještava javnost o sljedećim činjenicama. Predsjedništvo BiH je u ovom mandatu održalo 24 redovne sjednice, na kojima su bili prisutni članovi Predsjedništva BiH, a 25. sjednica je zakazana za 31. mart 2022. godine. Istovremeno je održano 150 vanrednih sjednica, od čega 8 uz fizičko prisustvo članova Predsjedništva BiH i 142 telefonskim putem.\nU vezi sa trenutnim zahtjevima za gašenje požara, predsjedavajući Predsjedništva BiH je, po istoj proceduri kao i na prethodne 142 sjednice, odmah po prijemu zahtjeva u tri navrata putem elektronske pošte tražio saglasnost članova Predsjedništva BiH za korištenje resursa OSBiH za gašenje požara. Svaki put su saglasnost dali predsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović i član Predsjedništva BiH Željko Komšić, dok član Predsjedništva BiH Milorad Dodik nijednom nije dao saglasnost – istaknuto je.\nNapomenuli su da je tokom prošle godine održano nekoliko vanrednih sjednica sa fizičkim prisustvom članova Predsjedništva BiH, na kojima se razmatralo korištenje resursa OSBiH za gašenje požara.\n– Ni na jednu od tih sjednica se nije odazvao član Predsjedništva Dodik niti je dao saglasnost, zbog čega se nije moglo odobriti korištenje resursa OSBiH u svrhu pomoći lokalnim civilnim organima i stanovništvu. Stoga i ovom prilikom pozivamo člana Predsjedništva BiH Dodika da odmah da svoju saglasnost za upotrebu helikoptera OSBiH kako bi se pomoglo u gašenju požara – zaključeno je.\nPrethodni članakPrivrednici očajnički traže da ih čuje Vlada FBiH: “Napravit će historijsku grešku”\nSljedeći članakŠpanija COVID-19 tretira kao gripu


Elvin i Said inovirali proizvodnju papira! | camo.ch\n'Shvatili smo da je u prirodi, među blagodatima koje imamo prisutan i organski otpad koji je potpuno neiskorišten. Po našim istraživanjima samo 40 posto šume je iskorišteno, a lišće i ostali otpad smetaju prirodi.'\nElvin Kurkelja (Goražde) i Said Ćosić (Jablanica)\n1Na Genius Olimpijadi na Oswago Univerzitetu u New Yorku koja se održala od 24. do 28. juna 2012. godine učestvovali su i inovatori iz Bosne i Hercegovine, koji su pronašli način da od lišća naprave papir. Elvin Kurkelja (17) iz Goražda sa svojim prijateljom Saidom Ćosićem iz Jablanice pokrenuo je svojevrsnu ekološku revoluciju po pitanju proizvodnje i reciklaže papira. Mladi su inovatori i vlasnici patenta prema kojem bi se papir proizvodiio preradom uvenulog i opalog lišća. Slična ideja nije prije zabilježena i po tome su jedinstveni u svijetu.\nNa Genius Olimpijadi na Oswago Univerzitetu u New Yorku koja se održala od 24. do 28. juna 2012. godine učestvovali su i inovatori iz Bosne i Hercegovine, koji su pronašli način da od lišća naprave papir. Elvin Kurkelja (17) iz Goražda sa svojim prijateljom Saidom Ćosićem iz Jablanice pokrenuo je svojevrsnu ekološku revoluciju po pitanju proizvodnje i reciklaže papira. Mladi su inovatori i vlasnici patenta prema kojem bi se papir proizvodiio preradom uvenulog i opalog lišća. Slična ideja nije prije zabilježena i po tome su jedinstveni u svijetu.\nOno što ovaj poduhvat čini još značajnijim je to što su mladići do patenta došli eksperimentima rađenim na običnim instrumentima iz svoje škole, gdje je njihov patent osvojio zlatnu medalju među 120 radova koji su učestvovali na takmičenju BOSEPO 2012. koje se održava na državnom nivou. Nakon te nagrade, inovatori Kurkelja i Ćosić pozvan su na Genius Olimpijadu na Oswago univerzitatu u Njujorku.\nVeć su ih primijetile i velike kompanije iz regiona koje ovaj patent vide kao stubove svojih budućih postrojenja.\nPut bužimskih vitezova 2011, Bužim - Ćorkovača\nFELJTON (IV): O meni i o postojanju\nLijepa fotografija "nasmijanog" sunca\nGrožđe puno antioksidanata\nOvozemaljci iz podmornice\nEVROPSKA UNIJA: ORVELOVA FARMA


Nela Mihailović za 24sedam o nagradi „Ljubinka Bobić“: Smeh je hrana za dušu i srce - 24sedam Nela Mihailović za 24sedam o nagradi „Ljubinka Bobić“: Smeh je hrana za dušu i srce - 24sedam\nNela Mihailović za 24sedam o nagradi „Ljubinka Bobić“: Smeh je hrana za dušu i srce\nOd premijere predstave „Balkanski špijun“, 1. oktobra 2018. godine, glumica je za maestralnu ulogu Danice osvojila ukupno sedam priznanja\nBijenalna glumačka Nagrada Udruženja dramskih umetnika Srbije „Ljubinka Bobić“ za 2019. godinu uručena je sinoć prvakinji Drame Narodnog pozorišta Neli Mihailović.\nNa svečanosti, održanoj na Velikoj sceni posle izvođenja predstave „Balkanski špijun“, priznanje koje joj je pripalo za ulogu Danice u tom komadu, po tekstu Dušana Kovačevića, u režiji i dramaturgiji Tatjane Mandić Rigonat, primila je iz ruku predsednice žirija, dramske umetnice Dragane Varagić.\n– Nela je, a to je nešto što je jedinstveno, uspela da ostane moralan, vredan, etičan, iskren čovek, radeći jako mnogo u pozorištu, na filmu i televiziji. To je jedan skoro nemoguć potez i nemoguć čin. Ja se duboko klanjam našoj prvakinji Neli Mihailović što je uspela da u sebi sačuva dobro, etiku, moral, poštenje – rekla je, između ostalog, Vujićeva.\nNagrada se dodeljuje svake druge godine glumici ili glumcu za ulogu koja mora biti tragalačka, inovativna i koja se može označiti kao sasvim nova smernica glumačkog izraza na polju komedije. Ilić je kazao da se priznanje sastoji od plakete u bronzi, sa likom Ljubinke Bobić, od unikatne diplome na pergamentu- i novčanog iznosa.\n– Čast mi je što sam dobitnica ove nagrade. Kažu da veličina i važnost nagrade leži, pre svega, u imenu koje ta nagrada nosi. Ljubinka Bobić! Zvali su je „Kraljica smeha“, a smeh je lekovit, to je hrana za dušu i srce. Fali nam te hrane u vremenu u kom živimo. Ako sam svojim prisustvom na sceni, makar i zalogaj te hrane podarila publici, srećna sam zbog toga – rekla je jedna od naših najvećih glumica za portal 24sedam.\nU konkurenciji za nagradu bilo je ukupno 17 glumačkih ostvarenja realizovanih u periodu od 1. septembra 2017. do 31. avgusta 2019. godine. U obrazloženju žirija ocenjeno je da Nela Mihailović u svoje tkanje lika Danice „upakovala optimizam, vitalnost, empatiju i neupitnu ljubav prema ljudima“.\n„U ovoj scenskoj verziji „Balkanskog špijuna“ i Danica, poput njenog muža Ilije, postaje heroina ovog vremena preživljavanja i žrtve ideala. Suptilna sredstva koja je koristila u kreiranju lika potvrdila su, s jedne strane, nespornu scensku harizmu Nele Mihailović, ali, s druge strane i izuzetnu scensku inteligenciju koja se emanira, pre svega, kao savršeni osećaj za meru. A taj osećaj proizilazi iz suštinskog prepoznavanja slojevitosti i karaktera u kontekstu situacije i što je još važnije iz moći da se ta kompleksnost lika prenese na scenu na uzbudljiv i dramski efektan način“, navedeno je u obrazloženju žirija.\nOd premijere predstave, 1. oktobra 2018. godine, Nela Mihailović je za ulogu Danice osvojila ukupno sedam nagrada.\nTek rođena beba u Kragujevcu priključena na respirator nakon što je obolela od korone\n#Balkanski špijun #Danica #Glumica #Nagrada Ljubinka Bobić #narodno pozoriste #Nela Mihailović #predstava #uloga


pink.rs | Policija krenula da ruši krstionicu na Miholjskoj prevlaci, vernici se okupljaju (VIDEO)\nPolicija krenula da ruši krstionicu na Miholjskoj prevlaci, vernici se okupljaju (VIDEO)\nOko 15 časova u Boki se proširila informacija da navodno velike policijske snage iz Podgorice kreću prema Miholjskoj prevlaci, kako bi obezbedile sprovođenje u delo rešenja Građevinske inspekcije o rušenju krstionice manastira Svetog Arhangela Mihaila, a koje su vernici sprečili u utorak u zoru.\nIzvor: IN4S.net, Foto: E-Stock/Petar Jovanović\nKako saznaje portal IN4S, policija je počela pregrupisavanje oko manastira, a stižu joj i pojačanja iz okolnih opština, dok na Fejsbuk stranici „Miholjski zbor“ stoji poziv građanima da se što pre okupe na Prevlaci.\nAutor: E-Stock/Petar Jovanović\n- Draga braćo i sestre, koliko god vas može i želi, molimo vas da se što je prije moguće okupite na Prevlaci. Na krstionicu se ponovo sprema policija, da u molitvi Bogu opet pokažemo snagu i veru - stoji u pozivu.\nNa ovu informaciju odmah su reagovali vjernici Mitropolije crnogorsko-primorske, pa se prema navodima medija, za manje od pola sata u kompleksu manastira okupilo nekoliko stotina ljudi spremnih da brane krstionicu.\nLjudi i dalje pristižu na lice mesta, iako za sada još nema pouzdane potvrde verodostojnosti informacije o navodnom grupisanju i pokretima policije prema Prevlaci.


Na današnji dan 1910. umro je ruski pisac Lav Nikolajevič Tolstoj, jedan od najvećih književnika u istoriji.\n1531 - Završen je građanski rat u Švajcarskoj, poznat kao Drugi rat u Kapelu. Pobeda rimokatoličkih snaga dovela je do priznavanja njihovih oblasti kao dela Švajcarske Konfederacije.\n1602 - Rođen je nemački fizičar i pronalazač Oto fon Gerike, koji je prvi demonstrirao vakuum i prikazao čuveni eksperiment o vazdušnom pritisku. Takođe je izumeo vazdušnu pumpu, vazdušnu vagu i barometar.\n1616 - Francuski kardinal Arman Rišelje postao je šef diplomatije i ministar rata. Kao svemoćni ministar kralja Luja XIII postavio je cilj da Francusku učini prvom silom u Evropi i uveo je zemlju u Tridesetogodišnji rat da bi oslabio moć Nemačkog carstva (Svetog Rimskog). Nastavio je kolonijalno širenje Francuske, dodatno ojačao centralnu vlast i ugušio ustanak hugenota (protestanti kalvinisti).\n1780 - Velika Britanija objavila je rat Holandiji zato što je američkim pobunjenicima brodovima doturala francusko i špansko oružje.\n1818 - Latinoamerički revolucionar i državnik Simon Bolivar objavio je nezavisnost Venecuele od Španije.\n1847 - Umro je srpski književnik Joakim Vujić, otac modernog srpskog pozorišta. Bavio se prevodilaštvom, glumom, pisao je putopise, bio je neka vrsta svetskog putnika. Školovao se u rodnoj Baji, Kaloči i Segedinu, licej i prava učio je u Požunu (Bratislava), poznavao je niz stranih jezika. Prva "teatralna predstavlenija" priredio je u Pešti, Baji i Segedinu između 1813. i 1815. a u Zemunu 1823. U tadašnjoj Kneževini Srbiji je s prekidima boravio od 1833. do smrti i u Kragujevcu i Beogradu je, kao "knjaževsko-serbskog teatra direktor", osnovao 1834. i 1836. prve pozorišne trupe. Bio je protivnik jezičke reforme Vuka Karadžića kao i gotovo svi učeni Srbi Vukovog vremena. Napisao je "Putešestvije po Serbiji", "Zemljeopisanije", "Početak opisanija srbski manastira" kao i 21 dramsko delo, uključujući "Kreštalicu", "Fernanda i Jariku" i "Ljubovnaju zavist čerez jedne cipele". Autor je i jedne Francuske gramatike.\n1873 - Spajanjem gradova Budim - stara prestonica Ugarske, i Pešte koja se nalazi na suprotnoj strani Dunava, nastala je Budimpešta.\n1894 - Umro je ruski kompozitor i pijanista Anton Grigorjevič Rubinštajn, osnivač Konzervatorijuma u Petrogradu, jedan od najvećih pijanista 19. veka. Komponovao je opere, klavirske kompozicije, solo pesme.\n1910 - U Meksiku je izbila revolucija, na poziv Fransiska Madere, protiv vlade Porfirija Dijaza, u kojoj je tokom narednih deset godina život izgubilo čak milion ljudi.\n1910 - Umro je ruski pisac Lav Nikolajevič Tolstoj, jedan od najvećih književnika u istoriji. Prva dela je napisao na Kavkazu, gde se kao dobrovoljac borio protiv Turaka. Posle Krimskog rata, u kojem je bio oficir, povukao se na porodično imanje u Jasnu Poljanu. Opisivao je teško društveno stanje u Rusiji. Ruska crkva ga je ekskomunicirala. Umro je odbivši da se izmiri s Crkvom. Dela: romani "Rat i mir", "Vaskrsenje", "Ana Karenjina", pripovetke "Sevastopoljske priče", "Kozaci", "Otac Sergije", "Krojcerova sonata", "Hadži-Murat", "Narodne priče", drame "Živi leš", "Carstvo mraka", "Svetlost u tami svetli", studije "Šta je umetnost", "Moja ispovest", "U čemu je moja vera", "Ne mogu da ćutim!", "Pa šta da radimo?", memoarsko delo "Detinjstvo, Dečaštvo, Mladost".\n1914 - Na Vrače brdu nedaleko do Lazarevca u Prvom svetskom ratu, u Kolubarskoj bici, poginuo je kao rezervni oficir Dimitrije Tucović, vođa socijalističkog pokreta u Srbiji. Iako je bio protivnik oslobodilačke politike Srbije u Staroj Srbiji (Kosovo i Metohija) i Južnoj Srbiji (danas Makedonija) ipak se borio u oslobodilačkim ratovima Srbije od 1912. do pogibije 1914. Predvodio je marta 1903. demonstracije u Beogradu protiv režima kralja Aleksandra Obrenovića i potom je pobegao u Austriju. Po povratku, posle majskog prevrata 1903, uređivao je "Narodne novine". Diplomirao je prava u Beogradu 1906, sekretar Srpske Socijaldemokratske partije postao je 1908, a teorijski časopis "Borba" pokrenuo je 1910. Objavio je oko 600 radova u domaćim i stranim listovima. Dela: "Zakonsko osiguranje radnika", "Srbija i Arbanija", "Zakon o radnjama i socijalna demokratija", "U izbornu borbu!", "Za socijalnu politiku", "Socijal-demokratski agitator", "Porezi: jedna žalosna glava u politici srpske buržoazije", "Jedinstvo pokreta".\n1919 - U Berlinu je ilegalno počeo Prvi međunarodni kongres omladinskih organizacija 13 zemalja na kojem je osnovana Komunistička omladinska internacionala.\n1925 - Rođen je američki političar Robert Frensis Kenedi, koji je postao ministar pravde kada je njegov stariji brat Džon izabran za predsednika SAD. Ubijen je u Los Anđelesu 1968. u toku predsedničke kampanje, nepunih pet godina pošto je, takođe u atentatu, ubijen njegov brat. Od 1951. radio je u kriminalističkom uredu Ministarstva pravde, a 1954. postao je član Stalnog senatskog istražnog potkomiteta. Od 1961. do 1964. bio je ministar pravde, posle čega je u državi Njujork izabran za senatora.\n1925 - Rođena je ruska balerina Maja Mihajlovna Pliseckaja, koja je spojila tradicionalnu rusku koreografsku školu s modernim tokovima ruskog baleta. Kao dugogodišnja primabalerina Boljšoj teatra u Moskvi, kreirala je sa izuzetnim igračkim senzibilitetom partije klasičnog repertoara poput "Don Kihota", "Labudove smrti", "Labudovog jezera", "Romea i Julije", "Ivana Groznog", "Galeba", a sa suprugom, kompozitorom Rodionom Ščedrinom, postavila je baletsku verziju Tolstojeve "Ane Karenjine".\n1945 - U Nirnbergu je pred Međunarodnim sudom počelo suđenje nemačkim ratnim zločincima u Drugom svetskom ratu, na kojem je prvi put u istoriji jedan međunarodni forum osudio agresiju kao zločin protiv čovečanstva i kaznio krivce. Posle 10 meseci, 12 njih osuđeno je na smrt, trojica na doživotnu robiju, četvorica na zatvor od 10 do 20 godina, a petorica su oslobođena.\n1945 - Saveznička Kontrolna komisija dozvolila je preseljenje šest miliona Nemaca iz Poljske, Čehoslovačke i Mađarske u Zapadnu Nemačku.\n1947 - U Londonu su se venčali princ Filip Mauntbaten i princeza Elizabeta, koja je pet godina kasnije stupila na britanski presto kao kraljica Elizabeta II.\n1959 - Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila je Deklaraciju o pravima deteta, kojom su proklamovana jednaka prava za svu decu, bez obzira na rasu, veru, poreklo i pol.\n1962 - Predsednik SAD Džon Kenedi ukinuo je američku vojno-pomorsku blokadu Kube, čime je formalno okončana Kubanska raketna kriza, tokom koje se svet našao na ivici atomskog sukoba između Sjedinjenih Država i Sovjetskog Saveza.\n1974 - U prvom udesu putničkog aviona tipa "Boing 747", koji se srušio posle poletanja sa aerodroma u glavnom gradu Kenije Najrobiju, u letelici zapadnonemačke kompanije "Lufthanza" poginulo je 59 osoba.\n1975 - Umro je Francisko Franko, dugogodišnji diktator Španije. Rođen je u oficirskoj porodici i nastavio je porodičnu tradiciju. Pokazao se kao retko vešt oficir tokom rata (gušenja pobune) u Španskom Maroku. Godine 1926. postao je general, najmlađi u istoriji Španije. Bio je izrazito monarhistički i rimokatolički orjentisan i kada je uvedena republikanska vlada koja je imala i prokomunističke sklonosti stavio se na čelo pobune s ciljem obnove monarhije. Posle trogodišnjeg građanskog rata 1939. slomio je otpor demokratski izabranog republikanskog poretka i uspostavio režim koji je trajao do njegove smrti 1975. Kralj Huan Karlos Burbonski, iako ga je Franko odabrao i pripremao, uveo je u Španiji demokratski sistem.\n1979 - Oko 300 naoružanih šiitskih pobunjenika upalo je u veliku džamiju u Meki, odakle ih je uz veliko krvoproliće 4. decembra 1979. isterala saudijska armija.\n1980 - U Kini je počelo suđenje "četvoročlanoj bandi" koju je predvodila Djang Ching, udovica predsednika Mao Cedunga, pod optužbom za izdaju i zločine tokom Kulturne revolucije od 1966. do 1976.\n1981 - Ruski velemajstor Anatolij Karpov zadržao je titulu prvaka sveta u šahu, pobedom u meču u Italiji nad bivšim zemljakom velemajstorom Viktorom Korčnojem.\n1992 - U požaru je gotovo uništen Vindžorski zamak, kraljevski dvorac, po kom je vladajuća britanska dinastija uzela ime u vreme sukoba sa Nemačkom 1914. zbog tada nepopularnog nemačkog porekla. Palata u Vindžoru je jedna od najvećih znamenitosti Britanije.\n1995 - Na predsedničkim izborima u Poljskoj kandidat levice Aleksandar Kvašnjevski pobedio je dotadašnjeg šefa države Leha Valensu.\n1998 - U Sankt Peterburgu u atentatu je ubijena Galina Starovojtova, jedan od lidera liberalnih deputata u Dumi (donji dom ruske skupštine).\n1999 - Kina je lansirala svoj prvi vasionski brod bez ljudske posade.\n2003 - U dve eksplozije koje su islamski teroristi podmetnuli u centru Istanbula, ispred britanskog konzulata i predstavništva britanske banke "HSBC", poginulo je 27 lica, uključujući britanskog konzula. Odgovornost su zajednički preuzele Al kaida i turska militantna grupa "Islamski front boraca Velikog Istoka".\n2006 - Umro je američki režiser Robert Altman, autor popularnih filmova kao što su "Meš", "Nešvil", "Igrač", "Kratki rezovi", "Gosford park", "Kanzas siti". Izgradio je karijeru protiveći se Holivudu i uopšte konvencijama američke filmske industrije. Bio je žestoki kritičar savremenog društva. Pet puta je nominovan za Oskara, ali ga je dobio tek 2006. kada mu je uručen za životno delo.\n2007 - Preminuo je srpski glumac Slavko Simić. Debitovao je 1953. na sceni novosadskog SNP-a, kada ga je zapazio Velibor Gligorić, tadašnji upravnik JDP-a. Pored glume, bavio se i pisanjem o velikim glumcima Dobrici Milutinoviću i Zorici Šumadinac, objavio je i svoje razgovore sa Ivom Andrićem kao i portrete šest upravnika JDP-a. Bio je predsednik Saveza dramskih umetnika Srbije od 1968. do 1973. Dobitnik je Vukove nagrade. Filmovi: "Pod istim nebom", "Bekstva", "Višnja na Tašmajdanu", "Hitler iz našeg sokaka", "Hajdučka vremena", "Paviljon", "Tri letnja dana", serija "Više od igre".\n2015 - Islamski teroristi zaposeli su hotel "Radison blu" u Bamaku, Mali, uzevši 170 lica kao taoce, 140 gostiju i 30 zaposlenih. Poginule su 22 osobe, među njima i dva napadača, a sedam lica je povređeno, uključujući dva pripadnika policije Malija.


Confidence, izložba fotografija Viktora Šekularca u Remontu | Before After\nPosle više od 10 godina Viktor Šekularac ponovo u galeriji Remont. Dizajner, fotograf i prijatelj Viktor Šekularac će beogradskoj publici predstaviti svoj fotografski opus koji je nastajao tokom proteklih 10 godina na raznim mestima širim Evrope i Amerike u kojima je živeo i radio.\nSam tematski okvir Viktorovih radova se malo menjao. Predmet interesovanja oduvek su mu bila netipična mesta, pojave i oni neuhvatljivi trenuci koji zabeleženi njegovom kamerom postaju ikonični prizori. Poetične, uvek likovno uzbudljive i brutalno svedene na ‘narativnu senku’ naizgled statičnih ili banalnih prizora. Viktor u svim ovim prizorima traži logiku, razmišlja o odnosima, estetici. Mesta koje Šekularac fotografiše su autonomni prostori koji žive sopstvenim životom i po sopstvenim zakonima. Često crne rupe u urbanim gradskim strukturama, napušteni i zaboravljeni prostori koje ni ne registrujemo kada pored njih prolazimo jer izlaze izvan okvira medijske slike koja nam se servira.\nA post shared by Viktor Shekularatz (@viktorshekularatz) on Jan 7, 2019 at 2:00am PST\nViktor Šekularac (1980, Beograd) studirao Fakultet primenjenih umetnosti i dizajna u Beogradu, klasa fotografija. Profesionalno se bavi fotografijom od 1998. godine. Trenutno živi i radi na realciji Srbija – Francuska.\nA post shared by Viktor Shekularatz (@viktorshekularatz) on Mar 15, 2017 at 2:29am PDT\nOtvaranje izložbe u petak 18. januara u 19 h. U ponedeljak, 21. januara od 14 do 18h OTVORENA VRATA – Viktor prima goste u galeriji i na licu mesta štampa fotografije iz svojih foldera po izboru posetilaca. Izložba će biti otvorena do 2. februara.


Šta može da nam kaže test vožnja prototipa VW ID.3? (VIDEO) - Auto Republika\nПочетна Vesti Šta može da nam kaže test vožnja prototipa VW ID.3? (VIDEO)\nUprkos uspehu Tesle i novim električnim modelima koji niču kao pečurke posle kiše, realnost je da oni još uvek ne mogu da zamene automobile s motorima s unutrašnjim sagorevanjem.\nJednostavno, neko mora da ih učini profitabilnim, a čini se da je tome najbliži trenutno Volkswagen. Kompanija je u međuvremenu konstruisala modularnu MEB platformu, koja bi mogla da čini osnovu za desetak modela, počev s ID.3.\nPrva test vožnja pretproizvodnog prototipa, koju je objavio Autocar, približava nam realno stanje stvari, ali s 20.000 porudžbina, za ID.3 su kupci dvadeset puta manje zainteresovani u odnosu na Golf, i to je činjenica.\nNi Tesli još uvek ne polazi za rukom da proda milion automobila ili ih proizvede, u zavisnosti kako posmatrate stvari. Analitičari kažu da je to „magična cifra“, prekretnica. Međutim, što se ID.3 tiče, tu je VW primenio mudru strategiju.\nNaime, pored baterije i elektromotora, ostatak automobila je mahom napravljen od konvencionalnih komponenti. Na ID konceptima smo mogli da opazimo komponente koje će biti instalirane na Golf i druge modele u bliskoj budućnosti. Reč je o stvarima kao što su info-zabavni sistem, klima uređaj i slično. Naravno, to ne znači da je ID.3 nemaštovit.\nPrimera radi, ostavljen je prostor na gornjem delu armaturne table za budući sistem proširene realnosti. Iz razloga što je elektromotor smešten pozadi, prednji točkovi se mogu zakrenuti pod većim uglom, što više nego dobro dođe u gradskoj vožnji. Međutim, s masom od 1,6 tona, od čega je većina u sredini vozila, ovaj električni automobil s 204 ks se ipak ne vozi tako dobro kao BMW serije 1, bar tako kaže ekipa iz Autocara.\nOno oko čega se stvara znak pitanja je prtljažnik. Golf, Octavia, Leon, svi ovi modeli delimično svoju popularnost duguju izdašnim „gepecima“. Međutim, čini se da MEB arhitektura nije idealna po tom pitanju, a kao što znamo, nema karavana u planu.\ntagovi: električna vozila EV ID.3 volkswagen\nprethodni Hyundai "puca na veliko" s novim modelom\nsledeći Prodaja Forda eksplodirala u Rusiji u junu\nČitao sam da u Tesli postoji problem sedenja pozadi,da je pod visok zbog baterija u njemu? Kod VW?\nИначе сви БМВ аутомобили серије 1-3-5су издашни по питању гепека…\nВолим ваш семи пермеабилни превод.\nJaguar: “Vratiće se limuzine na velika vrata!”


Ova odluka organa SSCG je uslijedila, kako je objasnio Pobjedi generalni sekretar ove radničke asocijacije Duško Zarubica nakon što je Savez samostalnih sindikata Srbije, kome je prostor prvo bio ponuđen, odbio da kupi ovaj prostor zbog cijene koja je po njima veća od tržišne.\nZarubica je objasnio da je SSCG bio u obavezi da po Ugovoru o prenosu vlasništva, ovaj poslovni prostor prvo ponude Savezu samostalnih sindikata Srbije po cijeni od 1,4 miliona eura jer su ga mnogi dušebrižnici, kako tvrdi, optuživali da prodaje poslovni prostor bez prethodno raspisanog tendera.\nPrije svega ovoga smo naravno vršili procjenu i dobili tržišnu vrijednost od 1,4 miliona eura za ovaj poslovni prostor, međutim i pored toga od Saveza samostalnih sindikata Srbije smo nedavno dobili odgovor da je ta cijena iznad tržišne, da je za njih previsoka i da su raspoloženi da pričaju o nižoj cijeni - kazao je Zarubica. Međutim, on dalje navodi da se shodno odluci Glavnog odbora i Skupštine SSCG sada ide u proceduru raspisivanja javnog oglasa.Za ovaj prostor dugo godina se veže sumnja u neke mutne i nezakonite radnje. Pominjalo se i mogućnost da se neko ugradio i lično obogatio.\nZatvorene ponude će dolaziti u SSCG, nakon čega ćemo oformiti komisija i naravno zadržati pravo da nikome od prijavljenih ne prodamo ukoliko ne vidimo zainteresovanost za cijenu koja bi zadovoljila Savez sindikata Crne Gore - kazao je Zarubica. On najavljuje mogućnost i vođenja pregovora za izdavanje tog prostora ukoliko ne bude zadovoljavajućih ponuda.\nSačekaćemo javni oglas da vidimo hoće li biti po SSCG zadovoljavajućih ponuda, jer je odluka organa Saveza da se taj poslovni prostor proda - kazao je Zarubica. On podsjeća da je crnogorska javnost od pojedinaca godinama obmanjivana kada je ovaj poslovni prostor u Beogradu u pitanju. Isto tako Zarubica tvrdi da su u SSCG svjesni da postojeću imovinu ove radničke asocijacije nijesu oni stvorili nego da je ona godinama stvarana.\nTo, međutim ne daje pravo nekom pojedincu da ako se ne slaže sa sindikalnom politikom SSCG on ima pravo na imovinu. Pošto se neki od njih pozivaju na činjenicu da je to imovina članstva. Ne znam šta im to znači. Da li treba podijeliti po dva eura svakom članu ili ne znam koliko bi im pripalo - kazao je Zarubica. Da bi mirnije spavali, on poručuje svojim neistomišljenicima da postoji i drugi dio odluke naše Skupštine SSCG a to je da ta sredstva neće biti potrošena kao što su trošena u prethodnom vremenu na razna obezbjeđenja i agencija.\nNaslijedili smo dosta dugova koja smo ipak uspjeli najvećim dijelom da saniramo i sve obaveze u jednoj dinamici pratimo i završavamo. Tako da će sredstva od eventualne prodaje prostora u Beogradu biti upotrijebljena za jačanje sindikata, sindikalnog pokreta, ili izgradnju jednog sindikalnog doma. Uglavnom biće u koristi SSCG i njegovom rukovodstvu tako i svakom članu sindikata - kazao je naš sagovornik.\nNa ovaj način, kako smatra Zarubica, stvoriće se uslovi da SSCG u punom kapacitetu štiti prava zaposlenih.\nProstor u Beogradu je samo imovina SSCG\nZarubica je poručio svim dušebrižnicima koji se pozivaju da će obavijestiti specijalnog tužioca prostor u Beogradu nije samo imovina SSCG da postoje pravosnažne presude koje potvrđuju da je ovaj prostor samo imovina samo Saveza sindikata Crne Gore.\nSvako ko misli može da traži zaštitu sudskih organa, ali ih podsjećam na postojanje pravosnažnih presuda. Ova imovina SSCG je bila predmet sudskog spora i mi kao legalisti smatramo da će se one poštovati - kazao je Zarubica poručujući dušebrižnicima da se pravda neće dijeliti onako kako oni misle da treba.\nProstor u Beogradu SSCG košta svaki mjesec 2.000 eura\nOn je podsjetio da su presude donijete prije pet šest godina.\nTo su presude Osnovnog, Višeg suda, postojala je i revizija Vrhovnog suda kako prostora u Beogradu tako i u Podgorici. Tada je odbačen tužbeni zahtjev druge strane i potvrđena da je čitava imovina imovina SSCG - poručio je Zarubica.\nKako je nam je objasnio generalni sekretar SSCG prethodno rukovodstvo ih je, nažalost, zadužilo po osnovu poslovnog prostora u Beogradu.\nSvaki mjesec smo dužni platiti obaveze od oko 2.000 za komunalije i održavanje bez obzira što prostor ne koristimo - kazao je Zarubica dodajući da im je svakako prioritet da taj prostor prodaju ili stave u funkciju.\n© 2019 Savez Sindikata Crne Gore


MyCity » Hardware -> Grafičke kartice i monitori » Refresh rate.\nPoslao: 27 Jan 2014 21:26\nMoze pomoc? Kod starog kompjutera monitor je onaj stari velik.Ali kad ga previse gledam bole me oci,dok na laptopu ne boli.Naravno kad idem u Nvidia settings imaju opcije za refresh rate jer neki kazu da je to za oci.Ja mogu staviti 60,72,75,80 meni je po defaultu stavljeno na 75 jer kad stavim na 60 onda slika monitora dode malo veca i onda mi naprimer start dugme dode malo vise u levo pa se malo i ne vidi.I sad ne znam da li sam dobro objasnio Al mi kazite kako da stavim? Sta da uradim jer previse zraci.\nPoslao: 27 Jan 2014 21:27\nVeca frekvenca bi trebala manje da zamara vid.\nSto se tice prosirene slike, na monitoru treba da imas podesavanja uz pomoc kojih smanjujes onda sliku na zeljenu velicinu.\nPoslao: 27 Jan 2014 21:31\nZnaci onda da stavim 80?\nPoslao: 27 Jan 2014 21:35\nAko monitor moze da izdrzi, onda stavi.\nPoslao: 27 Jan 2014 21:36\nOK mislim jesam stavio ali malo je mutnija slika al vazno je da radi a monitor mi je Hansol 720E i pogresio sam nije 80 nego 85\nPoslao: 27 Jan 2014 21:42\nNa kojoj je to rezoluciji pa ti je mutna slika 1024x768 ili... , kakva ti je situacija kada staviš recimo na 1280X1024 60hz.\nPoslao: 27 Jan 2014 21:45\nRezolucija mi je 1024x768 jesam probao mnogo lepo izlgeda Ali onda je slika toliko mala pa neide :/\nPoslao: 27 Jan 2014 21:54\nPa lako ti je povećati font i ikonice.\nPoslao: 27 Jan 2014 22:33\nNapisano: 27 Jan 2014 22:14\nImam neke dugmice na monitoru i znam da radim al probacu.\nDopuna: 27 Jan 2014 22:33\nDa li moze na toj rezoluciji da se nekako poveca malo jer ja sam stavio malo je sve,jesam sliku stavio da bude kao onako velicina i to ali samo je problem sto su ikonice male i tako to a ne znam kako napraviti inace predobra je rezolucija!\nPoslao: 27 Jan 2014 22:37\nVeličini ikonica na Xp menjaš ovako ..\nDa ne kucam standardna veličina je 32 a ti je recimo stavi 48 ili koja tebi odgovara.\nUkupno su 860 korisnika na forumu :: 51 registrovanih, 3 sakrivenih i 806 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 5.56, _Sale, A.R.Chafee.Jr., aramis s, bankulen, bojank, caesar2, darkangel, Denaya, djboj, dragoljub11987, Duško, FOX2, Georgius, gorangogs88, goxin, Insan, ivance95, ivica976, konstruktor, Kožedub, Krusarac, Kubovac, kybonacci, Longrange, louderick, lovac12, mean_machine, Mercury, MilosKop, Mirabe, nenadovic.ivan, nfific, NoOneEver Dreams, pedjolino76, pein, ruger357, sakota79, spektorsky, Sr.Stat., srecko81, stalker, stegonosa, V.P., VaRvArI 85, vasa.93, Vieri2, vladas87, Voivoda, voja64, zoranis