Ne propustite zanimljivu izložbu u SKC- u - Plezir\nUmetnostApril 10, 2017\nNe propustite zanimljivu izložbu u SKC- u\nJana Knežević je studentkinja treće godine Filološko umetničkog fakulteta u Kragujevcu. U utorak, 11. aprila učestvovaće u izložbi svoje klase, sa predmeta crtanje i slikanje, koju vode mr Željko Đurović, vanredni profesor i mr Jelena Šalinić docent. Jedanaest studenata će izložiti crteže nastale ove i prošle godine. Pored nje, svoje radove izlažu i Ana Radulović, Marija Matović, Teodora Jašović, Vladimir Ivanović, Vanja Pašić, Jelena Obradović, Aleksandar Vrndić, Miljana Milošević, Željko Radović i Tamara Milojević.\nSvako od njih doprineće svojim senzibilitetom izložbi koja će se održati u Studentskom kulturnom centru na Novom Beogradu, i prikazati svoje radove od 19h. Radove ćete imati prilike da vidite do 20. aprila, kada se izložba zatvara.\nKoliko vremena vam je potrebno da spremite izložbu?\nPa, radili smo nevezano za izložbu, radimo svakodnevno i na kraju profesori odaberu sta se izlaže, te radove koje radimo uglavnom radimo duže vreme i radimo u ,,seriji”, znači ispitujemo tematiku što dublje možemo. Neki od nas izlažu radove i od prošle godine.\nKada ti je ova vrsta umetnosti privukla pažnju i šta najviše doprinosi procesu tvog stvaranja?\nPohađala sam Umetničku školu u Kraljevu pre upisa na ovaj fakultet, tako da sam od srednje škole zvanično opredeljena za umetnost. Suštinski, najveću inspiraciju crpim iz ljudi. Tačnije, bavim se proučavanjem psihičkog stanja ljudi kroz portrete. To pokušavam da iskažem i objedinim u ovoj seriji radova. Podeljena je na tri dela, od kojih prvi deo izlažem sada. Inicijalno me privlači čovek i bavim se figuracijom samo zbog dela koji iskazuje i temelji se na psihi. Telo kao telo, misleći na anatomiju, mi nije toliko zanimljivo koliko samo stanja uma.\nŠta prožima sva tri dela?\nSva tri dela čine jednu celinu, pod nazivom Beg od stvarnosti. Kasnije ću ih objediniti radi samostalne izložbe koju planiram u budućnosti. Prvi deo odiše mirom i spokojom. Predstavljeni su ljudi koji spavaju i sama atmosfera koja vlada iskazuje harmoniju samog psihičkog stanja. Sledeći deo će biti proces buđenja, a krajnji je kada su budni, i prosto rečeno plaču. Zamisao mi je da i prostor podelim u tri dela da bi posmatrači osetili moju poentu, da nije sve onako kako izgleda. Čovek je sposoban da zavara svojim izgledom. Baš zato je san ključan, jer si tu čist i totalno svoj. Koristiš ga kao beg od problema i realnosti.. Iskreno, čini mi se da kroz ove radove prikazujem svoje trenutno psihičko stanje.\nJana i njene kolege doprineće, svako svojim senzibilitetom, izložbi koja će se održati u Studentskom kulturnom centru na Novom Beogradu, i prikazati svoje radove.\nTAGS: Aleksandar VrndićAna RadulovićJana KneževićJelena ObradovićKristina SimonovicMarija MatovićMiljana MiloševićPlezirPlezir magazinTamara MilojevićTeodora JašovićVanja PašićVladimir IvanovićŽeljko Radović


Aleksandar Mitrović i Predrag Rajković pred Luksemburg | Sport | Fudbal\n2. decembar, 02:14\nOČEKUJTE TOTALNU OFANZIVU SRBIJE! Mitrović i Rajković samouvereni: Mi se pitamo protiv svakog rivala! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nOČEKUJTE TOTALNU OFANZIVU SRBIJE! Mitrović i Rajković samouvereni: Mi se pitamo protiv svakog rivala!\n04.10.2021. / 13:17\nDve utakmice i šest osvojenih bodova. To je cilj koji je reprezentacija Srbije postavila pred sobom u nastavku kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nPrvi rival na tom putu im je Luksemburg u gostima, posle čega dočekuju Azerbejdžan. U oba meča ulaze sa ulogom velikog favorita.\nJA SAM MITROVIĆEV LAJF-KOUČ! Đani Ćurčić za MONDO: Srbija ide na Svetsko prvenstvo, dobijamo Portugal!\n"Dobar su tim, pokazali su to i u Beogradu, ali smo mi favoriti i želimo pobedu. Što se Tila tiče video sam gol koji je dao Realu, pogodio je i protiv nas ovde. Ima dobar šut i moramo svakog igrača da gledamo, posebno one koji mogu da naprave razliku. Pokušaćemo da ih sprečimo da dođu do šanse", ističe Rajković.\n"Posao mi je da budem spreman da intervenišem. Ni u Irskoj nisam imao mnogo posla, pa smo u poslednjih nekoliko minuta mogli da primimo i drugi gol. Ne smem da se opustim, to može da dovede do greške. Verujem u saigrače i da ćemo kontrolisati igru u ove dve utakmice. Posle toga imamo Portugal u novembru, idemo i tamo sa namerom da damo maksimum, imamo dobre igrače. Ipak, pre toga razmišljamo o ova dva meča. Nadam se da će mreža biti sačuvana i da ćemo dati što više golova, ko zna, možda na kraju i gol-razlika bude odlučivala."\n"Golovi nisu opterećenje, to je posao nas koji igramo u napadu. Možda jeste pritisak, ali mi u svaki meč ulazimo sa željom da damo što više. Voleo bih da dam bar još dva Luksemburgu. Šalu na stranu, najbitnije je da ekipa igra dobro, kada je to slučaj, golovi će doći. Opterećenja nema, za to smo plaćeni, volimo to što radimo. Svaki napad počinje od odbrane i svaka odbrana počinje od napada. Na obe strane terena igramo sa 11 igrača i u ofanzivi i defanzivi. Mi smo tim, a možda primamo neki gol više zbog naše ofanzivne igre i igre na gol više. Zato i kažem da ne treba odvajati odbranu od napada."\n"Možda nedostaje još neki gol. Zadovoljan sam, osećam se dobro i komforno na terenu. Igram dobro, postižem pogotke. Svaki napadač to voli".\n"Kao što Mitar želi da postigne što više, ja želim da primim što manje golova. Bilo bi lepo da na narednim mečevim on trese mrežu,a da je ja sačuvam. U dobroj sam formi, biću još bolji kako u klubu tako i u reprezentaciji", zaključio je Rajković.\nVreme je za nove mečeve i nadamo se, nove pobede!\nPARTIZAN MOŽE DO TITULE I FINALA KONFERENCIJSKE LIGE! Mitar veruje u crno-bele: Igraju najbolji fudbal u Srbiji\nMITROVIĆ JE NAŠ KLJUČNI IGRAČ I TO NE SAMO ZBOG GOLOVA: Novi trener Fulama obožava Srbina, objasnio i zašto!\nMITAR ZAGRLIO HEROJA O KOJEM PRIČA CELA ENGLESKA! Evo ko je dečak (13) sa kojim su slavili Srbin i ekipa (FOTO)\nSIN SRPSKOG GOLMANA U NARUČJU MESIJA - "TATA, FOTKAJ!" Scena sa Leovog debija koju će Rajković zauvek pamtiti! (VIDEO)\naleksandar mitrović Predrag Rajković fudbaleri reprezentacija srbije luksemburg kvalifikacije svetsko prvenstvo\n04.10.2021. / 16:46


22/01/2020 - Adrianis Travel\nGrčka - Apartmani 2020, Stavros, Asprovalta, Nea VrasnaBy Adrianis Travel 22/01/2020\nVila Dina je jedan od kvalitetnijih objekata u ovoj regiji. Nalazi se na oko 180 metara od plaže, u glavnoj ulici, nedaleko od brojnih restorana, kafića, butika, pekare, mesare.. Vila poseduje duplekse i apartmane na prvom, drugom i trećem spratu. Sve smeštajne jedinice poseduju osnovno opremljenu kuhinju (frižider, rešo, osnovno posuđe i pribor za jelo), kupatilo…\nVila Ilion Luxury je jedan od najkvalitetnijih objekata u ovoj regiji. Kompletno renovirana vila se nalazi u centru Asprovalte, na oko 120 metara od plaže, u drugoj ulici paralelnoj sa prelepim šetalištem na kojem se nalaze mnogobrojne taverne, kafići i prodavnice. Vila raspolaže trokrevetnim i 1/3+1 studijima i apartmanima na prvom spratu. Sve smeštajne jedinice su…\nVila Stela, već dugo godina u ponudi na našem tržištu, nalazi se u mirnom delu Asprovalte, u sporednoj uličici između glavne ulice i lepog šetališta, na oko 150 metara od plaže. Raspolaže dvokrevetnim i trokrevetnim studijima koji se nalaze na visokom prizemlju i prvom spratu sa pogledom na neprometnu bočnu uličicu. Svaki studio poseduje osnovno…\nVila Neon Ammos, Nea Vrasna\nVila Neon Ammos je kvalitetan objekat na fenomenalnoj lokaciji. Nalazi se na samom šetalištu u centralnom delu Nea Vrasne, svega nekoliko koraka od plaže (samo se pređe pomenuto šetalište). Kuća sadrži trokrevetne, četvorokrevetne i petokrevetne mezonete (studija sa galerijom) koje se nalaze u prizemlju. Na donjem nivou se nalaze terasa, kupatilo, čajna kuhinja i dva, tri…


Cvet koji ustaje iz mrtvih i raste stazama srpske vojske: Simbol onih koji su dali život za slobodu | Reportaže | Novosti.rs\nNovosti Online | 11. novembar 2019. 14:53 | Komentara: 0\nNatalijina ramonda (Ramonda nathalie) neobičan je cvet izuzetne lepote, a njegova simbolika važna je Srbe iz nekoliko razloga\nSrbija i svet danas obeležavaju 11. novembar, Dan primirja u Prvom svetskom ratu.\nOvaj praznik u Srbiji se obeležava od 2012. godine. U znak poštovanja i sećanja na srpske junake, vojnike koji su u Prvom svetskom ratu dali živote za slobodu i Srbiju, ljudi na rever treba da okače simbol ovog praznika - svet po imenu Natalijina ramonda. Predlog da to bude baš ovaj cvet nije slučajan - potekao je od direktora Kancelarije za KiM Marka Đurića i to zahvaljujući svojoj simbolici.\nPročitajte još: Uz intoniranje himni i pesmu "Kreće se lađa Francuska": Položeni venci povodom Dana primirja\nPročitajte još: Zbog podviga kakvog nema ni na filmu SRPSKOM VOJNIKU salutirali oficiri SAD\nOčaran kraljičinom lepotom, dvorski lekar promenio je cvetu ime u Natalijina ramonda - Ramonda nathalie. Biljku je tako otkrio doktor Sava Petrović 1884, ali ju je u botaniku i literaturu prvi uveo Josif Pančić. Ova retka biljka raste samo u Srbiji, Makedoniji i Grčkoj. Danas je retka i ugrožena vrsta, a u Srbiji i strogo zaštićena.


Da li biste oprostili prevaru (ANKETA) | Mondo Portal\n16. novembar, 21:57\nDa li biste oprostili prevaru (ANKETA) 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nLjubav 23.06.2018. / 19:36\nAutor mondo.rs 23.06.2018. / 19:36\nMale promene u ponašanju vašeg partnera koji ukazuju da u vašoj vezi možda postoji i neko "treći"… I kad smo već kod toga, da li biste oprostili ako je to slučaj?\nPostoji nekoliko signala koji mogu da znače da se vaše najcrnje slutnje obistinjuju. Ako sumnjate da vas vara osoba koju volite, život će vam se pretvoriti u pakao. Ukratko. Naročito ako dozvolite da vas ta sumnja obuzme u meri koja vam onemogućava da normalno funkcionišete.\nNajpametnije bi, naravno, bilo da u takvoj situaciji otvoreno razgovarate sa partnerom. Ali, ponekad to nije opcija… Najčešće zato što se većina ljudi boji da postavi pitanje ukoliko nije spremna da se suoči sa bilo kojim mogućim odgovorom. Uključujući i taj da vas osoba koju volite - vara.\nPa, ako još niste spremni da pitate… Evo na šta biste mogli da obratite pažnju, možda vam pomogne da se nekako mentalno i emotivno pripremite na ono što sledi:\nMoguće je da postoji i "neko treći" ako je…\n… partner iznenada počeo da ostaje na poslu duže nego obično.\n… njegov ili njen telefon iznenada postao "zabranjena zona", toliko da vam više ne dozvoljava ni da pogledate zajedničku fotku koju je upravo napravio.\n… počeo ili počela da provodi vreme sa prijateljima za koje nikad dotad niste čuli.\n… na svako vaše pitanje odgovor "luda si" ili "ti nisi normalan".\n… iznenada postalo jako važno šta će se obući za posao, ili da li se majica savršeno slaže sa boksericama.\n… ljubazniji nego ikada.\n… raspoložen(a) za svađu čim pređe preko praga.\n… stalno umoran/umorna.\n… raspoloženiji/raspoloženija za seks nego pre.\nNego, kad smo već kod toga…\nprevara Ljubav veze\n27.06.2018. / 11:19\n25.06.2018. / 00:27\nKakvu prevaru? Fizicku prevaru? Ako dodje do ove druge emotivne prevare, onda nema sta da se oprosti jer u tom slucaju osoba koja je prevarila zasniva novu vezu sa tom novom osobom.\n24.06.2018. / 21:13\nJa bi oprostila,svi u zivotu gresimo i zasluzujemo drugu sansu


Periferna vaskularna oboljenja i terapija hiperbaričnim kiseonikom\nGodina 2009 Volumen 34 Broj 1\nISSN 0350-2899, 34(2009) 1 p.43-45\n(Peripheral Vascular Diseases and Hyperbaric Oxygen Therapy)\nDanica Vujnović, Rade Kostić\nSažetak: Prema statističkim podacima, periferna vaskularna oboljenja su jedna od vodećih oboljenja kako u svetu tako i kod nas, a karakterišu ih dugotrajna, raznovrsna lečenja i visok stepen invalidnosti. Hiperbarična oksigenacija svojim efektima u hipoksičnom tkivu predstavlja važnu i moćnu kariku u terapijskom lancu kod ovih oboljenja. U ovom radu su izneti mehanizmi delovanja i efekti hiperbarične oksigenacije u kliničkoj praksi.\nKljučne reci: periferna vaskularna oboljenja, dijabetično stopalo, hiperbarična oksigenacija.\nZa različita oboljenja perifernih krvnih sudova koja dovode do ishemije ekstremiteta, pretežno donjh ekstremiteta, koristi se termin PVD (periferno vaskularno oboljenje). Statistički izvestaji pokazuju da PVD i kod nas spada u vodeća oboljenja, a praćeno je dugotrajnim i raznovrsnim lečenjima i visokim procentom invalidnosti. Važnu kariku u savremenom terapijskom lancu ovog oboljenja čini HBOT (hyperbaric oxygen therapy), tj. lečenje 100% kiseonikom pod pritiskom vecim od atmosferskog.\nDanas je HBOT zauzela značajno mesto u medicini i po J. H. Jakobsonu predstavlja “napredak koji se po značaju može porediti sa uvodjenjem transfuzije krvi i antibiotika u terapiju”.\nCilj rada je da se pokaže mehanizam delovanja hiperbaričnog kiseonika i u kojim stadijumima perifernih vaskularnih oboljenja se primenjuje.\nHiperbaricna oksigenacija je udisanje 100% kiseonika pod pritiskom 23 puta većim od atmosferskog u za to odredjenim specijalnim komorama, koje mogu biti jednomesne i višemesne (sa 3, 6, 10, 15 sedišta ili kao operacione sale), a prati ih neophodan monitoring (puls,TT, TA, EKG, tcpO2).\nU normalnim uslovima kiseonik iz udahnutog vazduha preko alveolokapilarne membrane prelazi u krv gde se hemijski vezuje za hemoglobin, a samo 0,3ml O2/100ml krvi je fizički rastvoreno u plazmi. Saturacija hemijski vezanog kiseonika je zavisna od količine hemoglobina i broja eritrocita a njihova saturacija je moguća samo 96100%. Medjutim povećanjem pritiska udahnutog kiseonika povećava se njegova rastvorenost u plazmi, te saturacija kiseonikom rastvorenim u plazmi nije limitirana već se može povećavati po potrebi neograničeno, te je tako dobra oksigenacija tkiva moguća bez obzira na broj i kvalitet eritrocita i delimičnu prohodnost krvnih sudova.\nA koji su efekti hiperbarične oksigenacije?\n1. hiperoksigenacija tj. povećavajući količinu kiseonika rastvorenog u plazmi omogućavamo da kiseonik lako i brzo difunduje u tkivo i da se parcijalni pritisak kiseonika u tkivu brzo dovede u fiziološke granice.\n2. mehanički efekat povećanog pritiska po BoyleMariottovom zakonu zapremina gasa u zatvornom prostoru obrnuto je proporcionalna pritisku koji se vrši nad njim, te kod dekompresione bolesti ili vazdušne embolije dolazi do smanjivanja gasnih mehurića za 2/3 njihove zapremine u hiperbaričnim uslovima što omogućava njihovu lakšu razgradnju i eliminaciju.\n3. antibakterijski efekat direktno deluje baktericidno i bakteriostatski na anaerobe, a indirektno na aerobe održavanjem fagocita i imunog sistema vitalnim.\n4. efekat na mikrocirkulaciju održava vitalnost krvnih elemenata sprečavajući njihovu adherentnost za zid kapilara u ugroženom tkivu, a time i poremećaj u protoku krvi.\n5. efekat na edem i pored velike difuzione distance moguće je dobro snabdevanje kiseonikom svih ćelija u tkivu zahvaćenim edemom.\n6. efekat na angiogenezu stimuliše stvarnje “new vessels”.\n7. efekat na fibroblaste stimuliše rast fibroblasta i produkciju kolagena.\nGde je mesto hiperbarične oksigenacije kod oboljenja perifernih krvnih sudova?\nKod akutnih ishemija ekstremiteta nastalih zbog embolije, tromboze ili traumatske okluzije arterija, hiperbarična oksigenacija je indikovana nakon hirurške intervencije radi bržeg oporavka hipoksičnog tkiva.\nGrupa hroničnih oboljenja arterija koja dovode do ishemije ekstremiteta, a to su arteriosclerosis obl., trombangitis obl., dijabetične angiopatije i razne druge arteriopatije i vaskulitisi, klasifikacijom po Fountaineu su podeljena u četiri stadijuma. Najbolji efekat hiperbaričnom oksigenacijom se postiže u sva tri stepena stadijuma II, gde hiperbarična oksigenacija ublažavajući hipoksiju smanjuje bol, poboljšava perfuziju u obolelom ekstremitetu a time omogućava lakše i intenzivnije provodjenje fizičkih vežbi. Tako se usporava proces na krvnim sudovima, sprečava nastajanje rana. Kod trećeg i četvrtog stadijuma je adjuvantna terapija nakon hirurških intervencija ili za demarkaciju radi spuštanja nivoa amputacije.\nDiabes mellitus prate razne komplikacije kao što su retinopatije, nefropatije, neuropatije i angiopatije. Dijabetično stopalo je specifična komplikacija, gde udruženo deluju tri predispoziciona faktora: neuropatija, angiopatija i biomehanički stres. Neuropatije kod dugotrajnog dijabetesa zahvataju oba periferna (senzitivni i motorni) i autonomni nervni sistem, smanjujući osetljivost na bol, mišićni tonus i gubitak elastičnosti kože, što omogućava lako povredjivanje i prodor infekcije. Angiopatije (mikro i makro) se pokazuju kao periferno vaskularno oboljenje koje stvara hipoksiju tkiva, oštećenje elemenata imunog sistema i tako doprinosi lakšem razvoju infekcije.\nSa hirurškog aspekta postoji akutna faza (abscess ili nekrotizirajući fasciitis) i hronična faza (hronična ulceracija ili osteomijelitis) dijabetičnog stopala. Infekciju izaziva mešovita (aerobnoanaerobna) flora.\nPrema klasifikaciji po Wagneru hiperbaričnu oksigenaciju treba primeniti u svim stadijumima, jer se time postiže dobra oksigenacija tkiva, bakteriostatski efekat na bakterije, smanjenje edema, vitalnost leukocita, stimulacija rasta fibroblasta, angiogeneza i sinergizam sa antibioticima, a i poboljšava opšte stanje pacijenta, njegov imunološki status i funkcionalni kapacitet.\nOd oboljenja venskog sistema, ulcus cruris je indikacija za hiperbaričnu oksigenaciju radi saniranja infekcije u toku preoperativne pripreme, kao i duboke venske tromboze sa fiksiranim trombom radi smanjenja hipoksije, edema i odrzavanja vitalnosti krvnih elemenata u hipoksičnom tkivu.\nKod limfedema nastalih kao posledica radioterapije ili onkoloških zahvata hiperbarična oksigenacija samo uz fizijatrijski tretman služi kao antiedematozna terapija.\nNakon 48 godina primene HBOT u svetu i 34 godine u Srbiji, ova terapeutska metoda se potvrdila kao moćna karika u terapijskom lancu kod oboljenja perifernih krvnih sudova.\nOva metoda nije zamena za hirurški tretman, već značajno pomoćno sredstvo.\nDekleva N.: Hiperbarična Medicina\nFrykberg R.G, Diabetic foot ulcers: pathogenesis and management. Am.Fam. Physician, 2002, 66(9):165562.\nJain K.K.: Text Book Of Hyperbaric Medicine, 3rd Revision Edition\nKindwall,Erick.P. and Whelan H.T., Editors, Hiperbaric Medicine Practice (2nd re.ed.), Best Publishing Com., USA (2002)\nLongobardi P, Piccinini E . and all., Economic Impact On Hospitalisation Of HBO Therapy Within A Community Outpatient Problem Wound Care Centre, Proceedings, 33rd Annual Meeting, EUBS 2007.\nMathieu D.: Effect Of HBO On Microcirculation And Tissue Oxygen Pressure, ECHM Workshop, EUBS 2007.\nOriani G., Michael M.,Meazza D., Diabetic foot and hyperbaric oxygen therapy, ten years experience.J.Hyperb.Med. 1992, 7:213221.\nPelaia P., Rocco M., Volturo P., Conti G. Arterial air embolism during cardiopulmonary bypass: twelve years experience, J.Hyperb.Med. 1992: 7:115121.\nSmith D. Clinical Standard of Practice (CSOP) Consensus Conference: assessing outcomes and the future. JPO 2004, Vol. 16,Num 3S.\nStone JA, Ciani P. The Adjunctive Role Of Hyperbaric Oxygen Therapy On The Treatment Of Lower Extremity Wounds In Patient With Diabetes. Diabetes Spectrum, 1997, 10 (2):118123.\nTandara A.A. and Mustoe T.A., Oxygen In Wound Healing – More Than A Nutritient, World J. Surg. 28 (2004) pp 294300.\n12 Wright J.K.,Ehler W.,Mc Glasson M. and Thompson W.: Facilitation of Recovery from Acute Blood Loss with Hyperbaric Oxygen, Arch.Surg. July 1,2002, 137(7):85o853\nSpecijalna bolnica za rehabilitaciju GAMZIGRAD, Gamzigradska banja\nEmail: gambanja@verat.net Rad primljen: 31.03.2009.\nRad prihvaćen: 08.04.2009.\nElektronska verzija objavljena: 21.05.2009.


Emisija VICE on HBO nominovana je za tri Emi nagrade ove godine u kategoriji "Izuzetan info-serijal ili specijal". VICE i HBO su odlučili da vam predstave sve tri epizode ove nedelje. Počinjemo dokumentarcem VICE News autora Bena Andersona "Borba protiv ISIS-a", koji je nominovan i u kategorijama montaže i montaže zvuka.\nInvazija na Irak je trebalo da okrene zemlju ka demokratskom uređenju koje neće predstavljati pretnju Sjedinjenim Američkim Državama i ostatku sveta. Trinaest godina kasnije, Irak se raspao u tri zaraćene države. Trećinu zemlje kontroliše ISIS, ekstremistička islamska grupa koja je zauzela ogromne delove teritorije i u Siriji.\nVICE novinar Ben Anderson imao je ekskluzivni pristup na sve tri linije fronta u Iraku, gde se snage Suna, Šita i Kurda bore za život. Anderson je posetio i ruske vojne snage u Siriji, obišao zarobljene borce ISIS-a u Kurdistanu i razgovarao sa američkim političarima o tome zašto je situacija u Siriji u potpunosti izmakla kontroli.\nTagged:VICE NewsBen AndersonVICE on HBOVice Blogpolitikafighting ISISBorba protiv ISIS-aEmi nagrade


Evo nekih značajskih problema sa izdanjem Outlook radne površine u julu 2016 u Microsoft 365. To uključuje dva najvažnija zahteva koja smo dobili od korisnika:\nZapočnite sastanak i pritisnite kombinaciju tastera CTRL + TAB da biste otvorili pomoćnika za planiranje.\nZapočnite poštu, fokus u telu, pritisnite kombinaciju tastera ALT + N, A, S da biste išli na obrazac "Potpisi".


Izglasavanje nepovjerenja britanskoj vladi pred parlamentom | Brexit Vijesti | Al Jazeera\nIzglasavanje nepovjerenja britanskoj vladi pred parlamentom\nBritanski parlament počeo je raspravu uoči glasanja o nepovjerenju vladi premijerke Therese May.\nU obraćanju zastupnicima, na početku rasprave, May je rekla kako “predstoji dug put do ponovnog ujedinjavanja britanske javnosti nekon referenduma o Brexitu iz 2016. godine”. Pozvala je zastupnike da podrže vladu kako bi mogla završiti posao koji je počela.\n“Proživljavamo povijesni trenutak naše nacije nakon referenduma koji ju je podijelio na dva dijela. Predstoji nam dug put, ali ne vjerujem da su parlamentarni izbori taj put, niti vjerujem da je taj put vlada pod vodstvom Jeremyja Corbyna”, istaknula je May.\nGovoreći prije premijerke čelnik laburista Corbyn kazao je da vlada koja ne može progurati svoj zakon u parlamentu mora zatražiti od zemlje novi mandat. Pozvao je May da podnese ostavku.\nCorbyn je zahtjev za glasanje o nepovjerenju podnio nakon što je u utorak uvečer donji dom parlamenta uvjerljivom većinom odbacio dogovor koji je May postigla za izlazak Velike Britanije iz Europske unije.\nPrema Corbynu, poraz premijerke May je “najveći u britanskoj povijesti”. Pozvao je vladu da “uradi ispravnu stvar i podnese ostavku”.\n“Ako vlada ne može provući zakon kroz parlament, mora od zemlje tražiti novi mandat”, rekao je Corbyn.\nNo, May je odbila podnijeti ostavku, a britanski mediji prognoziraju da će vjerojatno pobijediti na večerašnjem glasanju. Osim zastupnika njezine Konzervativne stranke, za većinu računa i na podršku sjevernoirskih unionista.\nAgencija AFP javlja kako Konzervativna sjevernoirska unionistička stranka DUP nije glasala za plan za Brexit, ali svejedno nema nikakvu želju da na vlast zasjednu laburisti.\nVeć u utorak navečer čelnici DUP-a najavii su da će podržati vladu, a jednako razmišlja i većina “otpadnika” Konzervativne stranke koji su na pitanju plana za Brexit glasali protiv premijerke.\nGlasanje o povjerenju vladi trebalo bi početi u 20.00 sati po srednjoeuropskom vremenu.\nAko vlada padne, nova mora biti sastavljena u roku od 14 dana ili slijede izbori.\nOstane li May na vlasti, do ponedjeljka ima rok da parlamentu predstavi “plan B”. Na raspolaganju ima nekoliko opcija, od Brexita bez dogovora do odgode datuma britanskog izlaska iz Unije.\nSve što se dešava oko Brexita zapravo je priča o svima nama, našim neodgovornim političarima, kao i obespravljenim građanima koji sve više žele da pruže otpor sistemu.\nŽelimo smanjiti nastalu štetu na najmanju moguću mjeru, poručila je njemačka kancelarka.\nPavković: Theresa May bi mogla ‘preživjeti’ glasanje o povjerenju\nZastupnici u Britanskom parlamentu glasati će o povjerenju premijerki Theresi May. Sa 432 glasa protiv i 202 za, sinoć su odbacili sporazum koji je May dogovorila s Briselom o izlasku Ujedinjenog Kraljevstva iz Evropske unije. Čelnik opozicije, Jeremy Corbyn, nakon tog, kako je rekao, najvećeg poraza jedne vlade u historiji, podnio je zahtjev za izglasavanje […]


Predsjednik Vujanović primio delegaciju Čangša univerziteta za nauku i tehnoligiju\n/ Rektorat Institut Konfucije /Vijesti /Predsjednik Vujanović primio delegaciju Čangša univerziteta za nauku i tehnoligiju\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović primio je delegaciju Čangša univerziteta za nauku i tehnologiju na čelu sa sekretarom Univerziteta Fu Hongyuan-om. U delegaciji su bili i Wu Dilong, autor knjige o Crnoj Gori, direktor Direkcije za međunarodnu saradnju Čangša univerziteta i direktorica Instituta Konfučije Univerziteta Crne Gore Luo Chunxia. U razgovoru je učestvovao i ambasador Narodne Republike Kine u Crnoj Gori Cui Zhiwei.\nPredsjednik je iskazao visoko poštovanje ukupnih odnosa dvije prijateljske države koja je sadržajna i intenzivna. Ukazao je na vrijedne aktivnosti Instituta Konfučije na Univerzitetu Crne Gore u oblasti naučne i obrazovne saradnje. Ocijenio je da će knjiga o Crnoj Gori autora Wu Dilong-a doprinijeti boljem upoznavanju Crne Gore u Kini i ohrabriti turističke posjete Kineza Crnoj Gori. Konstatovao je da je posjeta Delegacije Čangša univerziteta potvrda vrijednosti saradnje u kulturi i nauci i prilika da se u toj sferi otvore nove mogućnosti.\nSekretar Fu Hongyuan iskazao je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom u kulturi i nauci, ukazujući na brojne aktivnosti Instituta Konfučije. Naglasio da je sa Univerzitetom Crne Gore dogovorena saradnja u mnogim oblastima te saopštio nove mogućnosti za nju, posebno u oblasti građevinarstva, turizma i finansijama. Autor knjige o Crnoj Gori Wu Dilong se saglasio da su prirodne ljepote Crne Gore njegovom knjigom predstavljene u Kini, što će nesumnjivo biti ohrabrenje kineskim turistima da posjete Crnu Goru.


-20%Budžet kao instrument upravljanja jedinicom lokalne samouprave\n-20%Matematika - Nebojša Marić\n-20%Međunarodna ekonomija - teorija i politika - P.R. Krugman, M. Obstfeld\n-20%Menadzment znanja - Jelena Đorđević-Boljanović\n-20%Menadžment kategorije proizvoda - Zoran Bogetić\n-20%Menadžment ljudskih resursa - Derek Torrington, Laura Hall, S. Taylor\n-20%Menadžment odnosa sa kupcima - Lovreta, Berman, Petković, Veljković\n-20%Monetarna ekonomija, bankarstvo i finansijska tržišta - F. S. Mishkin\n-20%Organizaciono ponašanje - Nebojša Janićijević\n-20%Marketing usluga - John E. G. Bateson, K. Douglas Hoffman\n-20%Marketing menadžment, 12 Ed - prevod - Philip Kotler, K.L. Keller\n-20%Marketing - MKTG - Carl McDaniel, Joseph F. Hair, Charles W. Lamb\n-20%Ekonomija - David Begg, Stanley Fischer, Rudiger Dornbusch\n-20%Ekonomija evropskih integracija - Richard Baldwin, Charles Wyplosz\n-20%Ekonomija životne sredine i prirodnih resursa - Jonathan M. Harris\n-20%Ekonomija, evropsko izdanje - N. Gregory Mankiw, Mark P. Taylor\n-20%Finansijsko računovodstvo: Međunarodni pristup - J. Kothari, E.Barone\n-20%Javne finansije, 2. izdanje - prof.dr M. Radičić i prof.dr B. Raičević\n-20%Korporativno upravljanje, merenje performansi i normativna...- Cantino\n-20%Liderstvo - Peter G. Northouse\n477,00 din. Dodaj u kolica


Predsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić posjetio opštinu Ugljevik – Majevica Online\n17. Aprila 2015. 18:15\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić posjetio je danas opštinu Ugljevik i održao sastanak sa načelnikom opštine Ugljevik Vasilijem Perićem i rukovodstvom ove podmajevičke opštine.\nPovod sastanaka je upoznavanje predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Mladena Ivanića o stanju na području opštine Ugljevik, svakodnevnim problemima i posebno o rješavanju problemima prouzrokovanih prošlogodišnjim poplavama i klizištima.\nMladen Ivanić predsjedavajući Predsjedništva BiH izrazio je zadovoljstvo posjetom ovoj podmajevičkoj opštini, navodeći da sve političke ličnosti treba da budu mnogo više u lokalnim sredinama da bi mogli pravilno usmjeravati politički koncept i aktivnosti.\n„Biću prisutan u svim opštinama koje me pozovu i koji žele da se problemi rješavaju. Zajednički organi mogu značajno uticati na međunarodne kreditore, a jedan dio njih nije do sada radio sa lokalnim zajednicama, često su znale biti zaboravljene, jer se u tim sredinama podrazumijavaju manji projekti.“, rekao je Ivanić.\nOn je dalje podsjetio da je obaveza svih istitucija da se pokuša pomoći lokalnim sredinama kako bi se usmjerili donatori i međunarodni fondovi i da će pomoći Ugljeviku u saniranju svih problema posebno u vezi poplava i klizišta.\nNakon sastanaka načelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić izrazio je zahvalnost posjetom Mladena Ivanića a posebno potrebom da se upozna sa stanjem u opštini Ugljevik.\n„Problemi u našoj opštini su slični kao i u cijeloj regiji, Republici Srpskoj i BiH. Problemi su vezani za nezaposlenost, samim tim i teži život, ali i problemi sa elementarnim nepogodama. Očekujemo da u budućem vremenskom periodu, naša opština ne budu izostavljena što se tiče sredstava koje nudi Evropska Unija, i u tom smislu posebno ćemo tražiti podršku savjeta Ministara i centralnih organa vlasti kako bi smo i mi imali pristupa u rješavanju određenih infrastrukturnih i drugih projekata.“, rekao je Perić.\nPerić je naveo da je opština Ugljevik imala štete u elementarnim nepogodama oko tri miliona maraka, a da će opština Ugljevik izdvojiti sopstvena sredstva u saniranju posljedica poplava i klizišta koja su se pojavila i koja se svakodnevno pojavljuju na teritoriji ove podmajevičke opštine.


Gošću iz budućnosti polaće u Skolkovo\nRuski inovacioni grad Skolkovo dobio je nezvanični simbol. To je Alisa Seleznjova, junakinja dela poznatog pisca naučne fantastike Kira Buličeva. Već su započela snimanja serije u kojoj se deo radnje odvija 2023. u Skolkovu.\nIdeja da se napravi takav crtani film pripada producentu Iljji Popovu i režiseru Timuru Bekmambetovu. Poslednji he poznat svetskoj publici po filmovima Noćna straža i Dnevna straža. Popov je poznat u Rusiji kao autor crtane serije Smešariki. Ona je startovala na domaćoj televiziji 2004. godine, a kasnije je zaintresovala i zapadne kanale. Što se tiče Alise Seleznjove, prvo su ruske filmadžije dobile ideju da naprave crtani na osnovu popularnih knjiga Kira Buličeva, a već u toku stvaralačkog procesa bilo je odlučeno da se crtani veže za Skolkovo, rekao je za Glas Rusije Iljja Popov.\nPostoji izuzetna serija knjiga Kira Buličeva posvećena doživljajima Alise Seleznjove. Radnja se dešava u budućnosti. I ako se zamisli šta bi moglo da bude mesto radnje, verovatno bi Skolkovo bilo to mesto. Od ove ideje smo polazili kada smo razrađivali projekat. Kao što se zna, mnoge ideje svakog talentovanog pica naučne fantastike, koji stvara viziju budućnosti, neočekivano postaju deo stvarnosti. Računamo da prikažemo u seriji one inovacione ideje koje se tek rađaju, koje će postati deo svakodnevnog života budućih generacija.\nPrvi gledaoci reklamnog spota za crtanu seriju bili su krajem aprila članovi Komisije za modernizaciju i predstavnici fonda Skolkovo. Kasnije se ovaj spot pojavio na Internetu i izazvao burne diskusije. Mišljenja blogara su bila dijametralno suprotna: od uzbuđenja do kritike. Ali najvažnije je da nije bilo ravnodušnih. To pokazuje da projekat Skolkovo zanima mnoge, smatra poslanik Državne dume Anton Beljakov.\nMnoge generacije prvo sovjetskih građana, zatim Rusa, navikle su se da postoji nekakva težnja napred, u budućnost. Sada je Skolkovo tačka gde je država uputila glavni udarac, gde postoji kretanje u stranu modernizacije, u stranu ispunjenja zemlje inovacionim tehnologijama, i kao posledica investicijama. Sasvim je logično da su ruski građani, posebno napredni korisnici Interneta, okoreli blogeri, ljudi kojima inovacije i savremene komunikacione tehnologije nikako nisu tuđe, zainteresovani za Skolkovo. Zato su se pojavili spotovi na Itnernetu, šale, vicevi o Skolkovu.\nDa dodamo da crtana serija o Alisi Seleznjovoj u Skolkovu nije jedini projekat organizovan za popularizaciju ruskog naučnog grada. Na Internetu ima spotova u kojima učesnici i rukovodioci projekta objašnjavaju smisao istraživanja koja se vode u naučnom gradu i govore o tome kakve proboje mogu da daju ovi radovi. (GR)\nTags Alisa Seleznjova, Rusija, Skolkovo\n← Telekom Austrija poslovao sa gubitkom → Muzeji razvijaju digitalnu tehnologiju


beogradski maraton Arhive - Stranica 2 od 3 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: beogradski maraton (strana 2)\n11. juni 2015. Drugi pišu 0\n15. april 2015. Sport 0\n28. februar 2015. Izlasci 0\n7. maj 2014. Promocije Komentari su isključeni na Garmin na Beogradskom maratonu\n9. april 2014. Sport Komentari su isključeni na Beogradski maraton i još dva prvenstva\n27. Beogradski maraton i Prvenstvo Balkana u maratonu 2014\n18. oktobar 2013. Sport Komentari su isključeni na 27. Beogradski maraton i Prvenstvo Balkana u maratonu 2014\nPrvenstvo Balkana u maratonu 2014. godine biće održano u Beogradu, a organizacija je dodeljena Beogradskom maratonu, odlučeno je na završenoj Konvenciji Evropske atletike (EA) u Talinu, gde je tokom proteklog vikenda održan i Kongres Asocijacije balkanskih atletskih federacija (ABAF).


Šta sve podrazumeva online vođenje\n23.05.2019 22:00 Napisala Jelena Šijak u kategoriji Treninzi\n•Personalizovan plan treninga prilagođen trenutnom stanju tela, stepenu utreniranosti i poznavanja treninga i personalizovan plan ishrane u skladu sa bilo kojim ciljem\nNakon što dobijem uvid u stanje tela, izrađujem plan ishrane i treninga. Pažljivom procenom trenutnog stanja klijenta, ishranu i trening pravim tako da kroz vreme mogu zadovoljiti gotovo bilo koji cilj u odnosu na bilo koje trenutno stanje klijenta. Postavljam realna očekivanja i poštujem sve trenutne mogućnosti i eventualna ograničenja za sprovođenje treninga.\n•Kontrolu ishrane i praćenje napretka putem fotografija i mera\n•Video klipove za sve vežbe iz programa koje sam ja snimala.\n•Kontrolu video snimaka sa treninga\n•Sve eventualne korekcije ishrane i treninga u toku samog procesa ukoliko se za istim ukaže prilika i naravno kompletne izmene programa u određenim periodama\n•Korektivni program za korekcije telesnih asimetrija i posture tela\nZa ovaj program sa ponosom mogu da kažem da je poseban na našem području među personalnim trenerima. Pomogla sam mnogim devojkama da pruže sebi život bez bola i život u jednom pre svega zdravom telu. Vežbe za korektivni program dolaze u obliku klipova sa demonstracijama i glasovnim instrukcijama tako da je mogućnost neadekvatnog sprovođenja svedena na minimum.\n•Ekstremno pedantan, temeljan i pre svega ljudski pristup svakom klijentu, koji je zapravo i moj zaštitni znak\nKada su ispoštovane sve stvari koje tražim od klijenata, tada garantujem rezultate. 😊\nNa fotografiji jedna perioda mezociklusa dobijanja mišićne mase, razlika je +4kg.


OPATIJA - CENTAR, stan u vili, potpuno uređen! | Giomar Real Estate\nPredivan stan u samom srcu Opatije, sa pogledom na more!\nStan se nalazi u secesijskkoj vili sa ukupno 4 stana, na izvrsnoj lokaciji.\nIma poseban ulaz, i sastoji se od prostranog dnevnog boravka, sa kojega se izlazi na dva balikona, s kojih se pruža pogled na more i plažu. Dnevni boravak je spojen sa kuhinjom i blagovaonicom.\nSastoji se još i od dvije spavaće sobe, te kupaonice.\nStan ima na korištenje i idealni dio okućnice, na kojem se nalazi pomoćna zgrada sa terasom.\nRijetkost na tržištu, stan na odlićnoj lokaciji.


The Arrivals (Dolasci); Na Rubu Znanosti - Bosanski Forum - BOLCHAT - Balkanski Forum\nThe Arrivals (Dolasci); Na Rubu Znanosti\nPost Postao/la kajs » 19 Jan 2010 00:17\nU periodu dok sam jos pod utiskom serijala The Arrivals i dok se zabavljam i istrazujem cinjenice koje su navedene u serijalu naisao sam na jos jednu interesantnu emisiju, meni interesantnu a koja je bas tu u komsiluku, Na rubu znanosti emisija koja se daje na hrvatskoj nacionalnoj televiziji a izmedju ostalog obradjuje i teme svjetskih zavjera i urota.\nSerijal me privukap prvenstveno zbog David Icka britanskog novinara koji godinama unazad istrazuje urote u svijetu a inace se pojavljuje u nekoliko epizoda serijala The Arrivals.\nA i rekoh uzdred da pokazem mrkom da nisu samo "tamo neki muslimani" koji govore o urotama nekih globalnih organizacija i mrkog zamisljenih unija evropskih\nBio sam slobodan da vam prenesem jednu emisiju u kojoj gostuje pomenuti David Ick a ko zeli moze i ostale pogledati na YouTube koliko sam ja uspio sastaviti bilo ih je pet sa gostovanjem ovog engleskog novinara.\nNa Rubu Znanosti - 16-11-2009 - David Icke - Proizvodnja krize 1/4\nNa Rubu Znanosti - 16-11-2009 - David Icke - Proizvodnja krize 2/4\nNa Rubu Znanosti - 16-11-2009 - David Icke - Proizvodnja krize 3/4\nNa Rubu Znanosti - 16-11-2009 - David Icke - Proizvodnja krize 4/4\nPored ovog interesantno mi je bilo i gostovanje spanskog pisca Daniel Estulin koji dugi niza godina prati "rad i djelovanje" DruÃ…Â¾be Bilderberg i njihov utjecaj na svjetska kretanja. P uzivajte.\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 1\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 2\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 3\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 4\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 5\nNa Rubu Znanosti - 28-12-2009 - Daniel Estulin - DruÃ…Â¾ba Bilderberg 6\nRe: The Arrivals (Dolasci); Na Rubu Znanosti\nPost Postao/la kajs » 30 Maj 2010 07:42\nProsto nedam da ova tema ode u zaborav\nGrupa entuzijasta koji su glavni "krivci" sto je serijal The Arrivals jedan od glavnih hitova na internet kanalu youtube odradila je jos jedan fin serijal iskljucivo namenje za youtub. Serijal je puno kraci od The Arrivalsa (10 epizoda/klipova). Interesantna je zapravo i tema, koju isticu u prvi plan i na koju zele da ukazu i da nas pozovu da o njoj razmislimo, a to je, kako sam ja razumio, zajednicke odlike religija. Ne napadno i sasvim prirodno zele da ukazu na nesto sto sve nas povezuje, pa tako i ja, ne napadno i onako od srca preporucujem da pogledate. Eto ako niste planirali nista ovaj vikend mozete odvojiti nekih 90 minuta i pogledati.\nJa sam se potrudio barem toliko da sakupim linkove s prevodom na bosanski jezik\nPost Postao/la paparaci » 30 Maj 2010 18:01\nkajs, svaka ti cast na ovoj temi! jako zanimljivo, stvarno.\nne rade svi linkovi od ovog sto si zadnje postavio. nedostaju videosnimci. bar meni tako javi na youtube. a to su prvi, peti, deveti i desesti. u slucaju da si snimio to sve na kompjuter, zamolio bih te da ih postavis na rapidshare npr.


Za mjesec dana pristigle 73 prijave nelegalnih deponija putem aplikacije "Kasper"\nideja zaživjela među građanima\nKako je kazala Mulešković, tri prijavljene lokacije se nalaze van područja Podgorice, a njih šest se odnosilo na privatne posjede, usljed čega one nijesu mogle biti sanirane, što je i učinjeno sa svim ostalim prijavljenim lokacijama.\nAplikacija Kasper, Foto: AP\n27.04.2020. 12:19h Ažurirano: 27.04.2020. 10:45h\nSenada Mulešković, ispred preduzeća glavnog grada „Čistoća", govorila je za Boje jutra o aplikaciji „Kasper“ za prijavljivanje nelagalnih deponija na području Podgorice i da li je njena upotreba zaživjela među građanima.\n„Aplikacija jeste zaživjela ako imamo u vidu da su za mjesec dana pristigle 73 prijave nelegalnih deponija, pa možemo vidjeti da su građani prepoznali važnost ideje koja stoji iza aplikacije“, saopštava Mulešković.\nKako je kazala, tri prijavljene lokacije se nalaze van područja Podgorice, a njih šest se odnosilo na privatne posjede, usljed čega one nijesu mogle biti sanirane, što je i učinjeno sa svim ostalim prijavljenim lokacijama.\n„Deponije se prijavljuju na teritoriji cijelog grada, a najviše prijava se do sada odnosilo na naselja Konik, Tološi i Stari Aerodrom, ali nije riječ o velikom odstupanju od ostalih djelova grada“, istakla je Mulešković.\nOna je napomenula da je preduzeće „Čistoća“ naročito radilo na održavanju higijene u gradu za vrijeme najstrožih mjera zaštite od koronavirusa, kao i da je postojalo interesovanje i saradnja od strane građana, za koju se, kako kaže, nada da će postojati i u budućnosti i da će građani nastaviti da koriste aplikaciju „Kasper“ i prijavljuju nelegalne deponije u glavnom gradu.\nOtpadKoronavirusBoje jutraGlavni GradPodgoricaČistoćaNelegalne deponijeKasperSenada Mulešković\n26.06. 18:48 h\t14802\n26.06. 16:57 h\t11424\n26.06. 18:43 h\t9989\n26.06. 18:58 h\t7760\n26.06. 18:32 h\t2828\n26.06. 18:58 h\t11\n26.06. 18:48 h\t4\n26.06. 18:43 h\t3\n26.06. 16:57 h\t2\n26.06. 16:59 h\t1


Karta 20 eura, investicija 20 miliona, godišnje putnika 220.000, prihod do 4,2 miliona eura | Analitika - Informativni Portal\nŽičara Kotor - Lovćen\nKarta 20 eura, investicija 20 miliona, godišnje putnika 220.000, prihod do 4,2 miliona eura\nNacrt koncesionog akta za realizaciju projekta žičare Kotor – Lovćen nalazi se od juče na petnestodnevnoj javnoj raspravi. Portal Analitika objavljuje najzanimljivije djelove ovog dokumenta...\nObjavljeno: 24. 10. 2019 - 00:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPrema dokumentu, period koncesije biće 30 godina uključujujući vremenski period potreban za izgradnju žičare, koji se procjenjuje na godinu. Vrijednost žičare je procijenjena na 20 miliona eura.\nOkvirna trasa žičare: Trasa cjelokupne žičare počinje od lokaliteta Dub, koji se nalazi na periferiji grada Kotora, u neposrednoj blizini ulaza u drumski tunel koji povezuje Kotor sa Tivtom, a onda vodi do lokaliteta Kuk na planini Lovćen.\nOva početna dionica, ukupne dužine 3,6 km, zajedno sa površinama neophodnim za izgradnju terminala Dub i Kuk sa pratećim sadržajima predstavlja koncesiono područje u smislu ovog Koncesionog akta.\nLokacija terminala Dub se nalazi unutar Grbaljskog polja, na 65 m nadmorske visine, 200 m od puta Budva-Tivat i 500 m od aerodroma Tivat. Lokacija terminala Kuk nalazi se na visoravni Kuk na planini Lovćen, na 1.350 m nadmorske visine.\nStubna mjesta: Tačne koordinate pozicija užadi žičare i stubnih mjesta biće poznate nakon revizije glavnog projekta, čija izrada će biti obaveza budućeg koncesionara.\nOd Kuka, ukupna trasa dalje vodi do lokaliteta Ivanova Korita, u blizini Mauzoleja Petra II Petrovića Njegoša, a onda se na kraju spušta do Prijestionice Cetinje. Ove dvije dionice nisu u obuhvatu koncesionog područja u smislu ovog Koncesionog akta.\nProcjene prihoda: U dokumentu se navode projekcije ekonomske opravdanosti izgradnje žičare.\n„Izrađeni su scenariji sa različitim stopama rasta i obuhvata podataka i na osnovu raspoloživih podataka možemo predvidjeti da će broj korisnika žičare na godišnjem nivou biti između 170.300 i 222.600 za prvu godinu rada, sa prihodima od 3,2 do 4,2 miliona eura“, piše u dokumentu.\nEkonomske procjene bile su zasnovane, između ostalog, na pretpostavkama da je trajanje koncesije 30 godina, da će žičara biti izgrađena u roku od 12 mjeseci, što znači da će period funkcionisanja biti 29 godina.\nOno što je najinteresantnije je da će karta na relaciji Kotor – Lovćen koštati 20 eura, (nije navedeno da li je u pitanju povratna karta) a najviše se računa na turiste sa kruzera koji su visoko platežni.\nKruzer turisti: Na osnovu procjena Svjetskog savjeta za putovanja i turizam, prosječna dnevna potrošnja putnika na prekookeanskim brodovima treba da se poveća za 40%, tj. sa 93 eura po dana na 130 eura po danu ako koriste žičaru.\nOtplate i servisiranje kredita za izgradnju, uzimajući u obzir povrat na uloženi kapital i kreditni kapital, kao i operativne troškove žičare koncesionar će obezbijediti iz redovnog poslovanja.\nKoncesiona naknada: Koncesiona naknada koju će plaćati koncesionar predstavljaće iznos koji je jednak procentu ostvarene dobiti od funkcionisanja žičare i svih drugih propratnih sadržaja koja su predmet koncesije. Shodno tome, sredstva koja budu iskazana kao dobit na kraju svake godine tokom trajanja koncesije, zavisno od prihvaćene ponude, dijeliće se izmedju Koncesionara i koncedenta, s tim da će procenat profita koji pripada Koncesionaru biti jedan od elemenata za vrednovanje pristiglih ponuda.\n„Osim direktnog učinka na državni budžet kroz plaćanje koncesione naknade, projekat će ostvariti druge mjerljive koristi, kao što su dodatni prihodi za Cetinje, NP Lovćen i lokalna preduzeća i preduzetnike. Najveća korist koja proizlazi iz realizacije Projekta zapravo će biti unapređenje crnogorske turističke ponude i doprinos boljoj preraspodjeli prihoda u sektoru“, kaže se u Aktu.\nPeriod koncesije uključuje vremenski period potreban za izgradnju žičare, koji se procjenjuje na godinu, kao i operativni period u trajanju od preostalih 29 godina.\nProjekcije: Ekonomske projekcije za žičaru rađene su na osnovu zvaničnih podataka o posjeti regionu Boke Kotorske.\nPrema timm projekcijama, Crna Gora je u 2018. godini imala oko 2,2 miliona turista, pri čemu je Kotorski zaliv u periodu od 01.01.2018 - 31.12.2018. godine u Luku Kotor uplovilo 412 kruzera sa 492.475 putnika.\nUkupan broj jahti za ovaj period iznosi 1.831, a na jahtama je registrovano 8.054 putnika. Na području Budve u 2018. godini registrovano je 891 226 turista, dok je na području opštine Tivat registrovano 123.289 turista.\n„Štaviše, dubrovačko područje je imalo oko dva miliona turista, od čega je oko 250.000 posjetilo Kotor. Ovaj podatak jasno ukazuje na činjenicu da razvoj Projekta predstavlja jedinstvenu priliku za dalji razvoj turizma u Crnoj Gori“, navode u Aktu.\nPrecizna trasa i objekti: Početna stanica Dub nalazi se u Grbaljskom polju, približno 200 m od puta Budva – Tivat i oko 500 m od aerodroma u Tivtu, na 65 m nadmorske visine. Kompleks početne stanice zauzima prostor od 12.600 m², od čega je pod objektom oko 1.600 m², 5.000 m² je namijenjeno za bus parking (kapaciteta 30 autobusa) i 6.000 m² za parking 9 putničkih automobila.\n„Treba planirati i dodatni prostor za prateće objekte koji će ovu lokaciju učiniti atraktivnijom za turiste. Spratnost objekta stanice je P+1 (prizemlje+sprat), sa bruto građevinskom površinom od cca 2.100 m². U okviru objekta predvidjeti prostor za: stanicu (ulaz-izlaz i transfer), informacioni pult sa blagajnom, javni prostor – hol, službene prostorije, skladište, svlačionice za osoblje, toalet za osoblje, javni toalet, prodavnicu i depo za gondole. − Stanica Kuk nalazi se na visoravni Kuk, na 1.350 m nadmorske visine. Spratnost objekta stanice je P (prizemlje), sa bruto građevinskom površinom od cca 600m². U okviru objekta predvidjeti prostor za: stanicu (ulaz-izlaz i transfer), informacioni pult sa blagajnom, javni prostor – hol, službene prostorije, skladište, svlačionice za osoblje, toalet za osoblje, javni toalet, prodavnicu, strujni relej i transformator“, taksativno se navodi u dokumentu.\nPretpostavljeni broj stubnih mjesta u koridoru žičare je 19, pri čemu je u pitanju procjena rađena isključivo za potrebe ovog Koncesionog akta, a tačan broj i pozicija će biti definisan prilikom izrade Glavnog projekta, čija je ukupna površina 475m2. Za dvije stanice je predviđeno 47.563m2.\nZa gradnju žičare ima zainteresovanih inostranih kompanija.\nPodsjetimo, premijer Duško Marković primio je predstavnike italijanske kompanije Lajtner, jednog od vodećih svjetskih proizvođača žičara, uspinjača, vazdušnih tramvaja i ski liftova koja je izrazila interesovanje za finansiranje projekta.\nPošto priča o žičari traje već 15 godina, a ništa se do sada nije uradilo po tom pitanju, javnost očekuje efikasnu tendersku proceduru i što prije potpisivanje ugovora uz početak gradnje.\nTagovi: ŽIČARA KOTOR-LOVĆEN KONCESIONI AKT Vlada\n24. 10. 2019 - 07:31\nInvesticija košta 20 miliona, a mi je plaćamo 30 godina po 4 miliona.. ravno 120 miliona.. Hvala\n24. 10. 2019 - 07:36\nPlaćaju je kruzer turisti. Uz to, oni vraću procenat od prihoda.\n24. 10. 2019 - 08:14\nPolakote sa kruzer turistima... još nijedan kotorski trgovac nije zabilježio da je neko od njih potrošio preko 2 i po eura\n24. 10. 2019 - 09:18\nkako da ne , koji se to zali ? suverninice rasturaju , svi restorani puni , kugla sladoleda 1,30 ...komada pizze u pronto 2,5 e pa ti vidi i ne lupaj !\n24. 10. 2019 - 10:51\nVele kotorani... https://youtu.be/ihfNCiJIYpY\n24. 10. 2019 - 13:06\nIzletnici nijesu "turisti", jer prohuje časkom, a turista se zadržava, ako ima zašto. Uostalom, pita li se ko zašto bi neko plaćao 20 eura da se njiše do Kuka kad može jeftinije? I što i da stigne tamo, da ima "pogled"? A interesi prevoznika? I što će vam put, koji Marković takođe obećava, ako mu se pravi konkurencija? No ipak mislim da je to još jedna predizborna žvaka za alave.\n24. 10. 2019 - 17:26\nA gdje su ti plate zaposlenim, odrzavanje, struja i td. Tu ne racunam veliki dio koji ide opstini i drzavi na ime koncesije. Tako da njima maksimalno godisnje ostaje dva miliona. Za tako veliku i ozbiljnu kompaniju (mislim na LEITNER) to je bukvalno nista.\n24. 10. 2019 - 08:25\nVjerovatno su izbore ubrzo.\n24. 10. 2019 - 08:26\nVjerovatno je prave da što lakše stignu do fabrike čokolade na Cetinju. Svaka čast. Dobar potez\n24. 10. 2019 - 16:08\nKoji je ovo put da aktivirate žičaru pred izbore? Zar mislite da ima još ludih?\n24. 10. 2019 - 16:19\nJeli moguce da smo ovako nesposobni da nam za ivesticiju od 20 miliona treba strani investitor koji ce za 4 ili 5 godina da vrati ulozene pare i onda u godinama koje slijede da zaradi grdne pare.Umijemo li mi ista sami??????\nza 40 eura taksiram do Lovćena\n24. 10. 2019 - 23:03\nkarta od 20 eura u jednom pravcu je ludilo i to neće proći ni kod kruzer turista a kamoli kod naših domaćih.ako bude povratna karta toliko onda ima šanse a drugačije nikako.\n24. 10. 2019 - 23:07\nMislim da je kalkulacija vise nego ambiciozna!


Nakon semaforizacije raskrsnice „Livnica“, planirana semaforizacija još dvije raskrsnice u Tuzli - Inat World\nokt 25, 2020 Tuzla\nProblem oko zastoja u saobraćaju u velikoj mjeri je riješen semaforizacijom raskrsnice „kod Livinice čelika“ na južnoj saobraćajnici u Tuzli. Prije par dana ovaj semafor je i „uvezan“ u zeleni val što je uveliko povećalo protok saobraćaja južnom saobraćajnicom. Sredstva iz Budžeta grada Tuzla za realizaciju, ovog zaista složenog projekta, izdvojena su u ukupnom iznosu od 380 hiljada KM.\nRaskrsnica kod Livnice je samo jedna od tri, koje je Grad Tuzla, zajedno sa svojim građanima prepoznao kao potencijalno opasne i čiji režim treba urediti semaforima. Pored raskrsnice kod Livnice, iz ove Službe navode još dvije raskrsnice koje je potrebno urediti semaforima, a to je raskrsnica u Solani kod bolnice, re raskrsnica Paša Bunar u Batvi.\nPomenute dvije raskrsnice ne mogu biti završene u skorije vrijeme zbog aktuelnih komunalnih radova, koji će potrajati sigurno i u naredna dva tri mjeseca, koji su također uzročnici povećane frekvencije vozila i gužvi na tuzlanskim ulicama, ali iz Službe za komunalne poslove Grada Tuzla se nadaju da će se i ove raskrsnice uredit na način da će biti uređena saobraćajna frekvencija vozila u Tuzli i na zadovoljstvo svih građana smanjene gužve, objavio je RTV Slon.\nTotal views : 248883


Dragan Mektić na društvenim mrežama obmanjuje javnost\nMinistar bezbjednosti BiH u tehničkom mandatu\nMinistar bezbjednosti BiH u tehničkom mandatu Dragan Mektić na društvenim mrežama svjesno obmanjuje javnost i to objavljivanjem isječka sa zvaničnog sajta NATO-a i to od 18. februara ove godine.\nIako u kompletnom dokumentu jasno piše da Akcioni plan za članstvo ili MAP ne podrazumijeva članstvo u NATO i da je prilagođen individualnim potrebama zemalja, Mektić je na Tviteru iz konteksta izdvojio samo dio u kojem piše da je MAP dokument koji podrazumijeva pridruživanje Alijansi. Jasno je čak i zagovornicima NATO puta da u Brisel neće biti poslat ANP, nego Program reformi koji su čak okarakterisali kapitulacijom pred željama Milorada Dodika.\nSrpski član Predsjedništva BiH i danas je podcrtao da je riječ o kompromisnom dokumentu i da se Republika Srpska Programom reformi koji će biti poslat Alijansi, ne odriče svoje politike vojne neutralnosti.\n"Republika Srpska ne vidi nikakvu prednost u NATO-u, za razliku od drugih. Mi smo prošli kroz NATO bombardovanje, znamo kako to izgleda. Ulazak u NATO bio bi moralno oslobađanje te NATO generacije ili sadašnjeg saveza od tih podlih bombardovanja i osiromašenog uranijuma koji čak i sada ubija našu djecu", istakao je Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH.\nProgram reformi nije ANP, i nije razlika samo u nazivu dokumenta. Riječ je o dokumentu koji definiše saradnju sa Alijansom, ali nipošto ne podrazumijeva pridruživanje NATO-u, garantuje i predsjednik Republike Željka Cvijanović.\n"Jeste dokument na osnovu kojeg će se vršiti određene reforme i moram reći prilično restriktivan u odnosu na neke dokumente koji su u prethodnom periodu bili formulisani o tome. Mi nikad nismo sporili da treba da postoji ni plan saradnje niti reforme koje će u okviru tog plana saradnje na jačanju bezbjednosnih kapaciteta postojati, a opet u tom kontekstu saradnje sa NATO-om", rekla je Željka Cvijanović, predsjednik Republike Srpske.\nIz Vlade Republike Srpske poručuju i da bi za eventualno članstvo BiH u NATO bile neophodne nove odluke BH-Predsjedništva koje trenutno ne postoje. Nemoguće je, kaže Višković, da do takvih odluka i dođe, do kad je na snazi Repzolucija Narodne skupštine Republike Srpske o vojnoj neutralnosti. Tako je predviđen i da zadnju riječ o pridruživanju NATO-u imaju građani Srpske na referendumu.\n"Ovdje nema ni NATO-a, ovdje nema ni MAP-a, ovdje ima saradnja koju smo mi i do sada imali. Hoće li neko da kaže da u BiH i danas nema prisustva NATO snaga, bilo ih je i prije 10 godina, sigurno će ostati tu i u narednom periodu, ali mi ne želimo članstvo", naglasio je Radovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nProgram reformi, kao kompromisni dokument, biće proslijeđen posredstvom misije BiH u NATO. U Brisel bi trebalo da bude poslat dan nakon što Parlament potvrdi Zorana Tegeltiju za predsjedavajućeg Ssavjeta ministara, kao i nove ministre.\nDragan Mektić ANP\nPavić: Ruski ambasador "nokautirao" Šarovića i Mektića\nEvo šta stoji na zvaničnoj stranici NATO-a\nEkskluzivno: Evo kako Mektić laže o MAP-u\nVulin: Mektić ostao bez vlasti i bez živaca


Kombinovanje namirnica dr Dejan Čubrilo | Magazin | Zdravlje\nMESO UZ SALATU KOJU SRBI OBOŽAVAJU JE KAO BOMBA U ORGANIZMU: Doktor upozorio na navike koje nas KOŠTAJU ZDRAVLJA 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nMESO UZ SALATU KOJU SRBI OBOŽAVAJU JE KAO BOMBA U ORGANIZMU: Doktor upozorio na navike koje nas KOŠTAJU ZDRAVLJA\n30.12.2021. / 11:52\nAutor Nataša Petrović 30.12.2021. / 11:52\nSrbija je vodeća zemlja u svetu po narušenom zdravlju, rekao je prof. dr Dejan Čubrilo, profesor fiziologije na Medicinskom fakultetu u Kragujevcu i specijalista medicine sporta, gostujući u Uranku na K1. Osim što je otkrio kako da sprečimo komplikacije izazvane omikron sojem korone, doktor je objasnio i koje bolesti se razvijaju zahvaljujući našim nezdravim navikama.\n"Mi smo vodeća zemlja u svetu po narušenom zdravlju, zemlja sa jako velikim nezdravim navikama, nezdravom odnosu prema životu i o tome moramo da pričamo. Ogroman broj onkoloških bolesti, ogroman broj hroničnih, nezaraznih bolesti – dijabetesa, ateroskleroze, infarkta, šlogova, to su sve bolesti načina života".\nPrejedamo se, pušimo cigarete, ali to se radi i u ostatku sveta. Međutim, postoji razlika.\n"Sem toga što sve to radimo, a radimo to baš dobrano, kada govorimo o tim zemljama, mi govorimo o mikropopulaciji, to je jedna grupacija koja tako radi, ali većinski deo populacije ne radi, i te kako zna šta radi. Samo pogledajte, petak, petkom se gradovi prazne, gde ljudi idu? Idu na neka šetališta, odmarališta, tamo pešače, druže se sa porodicom, i nije smisao kotlić i koliko će biti mesa na trpezi, koje je ogroman rizikofaktor za potenciranje citokinske oluje. Dakle, mi ovde se spremamo vikendom koji je restoran naš, kakva grupacija ljudi i koliku ćemo količinu mesa i pića pojesti i popiti. To je zaista veliki problem".\nUpravo sada, poslednjih dana, svi se pripremamo za doček Nove godine, a pošto će je mnogi provesti kod kuće, glavna preokupacija je – šta jesti.\n3 GREŠKE U ISHRANI SVI PRAVIMO, A UNIŠTAVAJU NAM IMUNITET: Lekari upozorili - zbog ovoga "stradaju" creva!\n"Nije nama samo Nova godina, mi smo u kontinuitetu u tom nekom maniru lošeg života, ogromna količina proteina, veliki broj komercijalnih dijeta, načina života vam potencira ogromnu količinu proteina u ishrani i takav način života nije uopšte razlika 31. januara i 1. decembra, to dođe na isto, stalno jedemo isto, prazničnim danima samo malo više, ali suštinski je taj kontinuitet. Mi stalno sebe iznutra opterećujemo, meni je žao, ali ja ovo pričam otvoreno ne da bih se svideo nekome, već da bi ljudi shvatili da loše žive i da im nijedan doktor sveta pomoći neće ako ne pomognu sami sebi".\n"Tako što ćemo prestati toliku količinu hrane da unosimo. Evo vidite, mi smo sada opterećni kako nabaviti količinu hrane za praznike, pa se spremamo koje to radnje rade, koliko rade, nama je to postalo glavno opterećenje. Sve je do nas, samo mislimo o tome, koliko smo pojeli, koja količina i ono što je najbitnije od svega, a sa čime smo to kombinovali. Ako već i jedemo meso, ako smo sebi dali oduška, možemo reći ’okej, neću uz meso da uzmem predjelo, pršut i sir’, pa ’neću uz meso uzeti pitu pre toga i neću rusku salatu’. Vi kad pojedete rusku salatu sa mesom, vi ste napravili takvu bombu u organizmu koja ne može da se provari, a onda se stvaraju gasovi, od kojih neki idu napolje, ali većinski ti gasovi idu sistemski, gas prolazi kroz membrane. Gas je kao kad biste stavili hranu da truli na vašoj terasi, to smrdi, isparavaju gasovi, metan izlazi iz tog nesvarenog mesa, ruske salate, ulazi u cirkulaciju i vaša krv u sebi ima gasove, vaši organi su opterećeni tim gasovima i dolazi do ogromnog opterećenja imunog sistema".\nRuska salata, sama po sebi, nije "zabranjena", ali ako je već jedete, dr Čubrilo savetuje da je uzmete sa hlebom, eventualno nekom pitom.\n"Nemojte meso, sir, sarmu, to je najgora kombinacija jer to su mast i protein".\nSavetovao je i sa čim da jedete sarmu, koja će se naći na mnogim prazničnim trpezama.\n"Sarma sa malo hleba, oni koji su uznapredovali pa su svoja creva doveli u neki red mogu malo hleba uzeti uz sarmu, neko bareno povrće, turšija. Turšija je jako zdrava, recimo kiseli krastavčići, može i neka paprika iz turšije, ali to je jedino što može uz sarmu".\n30.12.2021. / 22:57\nNema nista sladje od cevapa i ruske 31. uvece. I posle se to zalije Dogma pivom, Juice it up akp vec moze da se bira. Jedan je zivot, treba ga ziveti a ne kao ti doco, vidi kakav si, kao okacen o ofinger. I nije problem meso, problem je nekvalitetno meso koje se kod nas trosi u velikim kolicinama. Pastete, parizeri i ostale salame, virsle itd. A ljudi to jedu jer nemaju para za bolje. Svako bi voleo da moze sebi da priusti jelovnik kojim se hvali Jelena Djokovic, ali za to zadovoljstvo treba izdvojiti oko 2000e mesecno po osobi.\n30.12.2021. / 21:44\nOvaj doktor je jako pametan i govori jednostavni, nama razumljivim jezikom. Gledala sam ga neki dan u jednoj emisiji. Sve je u pravu. Sada nama treba doći do mozga sve to što je rekao kako bi svako od nas imao kvalitetnija život. Evo npr danas se odluči da napravim plazmu tortu i rekoh da kupim šlag. Nigdje šlaga od mlijeka u prodavnici, sve na biljnoj bazi, a to vam dođe kao margarin, ulje + veštačka boja, aroma i Emulgator. U normalnim zemljama se šlag pravi od mlijeka, a ne od ovih sr... Samo da je ukusno, a što nam krvni sudovi stradaju od toga, pa nije bitno\n30.12.2021. / 21:43\nNista mi nismo gori od ostalih ljudi i drugih zemalja. Sta jedu Ameri? Koliki je spisak onih "super-debelih" od po 200+ kg i sl. Naravno, ima svega navedenog i kod nas ali gospodo, nemojmo zaboraviti da je proslo 20 god od bombardovanja i da su posledice u naletu i da su uhvatile ozbiljnog maha. Ako se dobro secam, vecina profesora i doktora su spominjali da ce posledice biti najgore posle 20 godina. E pa gospodo, zivimo to doba. Naravno, losim nacinom zivota (a nezaboravimo i zagadjenje vazduha, nikakvu vodu i sl) mi samo odmazemo. Da nam Bog pomogne svima!


Osam igračica položilo je prvu audiciju za članice Baletskog studija koji će delovati u okviru Muzičkog centra Crne Gore. Audicija pod budnim okom direktorke baletske škole Lujo Davičo Ive Bojković Petković održana je u Podgorici 23. decembra.\nČlanovi komisije su bili i Aleksandar Ilić koreograf i direktor Kulturnog centra Beograda, Isidora Damjanović poslovna direktorka MCCG, dr Jelena Jovanović Nikolić rukovodilac službe marketinga i komunikacija u MCCG i Manja Pavićević profesorka u Umjetničkoj školi za muziku i balet Vasa Pavić.\nAudicija bila koncipirana na način tako što je u prvom delu održan baletski čas gde su članovi komisije imali priliku da vide predispozicije kandidatkinja, ocene njihovu sceničnost, muzikalnost i pamćenje vežbi, dok je u drugom delu ocenjivan slobodniji izraz u okviru improvizacije savremene igre.\n“Kada se uspostavlja i započinje rad novog plesnog ansambla, uvek se odstupa od jedinstvenog sistema ocenjivanja. Potrebno je pronaći ujednačenost i ravnotežu, što je važno za jedan ansambl, da vidimo kako funkcioniše zajedno, da vidimo energiju koja se stvara između devojaka koje su na audiciji”, izjavio je poznati srpski baletski umetnik Aleksandar Ilić.\nKako je najavljeno iz MCCG dugo se čekalo na stvaranje profesionalnog baletskog ansambla u Crnoj Gori, a sada konačno diplomirane balerine i baletski igrači imaju priliku da se razvijaju i rade u svojoj profesiji.\nPrva premijera biće izvedena 29. aprila 2022. godine na Svetski dan igre, saopštili su organizatori.\nTags: balet, MCCG, Podgorica, Studio


Ogromna imovina Nemaca u Zemunu, posle Drugog svetskog rata, podeljena je kolonistima i "pobednicima"\nKuće u Francstalu\nvrede 100 miliona evra\nNe postoje zvanični podaci o tome koliko je bilo nemačkih kuća, ali, prema najgrubljim procenama, više ih je od 2.000, na desetine radionica, trgovina, restorana i još mnogo toga\nPrema zvaničnim podacima Kraljevine Jugoslavije, po popisu iz 1931. godine, u Zemunu je živelo 8.354 stanovnika nemačke nacionalnosti. Po podacima tadašnje nemačke zajednice u Jugoslaviji, u ovom gradu živelo je 8.686 pripadnika ovog naroda. Od formiranja građanske uprave pre 250 godina, pa do sada, većinsko stanovništvo bilo je srpsko. Po broju stanovnika, posle Srba bili su Nemci, pa Hrvati, dok su ostale nacionalnosti bile zastupljene sa po nekoliko stotina stanovnika.\nPrema nezvaničnim podacima, jer popis nije sproveden 1941. godine, na početku Drugog svetskog rata u Zemunu je živelo oko 35.000 stanovnika.\nKao i ostali gradovi u Austrougarskoj, i Zemun je bio podeljen na četvrti. Tako su u samoj "varoši", današnjem Starom jezgru, živeli mahom obrazovaniji i bogatiji Zemunci svih nacionalnosti. U Gornjoj varoši, kao većinsko stanovništvo bili su Srbi, a u Francstalu Nemci i međusobno su se graničili današnjom Ugrinovačkom ulicom. Oni su takođe živeli i u drugim delovima današnje teritorije Zemuna, ali ne kao većinsko stanovništvo.\nPored toga što ih je bilo katolika i protestanata, tokom i posle Drugog svetskog rata pojavile su se cele porodice kao pohrvaćeni Nemci. Takođe postoje i one nemačke porodice čiji su neki članovi bili u KPJ i tako su spašeni njihovi životi i imovina. Doduše, to je bio zanemarljivo mali procenat ovog naroda da bi bitnije uticao na ishod kakav je bio.\nNemci poljoprivrednici, zanatlije, trgovci i ugostitelji, živeli su u naselju Francstal ili Francestal, dok su intelektualci, bankari, činovnici, bogati trgovci, lekari i apotekari živeli u centru grada. Tadašnji Francstal ili Franjin dol, kako su ovo nemačko naselje nazivali Hrvati, prostirao se na velikom prostoru današnjeg Gornjeg grada.\nPrema arhivskim podacima, Nemci su masovnije u Zemun počeli da se doseljavaju početkom 18. veka, dolazili su kao zanatlije sa vojskom. Francstal su osnovale 72 nemačke porodice koje su se tu doselile 1816. godine. Pošto je prostor u koji su se doselili, bio dolina, kasnije su naselju dali ime Francstal, što bi u prevodu značilo Franjina dolina.\nBroj stanovnika se vremenom povećavao, a naselje se širilo i bogatilo. Poznati po vrednoći i disciplini, Nemci su razvijali razne zanate, gajenje domaćih životinja i povrtarskih i ratarskih kultura. NJihovi odnosi sa ostalim stanovništvom Zemuna bili su tradicionalno dobri, pošto su živeli u slobodnom gradu sa građanskom upravom.\nSudbina pobeđenih i osveta pobednika\nNemci su krajem leta 1944. godine vozovima organizovali transport civilnog stanovništva iz Zemuna, koje nije želelo da čeka dolazak Crvene armije i komunista. Posle propasti nemačke komande i njihovog povlačenja iz grada, ostalo je svega 900 Nemaca i doživeli su sudbinu poraženih u vrtlogu pira pobednika. Prema podacima Nemačkog narodnog saveza iz Subotice, od tog broja odmah je ubijeno: 201 muškarac, 80 žena i četvoro dece.\n- Posle toga, ostali su strpani u logore. Tamo je u Titovim logorima smrti likvidirano još 136 muškaraca, 117 žena i 12 dece, ukupno njih 265. Od njih 900, sa početka priče, koji su pali komunistima u ruke, ubijeno je ukupno 550 ili 61 odsto - rekao je za "Glas" Rudolf Vajs.\nPrema njegovim rečima, ostalim preživelim, punoletnim Nemcima, posle logora, određen je prinudni rad u trajanju od tri godine. Nakon "odsluženja", morali su da plate novoj državi veću sumu novca, kako bi mogli da otkupe ispis iz državljanstva kao uslov iseljenja odavde i useljenja u Nemačku ili neke druge zemlje.\n- Nemci su snabdevali grad poljoprivrednim proizvodima, mlekom, sirom, puterom, povrćem i voćem, jer je to bila osnovna delatnost većine stanovnika ovog naselja. Pored poljoprivrede, bavili su se i raznim zanatima. Imali su tekstilne i druge radionice, veće i manje restorane i trgovine. U ovom naselju bila je poznata nemačka porodica Mozer, koja je imala svoju vinariju i veleprodaju vina, to je današnji "Navip" - počeo je razgovor prof. dr Miodrag Dabižić, dugogodišnji kustos Zavičajnog muzeja, sada penzioner.\nPrema njegovim rečima, na početku Drugog svetskog rata na svim važnijim mestima u Zemunu bili su Nemci. Grad je pripojen NDH-ziji, jer je Hrvatska bila obavezna da daje vojnike za istočni front.\nKako Miodrag Dabižić naglašava, nemačke vlasti su bile korektne prema Srbima i u mnogim situacija zaštitile su ih od ustaša. Većina lokalnog nemačkog stanovništva, koje je na ovim prostorima bilo duže od dva veka, nije bilo nacistički orijentisano, ali su bili prinuđeni da se prilagode.\nPrema njegovim rečima, velika i moćna familija Mozer imala je dosta obrazovanih i bogatih predstavnika.\nTako je advokat Johanes-Hans Mozer bio 2,5 godine za vreme Drugog svetskog rata gradonačelnik Zemuna. Bruno Mozer i njegov sin, vlasnici "Vinarije Mozer", sredinom rata pobegli su iz zemlje u Tursku, ali je vino i dalje pravljeno za Nemce. Posle rata su ipak optuženi i oduzeta im je sva nepokretna imovina, vinarija i vila u dvorištu, kao okupatorima. To se odnosilo i na većinu drugih i na sve što je pripadalo "kažnjenom" nemačkom narodu. Od vandalizma nisu pošteđene ni njihove crkve i groblje u Francstalu.\nPrema rečima Dabižića, Nemačka i Slovačka, Evangelička crkva, mlađima poznatija kao "Crkvica", na uglu ulica Tošin bunar i Jakuba Kuburovića, podignuta je desetak godina pre početka Drugog svetskog rata. Po dolasku na vlast komunisti su kao simbol svoje moći stavili petokraku na krov i pretvorili lepu i novu protestantsku crkvu u svoje vlasništvo. Služila je godinama u razne svrhe, od mesne kancelarije do sedišta Mesne zajednice. Poslednjih 10 godina poslužila je i kao noćni klub, a kladionica i petokraka su još tamo.\nNemci u Francstalu su, pored visokoparternih i parternih kuća, pomoćnih objekata, gostionica, restorana, radionica, radnji, mesara, trgovina, apoteka, ordinacija, posedovali i ogromne površine obradive zemlje.\n- U centru Zemuna živeli su ugledniji i bogatiji Nemci, intelektualci, činovnici, bankari, advokati, lekari, apotekari i trgovci. Tako su tri velike apoteke držali oni. Porodica Tajbl imala je bioskopsku dvoranu u Glavnoj ulici, gde je i sada bioskop "Sloboda" - objašnjava Miodrag Dabižić.\nUmesto na groblju mermer na stepeništu\nKako Miodrag Dabižić objašnjava, na mestu sadašnje bolnice "Bežanijska kosa" bio je kompleks nemačkog groblja u Francstalu koje je posle Drugog svetskog rata uništeno.Ostao je sačuvan samo jedan spomenik koji nije srušen i koji svedoči o tome.\nDabižić nije mogao da potvrdi glasine koje su kružile Zemunom, da su komunisti mermerom sa ovog francstalskog groblja popločali stepenište od Tošinog bunara do parka Kalvarija. Raznobojno stepenište pokazuje da u tome ima neke istine.\n- Velika i velelepna katolička crkva Svetog Vendelina u Francstalu podignuta je 1888. godine po planovima Hermana Bolea, poznatog zagrebačkog arhitekte. Crkva je bila u dvorištu škole koja je podignuta 1901. godine, koja je sačuvana i nastavila da postoji kao OŠ "Petar Kočić" u Prvomajskoj ulici. Na zahtev novopridošlih stanovnika Francstala, crkva je srušena 1955. godine, a sam posao uklanjanja izvršili su radnici Gradske čistoće - priča istoričar Miodrag Dabižić.\nOn još ističe da se ovde radilo o objektu izuzetne arhitektonske vrednosti od značaja za istoriju Zemuna kao grada.\nNe postoje zvanični podaci o tome koliko je bilo nemačkih kuća, ali, prema najgrubljim procenama, više ih je od 2.000, na desetine radionica, trgovina, restorana i još mnogo toga. Pošto su se Nemci najviše bavili poljoprivredom, pripadalo im je više hiljada hektara kvalitetne zemlje.\nPitanje vraćanja ove imovine nije javno pokretano do sada, ali ne znači da ne teku pripreme za tako nešto.\n- Ogroman deo nemačke imovine posle rata oduzet je od vlasnika samo zbog toga što su bili nemačke nacionalnosti. Manji deo Nemaca, tu mislim na one koji su sa dokazima, stvarno i neosporno, osuđeni kao ratni zločinci i čija je imovina oduzeta, neće biti predmet razgovora o nadoknadi. Ne postoji nijedan pojedinac, niti organizacija u našem narodu koji bi pokrenuo pitanje vraćanja imovine takvima - objašnjava Rudolf Vajs, predsednik Nemačkog narodnog saveza, interesne organizacije Nemaca u Jugoslaviji sa sedištem u Subotici.\nNa pitanje koliko je tačno da su Nemci iz Vojvodine, dolaskom u matičnu zemlju, dobili konkretnu pomoć i neku vrstu obeštećenja, predsednik Vajs je odgovorio:\n- Nemci iz Vojvodine koji su se preselili u Saveznu Republiku Nemačku dobili su pomoć države da počnu novi život. Oni koji su imali papire o oduzetoj imovini, ili bilo koji drugi dokaz, dobili su procentualno manji deo svoje imovine kao obeštećenje. Oni koji nisu imali nikakve dokaze, dobili su sredstva kao pomoć za novi početak - objašnjava Rudolf Vajs.\nPrema njegovim rečima, to se odnosilo samo na Nemce koji su se preselili u Nemačku, ali ne i na one koji su otišli u druge zemlje Evrope i Ameriku.\nRudolf Vajs predstavlja liberalniju struju Nemaca u Vojvodini, kada je u pitanju njihova oduzeta imovina kod nas. Postoji i druga radikalnija i "tvrđa" linija, koja traži "sve" nazad, ali još nije došlo do zvaničnih razgovora o tome, jer svi čekaju donošenje novog zakona o imovini. Razgovori sigurno neće biti laki, jer je u pitanju ogromna imovina i specifični uslovi pod kojima je došlo do oduzimanja.\nStotine miliona evra samo za nemačke kuće\nAko za oduzetu kuću iz tog perioda označimo kao minimalnu vrednost 50.000 evra, iako je nemačkih kuća tada je u Zemunu bilo najmanje 2.000, a među njima i na desetine ogromnih bogataških sa više od 10 soba, onda bi vrednost kuća, bez zemlje i ostalih oduzetih nepokretnosti, iznosila oko 100 miliona evra.\nPo odluci Narodne vlasti, novi vlasnici oduzetih kuća i zemlje, postali su kolonisti. U Francstalu još ima starih nemačkih kuća, ali većina je porušena zbog izgradnje stambenih naselja "Sava Kovačević" ,"Marija Bursać" i drugih. Na oduzetoj nemačkoj zemlji izgrađene su mnoge fabrike i Železnička stanica u Zemunu.\nImovina Nemaca u Zemunu posle rata podeljena kolonistima i "pobednicima"


Hotel za Magny-Cours (Француска) : 115 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Magny-Cours Poređati prema :\nHotel Du Circuit Hotel sa 2 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Magny-Cours U hotelu Hotel Du Circuit pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Perionica, Besplatan parking, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, ...Još informacija\nAbsolue Renaissance Hotel sa 4 zvezdice\nAbsolue Renaissance je u blizini Magny-Cours Stil hotela Absolue Renaissance je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severoistok za grad Magny-Cours, a nalazi se u ulici 2 Rue De Paris, na samo 8 minuta...Još informacija\nAlliance Hotel Nevers Magny-Cours Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Alliance Hotel Nevers Magny-Cours pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Bes...Još informacija\nAlliance Hotel Nervers Magny-Cours Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Alliance Hotel Nervers Magny-Cours pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe za nepušače, Posluženje doručka u sobi , Be...Još informacija\nChâteau Le Sallay Hotel sa 0 zvezdice\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Lieu dit Le Sallay sa pozicijom severozapad za grad Magny-Cours, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo...Još informacija\nLe Grand Bois, La Résidence Hotel sa 4 zvezdice\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Route De Fertôt, a pozicija mu je jugoistok za grad Gimouille. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hote...Još informacija\nInter-Hotel Garden's Hotel Hotel sa 2 zvezdice\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Rn 7 Le Clos Ry, a pozicija mu je severozapad za grad Sermoise-sur-Loire. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i oko...Još informacija\nLa Folie Hotel sa 2 zvezdice\nLa Folie ima 38 soba/e/u. Cene se kreću od 4 648 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 6 minuta kolima udaljenosti o...Još informacija\nHOTEL IBIS NEVERS Hotel sa 2 zvezdice\nNalazi se u ulici RN7, pozicija mu je jug za grad Nevers, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.Stil hotela HOTEL IBIS NEVERS je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, ...Još informacija\nMercure Nevers Pont de Loire Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Nevers je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Posluž...Još informacija\nHôtel Balladins Nevers Centre Hotel sa 2 zvezdice\nHôtel Balladins Nevers Centre ima 44 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa 1 Double Bed No Smoking Wireless Internet - Charge do soba tipa Room, a najniža cena je 3 887 dinar - Srbija ...Još informacija\nHotel Balladins Nevers Sud Superior Hotel sa 2 zvezdice\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici sa pozicijom jugoistok za grad Rose, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirat...Još informacija\nBest Western Hotel De Diane Hotel sa 3 zvezdice\nBest Western Hotel De Diane ima 30 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Room, a najniža cena je 5 830 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Never...Još informacija\nHôtel de Clèves Hotel sa 2 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 8 Rue Saint-Didier sa pozicijom jugozapad za grad Nevers, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolik...Još informacija\nInter Hotel Clos Sainte-Marie Nevers Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Nevers. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.U njemu p...Još informacija\nInter-Hotel Clos Sainte-Marie Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Inter-Hotel Clos Sainte-Marie pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Pozicija ovog hotela je istok za grad Nevers, a nalazi se u ulici 25 Rue...Još informacija\nHôtel Beauséjour Hotel sa 1 zvezdice\nNalazi se u ulici 5 Bis Rue Saint Gildard, pozicija mu je zapad za grad Nevers, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Nevers. U njem...Još informacija\nHôtel Villa Du Parc Hotel sa 2 zvezdice\nSa kapacitetom od 26 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hôtel Villa Du Parc nudi cene koje se kreću od 3 380 dinar - Srbija .Stil ovog hotela za grad Nevers je Povoljan, a k...Još informacija\nHôtel de Verdun Hotel sa 2 zvezdice\nHôtel de Verdun ima 21 soba/e/u. Cene se kreću od 2 112 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa total do soba tipa 1 triple.Stil ovog hotela kat...Još informacija\nKyriad Hotel Nevers Centre Hotel sa 3 zvezdice\nNa 12 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 35 Boulevard Victor Hugo sa pozicijom severozapad za grad Nevers, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete sam...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Magny-Cours (Француска) : 115 pronađenih hotela


Putin traži britansku pomoć za analizu crne kutije | Svijet News | Al Jazeera\nPutin traži britansku pomoć za analizu crne kutije\nRuski vojni avion Suhoj-24 srušen je 24. novembra (EPA)\nRuski predsjednik Vladimir Putin zatražio je od britanskog premijera Davida Camerona pomoć britanskih stručnjaka u analizi crne kutije vojnog aviona kojeg su zbog povrede turskog zračnog prostora srušili turski lovci F-16.\nOvaj zahtjev Putin je uputio u jeku dvosedmične ozbiljne diplomatske krize između Rusije i Turske zbog rušenja aviona i salvi međusobnih kritika Ankare i Moskve.\nTako je turski premijer Ahmet Davutoglu optužio Rusiju da pokušava u Siriji izvršiti “etničko čišćenje” i ojačati grupu Islamska država Irak i Levant (ISIL), dok je Moskva optužila Ankaru za “izdajnički čin”.\nNakon ovog incidenta došlo je do prekida mnogih ekonomskih veza između dvije zemlje. Između ostalog, Rusija je obustavila radove na izgradnji prve turske nuklearne elektrane, vrijedne 20 milijardi dolara te najavila uvođenje viza turskim državljanima od januara iduće godine.\nPutin je u telefonskom razgovoru od Camerona zatražio pomoć britanskih stručnjaka u dešifriranju sadržaja crne kutije Suhoja-24, srušenog 24. novembra.\nBritanska vlada je kratko saopćila da “proučava zahtjev” Kremlja.


’’Prinuđena sam da priznam da je moj, dugo vremena odbojni stav prema ženskom principu, poticao iz konfliktnog i nikad nerazrešenog odnosa sa majkom, koja je bila izrazita predstavnica onog tipa koji se kod nas zove rasna lepotica. Njeni prateći atributi ženskosti budili su u meni stidni otpor i želju da pobedim nju u sebi. Da budem drugačija. Da večno ostanem koščata i anoreksično mršava.’’\nMentalna anoreksija je psihički poremećaj u kojem mlade osobe u strahu od debljine smanjuju sve više unos hrane i dolaze do teške telesne iscrpljenosti i stvarne životne ugroženosti, gde je T.T. 25 % manja od standardne. Javlja se u periodu adolescencije, kada telo postaje oružje dokazivanja, poligon ispoljavanja intrapsihičkog života. Anoreksija mentalis kao proizvod mnogobrojnih predhodujućih faktora, postaje u jednom trenutku nesretno rešenje kontrole sopstvenog života.\nU zemljama zapadne Evrope sve se više govori o epidemiji poremećaja, jer po dostupnim podacima 5% mladih boluje od ove bolesti, što znači da od 100 mladih u ovom trenutku 5 boluje od ove bolesti. Bolest je češća kod ženskog pola, mada je danas prisutnija nego ranije i kod muškaraca, odnos je 1 muškarac na 5-20 pacijentkinja. Kod njih ona počinje nešto ranije (oko 12 godine). Uzročnost ove bolesti je multifaktorijalna, odnosno uslovljena biološkim, sociološkim i psihološkim faktorima. Ne može se svesti uzročnost na delovanje jednog faktora. U tom slučaju lečenje bi bilo jednostavno i bolest ne bi imala tako ozbiljnu i neizvesnu prognozu. Praktično bolest izbija u specifičnom kreiranju predhodno navedenih bio-psiho-socioloških komponenata.\n- Konstitucionalna struktura sa neuroendokrinološkim karakteristikama i metaboličkim osobinama, dopaminska hiperaktivnost i senzitivnost.\n- Prisustvo afektivnih i drugih psih. poremećaja u porodici. Uočeno je da je učestalost pomenutih poremećaja veća gde evidentiramo psihotične poremećaje (npr. oba deteta u jednoj porodici boluju od ove bolesti).\n- Struktura ličnosti, koja može biti neurotska, granična ili psihotična.\nAdolescencija je period u odrastanju koji se završava formiranjem identiteta. Identitet je doživljaj sebe, doživljaj sopstvene ličnosti (koncept o sebi), doživljaj lične istovetnosti, i kontinuiteta osećanja, životnih ciljeva i namera. Identitet je odgovor na pitanje: 1. ko sam, 2. odakle dolazim, 3. gde idem.\nU adolescenciji prateća pojava je dismorfofobija, koja dobija na značaju ukoliko je prethodujući period bio traumatičan, te osoba nije razvila adekvatne odbrane za prevazilaženje neprijatnih situacija.\nDismorfofobija - preokupacija imaginarnim ili minornim fizičkim nedostatkom. Prati je:\n• Opsesevne misli\n• Kompulsivno proveravanje\n• Prikrivanje defekta\n• Ideje odnosa\n• Odbijanje od škole\n• Socijalna disfunkcija\n• Dermatološko lečenje\n• Plastična hirurugija\n• Sopstvena korekcija\nTelo je poligon manevrisanja enterijernih zbivanja. Telesne promene iniciraju psihička dešavanja i izmenjeno telo traži novu poziciju i status. Preplavljujuća osećanja kod mlade osobe postaju pretnja integritetu i gubitku kontrole. Telesni identitet zauzima centralnu poziciju i okosnicu dalje gradnje identiteta, te preuzimnjem kontrole nad njim dobija se iluzioni doživljaj kontrole nad samim sobom.\nZnačajnu ulogu ima odnos majka-dete, koji ako nije ostvaren sa odgovarajućom privrženošću, gde majka nije odgovarala adekvatno na potrebe deteta, dovodi do mentalne konfuzije, te dete ne razvija svoje unutrašnje vodiče, ostaje zavisno od drugih, podložno osećanju bespomoćnosti i gubitku kontrole. Zbog takvog dijadnog odnosa, nesigurnost je dodatno intenzivirana u adolescenciji, te dete poprima regresivnu poziciju sa izbegavanjem separacije.\nDoživljaj praznine nastao zbog neadekvatnog odnosa postaje stanište širokog spektra emocionalnosti. Socio-emotivno povlačenje, vezivanje za roditelje putem simptoma koji ih simbiotski održava u spoju, čini da se patologija produbljuje. Porodica anorektičnog pacijenta, smatra se, da ima specifičan obrazac odnosa koji se sastoji od prezaštićenosti, rigidnosti, i trajnih maskiranih konflikta. Pominje dve patološke porodične strukture: stabilna koalicija između jednog člana i pacijenta ili ispoljavanje bračnog konflikta kroz anorektično dete.\nNa anorektično ponašanje i održavanje utiču mediji sa plasiranjem određenih idela izgleda mršavog tela, i poruka koja sledi da biti uspešan, znači biti mršav. Časopisi su preplavljeni različitim dijetama o brzom gubljenju kilograma. To je tema koja se pokreće u društvu i kad se još i uspe u gubitku kilograma, uspeh socijalni je zagarantovan, što je mladima najvažnije.\nKad želja za vitkošću postane opsesija i prinuda i razvije se strah od hrane, kad gladovanje daje osećaj moći, držanje dijete je prešlo u anoreksiju nervozu, moć u krivicu, radost u tugu. Tada pate i oni i porodica, uz konfuziju odnosa, trpljenja i agresije.\n1. Strah od debljine i hrane\n2. Opsesivna misao o smanjenju telesne težine\n3. Poremećaj telesne šeme\n4. Gubitak menstruacionog ciklusa\nPočetak bolesti je postepen i podmukao. Roditelji dugo ne shvataju i ne primećuju problem. Kreće se smanjenjem unosa hrane, probirljivošću, žalbama na stomačne tegobe, nemanje apetita. Oboleli uživa u osećanju gladi, to mu daje osećaj moći. Čak i kad dostigne svoju ciljanu težinu nastavlja dijetu. Opsesivno prati telesnu težinu.\nUporedo sa smanjenjem unosa hrane dolazi do ispoljavnja pihičke simptomatoligije. Strah od hrane i debljine postaje sve veći, te se osoba sve više povlači i izoluje od drugih ljudi i aktivnosti. Anoreksija postaje izvor samozlostavljanja, poremećaj potpuno obuzima osobu. Osoba misli da se oseća dobro i da je sve pod kontrolom.\nOsoba ne priznaje da pati, a indirektni pokazatelji upućuju na to u vidu apatičnosti, plašljivosti, do depresivnosti. Ne postoji bolest sa više kontradiktornosti i paradoksa. Ma koliko bolno i teško osećanje gladi, odložiti obrok makar za jedan sat, doživljava se kao pobeda nad potrebama. Što bolest duže traje, javlja se osećanje da su posebne, značajne, drugačije i dolaze do osećanja postojanja i sopstvenog identiteta.\nPoremećaj potpuno obuzima osobu\nOboleli svoj anorektični simptom uklapa u svoj životni koncept, te mu daje privid potpune kontrole. Oni uvežbavaju kontrolu oko toga šta sebi dopuštaju da jedu, zatim koliko im je sna potrebno, koliko vežbanja dnevno. Za njih je karakterističan i opsesivni način učenja sa neprestanim ponavljanjem gradiva, težnja perfekcionizmu, a sa stalnom sumnjom da nisu dovoljno dobro naučili.\nAnorektičar je pun samokritike, stalno se iscrpljuje raznim telesnim iznurivanjima što mu ne pada teško. Izgladnjavanje ga čini odmornim. Međutim, postoje granice telesnog iscrpljivanja koje vode obolelog konačno u inkopatibilnost sa životom i neophodnost medicinske pomoći. Tu počinje klupko da se odmotava, veoma sporo i teško. Javljaju se brojni telesni simptomi: amenoreja, gubitak kose, sniženje telesne temperature, nizak krvni pritisak, loša cirkulacija, hipotermija, suva kosa, slabi nokti, nesanica. Fatalna posledica je smrt, koja se pravo vremenskim lečenjem sprečava.\nOna predstavlja integraciju timskog znanja i intervencija koje se preduzimaju, sa određenom zakonitošću uz prilagođavanje određenom pacijentu. Specifičnost pristupa konkretnom pacijentu zavise od godina pacijenta, dužine trajanja bolesti i somatskog statusa, porodičnog okvira, praćenja terapeuta i saradnje sa njim od strane porodice, zavisi i od same strukture ličnosti pacijenta i tipa anorektičnog poremećaja (primaran, sekundaran, restriktivan, tip sa pražnjenjem). Sve navedeno određuje redosled i odabir terapijskih procedura i intervencija.\nUlazak u anoreksiju je negde biti svoj, te intruzivni terapeut može da uplaši i postane pretnja gubitka sebe. Jednom postignut osećaj moći i kontrole nad samim sobom kroz anorektični simptom se ne napušta lako, te se pacijent ne želi da odrekne nečega što mu daje smisao životu, centralnu poziciju i ulogu, osećaj važnosti.\nPovećanje telesne težine i uspostavljanje jasnih granica Ega, buđenje mentalizacije, skretanje problema sa tela na osećanja, probuditi i napraviti im unutrašnje vodiče i pomoći im da nađu put spolja. Ako sumnjate da neko u okolini boluje od anoreksije važno je da ga uputite za profesinalnu pomoć. Jednom kad je dijagnoza postavljena, može se postaviti plan tretmana. Niko nikoga ne može prisiliti na oporavak i ako se to čini obolela osoba će misliti da ste još jedna od onih koji pokušava preuzeti kontrolu nad njihovim životima te se ona postavlja odbrambeno i prkosno.\nbulimija anoreksija psihijatrija neuhranjenost\n⇐ Rehabilitacija glasa posle operacije grla\nDepresija kod adolescenata ⇒\nJelena Stojicic 22.12.2021\nBravo za autora! Odavno nisam procitala bolji i koncizniji tekst na ovu temu. Sve pohvale za dr Krasic!\nDa li neko zna kako se neki teško oboleli pacijent izlečio od anoreksije? Moja drugarica vec dugo boluje i u jako je kritičnom stanju. Potrebno mi je ime nekog odličnog nutricioniste i psihoterapeuta koji je, po mogućstvu, imao iskustva sa osobama obolelim od anoreksije.\nLjudi nisu svesni koliko je to podmukla bolest. Prave galamu oko svinjskog gripa gde je smrtnost mala, a od ove bolesti koja oduzima mnogo mladih života okreću glavu. Ja, doduše, još uvek bolujem od bulimije, a kad sam otišla kod nutricioniste, sve što mi je rekao bilo je u smislu "pričam ti priču", koju sam mogla da pročitam u časopisima, i dao mi je neku tabelicu koje ja kao treba da se držim. Nadam se da će bar neka edukacija o poremećajima u ishrani da se uvede i da se ozbiljnije gleda na obolele, jer još uvek ne znam ni jednu drugaricu koja je zadovoljna svojim izgledom i još nije držala neku dijetu.\nDva puta sam bolovala od anoreksije, bilo je lepo imati kontrolu, sve dok se nisam izgubila. Rezultat iscpljenosti i gladovanja bila je tuberkuloza, i onda je sve postalo ozbiljno. Morate ozbiljno delovati i spasiti svoje dete.\nKod mlađe ćerke ustanovljena je anoreksija. Počela je pre dva-tri meseca. Najbolji đak u školi, vredna, natprosečno inteligentna. Sa trinaest godina ustaje i uči od 7 časova ujutru! Preterano revnosna, sve isplanirano. Pohađa i muzičku školu - i tamo najbolja. Odjednom je počela da odbija hranu iako je mršava. Visina 148 a težina 30 kg. Sada sve manje jede. Problem je u neobaveštenosti i neznanju medicinskih službi. Komisija u Pančevu nas je uputila na kliniku gde primaju samo od petnaest godina. Preko veze stižemo do jednog lekara (neuropsihijatar) koji nas šalje kod nutricioniste. Tamo dobija listu - jelovnik (piše za dijabetičare). Nalazimo još jednog nutricionistu I koji prepisuje obroke. Ćerka sve manje jede i još mršavi. Preporučuju nam da ne vršimo pritisak za hranu. Dete mi sad živi od 50 gr. voća i povrća dnevno a niko ozbiljnije nije saslušao ili probao da otkrije problem. Napominjem da u porodici nema problema između mene i supruge. Posvećujemo puno pažnje deci (imamo i stariju ćerku). Otkuda sad ovo i šta da radimo? Zaista više nemamo snage da gledamo kako nam dete propada! Rasplače se, obeća da će jesti. Ali kad naleti na hranu odbija. Strašno!


Pirotsko selo Temska raj za oči: Vrt od 1200 ruža krasi Veliku stranu | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Pirotsko selo Temska raj za oči: Vrt od 1200 ruža krasi Veliku stranu\nZahvaljujući penzionerkama Zorici Jovanović i Ivanki Ristić, pirotsko selo Temska, tačnije Velika strana na desnoj obali Temštice, ovih dana je pravi raj za oči. Ove vredne Temštanke, brinu o preko 1200 sadnica ruža koje su posadile uz zidove kuća,u svojim baštama i vrtovima, dvorištima, pa čak i ispod jednog oraha kraj puta, gde na drvenoj klupici često odmaraju.\nNa prizor iz snova, niko ne može da ostane ravnodušan, a slučajni prolaznici ka Zaječaru ili ka Pirotu obavezno zastanu, naprave poneku sliku i svakako pohvale njihovu ljubav prema cveću .\nMeđu onima koji nisu odoleli da zastanu bilo je mnogobrojnih turista, pa čak i onih iz daleke Kine, koji su bili oduševljeni bajkovitim prizorom u Temskoj.\n-Počele smo da sadimo otprilike 2003. godine kada smo otišle u penziju. Od tada smo zasadile preko 1200 pelcera “kraljice cveća”.Imamo preko 20 raznih vrsta o kojima danonoćno brinemo i kada smo zasadile po dvorištima i vrtovima odlućile smo da ulepšamo i ulicu, tačnije put koji ide ka Mirkovcima i Kalni-kažu ove vredne žene koje na najbolji način promovišu svoju Temsku i čija ljubav prema cveću i želji da ulepšaju selo zaslužuju širu pažnju.\nOno što je čuveno selo Ilpolist za Šabac i Mačvu, to je Temska za Pirot. Zorica i Ivanka su i rođake. Mnogima će neverovatno zvučati, da su ruže posadile u baštama i u okućnici, a papriku u plastičnim đžakovima. Čak su pomerile i jedan plastenik u kome je bilo povrće i na to mesto posadile ruže koje sada izgledaju besprekorno. Kada su to učinile mnogi su ih gledali pomalo čudno.\nIako mnogi ovuda prolaze, niko nikada nije ukrao ni jedan cvet.\n-Kada nam potraže dobiju, ali sami nikako ne diraju. U svom vrtu s jedne i druge strane ulice, oko zidova od kuća i pomoćnih objekata ponekad su od 6 ujutro do kasno uveče jer sveće zahteva puno rada i pre svega pažnje, koja mu od bivših radnica HE Pirot i “Prvog maja” sasvim sigurno ne manjka.\nOdneli poklone deci u Strelcu


Američke luke uvele NOVČANE kazne za kasno preuzimanje kontejnera - Pluton Logistics\nU lukama Los Anđeles i Long Bič juče je počelo ranije najavljivano novčano kažnjavanje zbog kašnjenja u preuzimanju kontejnera. Prvobitno je ova naknada planirana za 1. novembar, međutim, sama najava uvođenja naknade imala je uticaja, te se broj kontejnera koji su čekali u luci smanjio za petinu. Ipak, vreme čekanja brodova na usidrenje i dalje traje dugo, te se na uvođenje naknade više ne čeka.\nPrema novim pravilima, kontejneri koji se iz luke transportuju vozom mogu da ostanu u luci najviše šest dana pre nego što počne naplata. U slučaju da ih transportuje kamion, vreme čekanja bez naplate može da bude do devet dana, prenosi KTLA.\nPosle predviđenog roka počinje naplata naknade, koja prvog dana iznosi 100 dolara, a zatim se svakog dana uvećava za 100 dolara. Primera radi, prvog dana iznos naknade biće 100 dolara, drugog dana 200 dolara, te će ukupno zaduženje za prva dva dana biti 300 dolara. Trećeg dana će naknada biti za 100 dolara veća, dakle 300 dolara, a zaduženje za sva tri dana 600 dolara, čak duplo više nego prethodnog dana.\nKako pišu američki mediji, ova državna naknada samo je jedna od mera koje su Bela kuća i američke luke preduzele poslednjih meseci, kako bi ublažile ekstremnu krizu nastalu zbog nestašice kontejnera.\nNa uvođenje nove naknade reagovala je nemačka kompanija Hapag-Lloyd, iz koje su poručili da će nova naknada ići na račun klijenata.\nU saopštenju ove kompanije, navodi se da će se naknada računati po kalendarskom danu (što uključuje i dane vikenda i praznika), kao i da ne postoji maksimalni iznos, već će se penali zaračunavati sve dok kontejner čeka u luci.\nU trenutku kada je uvedena naknada za kasno preuzimanje, 82 kontejnerska broda čekala su na usidrenje pokraj Južne Kalifornije. Prethodnih dana situacija je bila nešto bolja od one s početka meseca. Od petka je u obe luke bilo 40.700 kontejnera koji su čekali duže od devet dana, što je daleko bolja situacija nego 1. novembra kada su zabeležena 70.600 kašnjenja.\nNaknade za kasno preuzimanje su u planu i na severu zakrčene zapadne obale Amerike, tj. u luci Takoma.\n← Još jedna zemlja počela proveru TAHOGRAFA „na daljinu“\nNovi Opšti deo plana raspodele dozvola u primeni od 15. novembra →\n3. decembra 2021. 3. decembra 2021. Tomislav Jelesijević\n18. jula 2019. 19. jula 2019. marko