IGRA - PITANJA Rezultati\nEvaluativno istraživanje programa Bitef Polifonije 2012\nSaveSave IGRA.PITANJA Rezultati For Later\n30 views30 pages\nIgra pitanja je istraivaki projekat usmeren na analizu pitanja koja je Bitef polifonija ove godine ponudila i pokrenula. Tokom i nakon svakog dogaaja, sakupljana su pitanja gledalaca i uesnika, kako onih tematskih koja su se javljala kao odjek samih zbivanja, tako i novih (ponekad sasvim linih!) u kojima je radoznalost postajala okida debata, ili pak smernica za nove programske zadatke. Pitanja su sakupljena kao materijal koji neposredno govori o reakcijama na ponueni sadraj, a posredno o potrebama i oekivanjima publike kada je re o mladoj publici, to su upravo one psiholoke potrebe koje nisu uvek vidljive i teko ih je detektovati jer pripadaju dinamikom delu slike nastalom u socijalnoj interakciji, ovog puta uz stimulaciju polifonijskih sadraja.\nIspitati: A. Kako su programski sadraji ovogodinje Bitef Polifonije delovali na publiku? Kakva i koja tematska pitanja su pokrenuta?\nKojim pitanjima bi trebalo da se bavi pozorite za mlade danas? U skladu sa polazitem, istraivanje je imalo dva dela. Prvi deo se odnosio na odjek i evaluaciju ponuenih sadraja Ad (B), dok je drugi deo bio usmeren na zadatke savremenog pozorita za mlade Ad (A). Kao dodatak sakupljena su pitanja pokrenuta na okruglim stolovima i diskusijama, u kojima su uestvovali strunjaci i umetnici koji koriste tehnike primenjenog pozorita u radu sa mladima i/ili marginalizovanim grupama.\nUzorak: 153 ispitanika (oba pola, uzrasta 14-62 godine, publika BP: mladi srednjokolskog uzrasta i strunjaci koji rade sa mladima) Stimulusi: 7 predstava prikazanih na ovogodinjoj Bitef polifonije Pazi vamo! 14. septembar 2011. u 16.00, u Pozoritu Boko Buha (Ne)vidljivi grad 15. septembar 2011. u 17.00, na liniji autobusa 26 rtve ljubavi 16. septembar 2011. u 17.00, u Pozoritu Boko Buha Hamletovi glumci 17. septembar 2011. u 17.00, u CZKD kola za sve 18. septembar 2011. u 17.00, na sceni Kult UK Vuk Biti ili ne biti ena 19. septembar 2011. u 17.00, na sceni Kult UK Vuk Odabrani se bude 21. septembar 2011 u 17.00, u CZKD Roma Sijam 23. septembar 2011. u 17.00, u Bitef teatru Sakupljanje podataka: usmena anketa\nPosle svake odrane predstave, anketarke su sprovodile kratke intervjue sa gledaocima (individualno ili u manjim grupama). Nakon par uvodnih pitanja (Da li ti se dopala predstava? Da li te je zaintrigirala? O emu si razmiljao dok si je gledao/la?) , anketarke su traile od ispitanika da svoja razmiljanja pretvore u pitanje/a (Kako bi to formulisao/la u formi pitanja?). Ako bi ispitanici oklevali, ili bi im zadatak delovao suvie zahtevno, anketarke su se trudile da ga olakaju i sagovornicima pomognu (mada bez direktne indukcije), tako da nijedan ispitanik nije odbio da uestvuje. Postupak u kome se insistira na postavljanju pitanja primenjen je kako bi, pored snimanja utisaka, anketa imala stimulativnu funkciju i uvukla gledaoce u svojevrsnu igru vezanu za lini doivljaj predstave, kao i za artikulaciju ponuenih tematskih izazova. Pored pitanja sakupljenih putem ankete, registrovana su i pitanja gledalaca koja su postavljena tokom razgovora nakon predstava Svi sakupljeni podaci su zabeleeni i podvrgnuti obradi, uz korienje standardnih tehnika kvalitativne analize.\nU prvom delu istraivanja, dobijeno je ukupno 215 pitanja. Mogu se razvrstati u 8 tematskih celina:\nOdnos prema drugosti i marginalizovanim grupama (14,9 %) Odnos prema diskriminatorskim modelima ponaanja unutar diskriminisanih grupa (26,5 %) Mogunost promene (14,9 %) Sistem vrednosti (13 %) Nasilje unutar vrnjakih grupa mladih (6,1 %) Sudar se realnim okvirom (3,7 %) Identitet (3,3 %) Ostalo (5,2 %)\nOdnos prema drugosti i marginalizovanim grupama (problemi diskriminacije i predrasuda) U ovoj kategoriji, najvei broj pitanja se odnosi na diskriminaciju osoba romske nacionalnosti, to je u skladu sa tematskim fokusom ovogodinje BP . Primeri takvih pitanja su: Zato se neki Romi stide da kau ko su? , Zato nisu prihvaeni?, Kako smanjiti omalovaavanje?, Odakle potiu predrasude prema Romima?, Zato smo sami na ulici? (pitanje Romkinje). Pored pitanja etnike distance, pokrenuta su i ona koja se tiu opstanka bilo koje manjine ili manjinskog stava u vrnjakoj grupi, kao na primer Kako opstati u drutvu, a biti drugaiji od ostalih? Veina pitanja u ovoj kategoriji generisana je predstavama kola za sve i Roma Sijam.\nPrizori iz predstave kola za sve\n2. Odnos prema diskriminatorskim modelima\nponaanja unutar diskriminisanih grupa\nSakupljena pitanja u ovoj kategoriji sugeriu specifinu piramidu marginalizacije u kojoj su najee rtve Romkinje i deca, a posebno romske devojice, na primer: Zato Romkinje nemaju ista prava kao Romi?, Zato devojke moraju da se udaju tako rano?, ta ih (Rome) tera da bude tako?, Kako spreiti nasilnu udaju?, Kako spreiti Rome da iskoriavaju svoju decu? Odreeni broj pitanja se odnosi direktno na manjak izbora , npr: Zato je Romkinja ostavila svoje dete? i Da li je postojalo bilo kakvo drugo reenje?, kao i na manjak obrazovanja, odnosno rani prekid kolovanja, npr: Da li zna Romkinju koja je zavrila kolu? ili Kako romskoj deci pruiti vie informacija o polno prenosivim bolestima? Prikljuena su i pitanja koja se odnose na druge vidove subdiskriminatorske prakse, kao to su problemi glumica u vaninstitucionalnim grupama, ili (ne)vidljivost participativne umetnike prakse unutar civilnog sektora . Veina pitanja u ovoj kategoriji generisana je predstavama kola za sve i rtve ljubavi\nPrizori iz predstave rtve ljubavi\nPitanja u ovoj kategoriji problematizuju mogunost promene u odnosu na sistemske bagove i razliite drutvene paradokse u Srbiji danas. U najveem broju se odnose na opti potencijal za drutvenu promenu i mogue mehanizme, s tim to pitanjima dominira ton strepnje, sumnje i brige, npr: Da li se na kraju neto promenilo? Da li je sin prihvatio oca (Roma)?, Kako Romkinje upoznati sa ljudskim pravima? Kako poveati njihovo samopotovanje?, Kako razbiti mrtvo more i zatvoreni krug u kome ivimo?, Kako da se Romi pokrenu da rade na sebi?, Da li stvarno misle da e ovom predstavom neto promeniti?, Ko je uopte osoba koja bi mogla pomoi ugroenim Romkinjama? Zaudo, samo jedno od generisanih pitanja sadri preispitivanje line odgovornosti, i glasi: ta bih ja mogla da uinim da promenim odnos prema romskim enama i sve to nosi sa sobom rana udaja? (II ekonomska kola , 17 godina) Veina predstava ovogodinje Bitef polifonije rezultirala je pitanjima ovog tipa (6 od ukupno 8 predstava)\nPrizori iz predstave Odabrani se bude\nPitanja u ovoj kategoriji problematizuju vrednosnu orijentaciju u vrnjakim i manjinskim grupama, i odnose se mahom na potragu za uzrocima takvog stanja , npr: Da li devojke smatraju da su navijai dobri frajeri? , Koji su uzroci takvog stanja?, ta je potrebno da bi se u drutvu promenile vrednosti? , Zato keva pravi veu frku oko nevinosti nego oko toga to je ubila enu?, Zato je Romima dobra samo ona koja je nevina? , ta je za tebe obraz? ...\nNasilje unutar vrnjakih grupa mladih\nPitanja su vezana za razliite vidove fizikog i psiholokog zlostavljanja i porast agresije u kolama, na primer: Zbog ega niko ne reaguje na scene nasilje?, ta da radi nastavnik kada u razredu doe do tlaenja? ,Koja je poenta navijaa da idu ulicom i razbijaju izloge? ,ime je generisana agresivnost u drutvu? Kako tome stati na put? Najvei broj pitanja u ovim kategorijama generisana je predstavom Pazi vamo!\nPrizori iz predstave Pazi vamo!\nSudar sa realnim okvirima\nPitanja u ovoj kategoriji sugeriu visok stepen neprepoznavanja i nepoznavanja konteksta, na primer: Da li se ovakve stvari zaista deavaju u realnosti?, Koliko je to zapravo istinski zastupljeno?, Da li je to prava slika naeg drutva? Ili je sve to malo preterano? Registrovana pitanja ukazuju na manjak informacija kao i na sve izrazitiju segregaciju srpskog drutva.\nManji broj pitanja odnosi se na potpuno lina preispitivanja podstaknuta simbolikim potencijalom predstave, na primer: Od ta tri karaktera, gde ja pripadam? Kakva sam ja osoba?, Kakav je na /moj odnos prema zemlji i prema prirodi?, Sa kojim pravom baca nenost? Zato? Da li me ta nenost u stvari gui kada se baca?\nPrizor iz predstave Roma Sijam\nPitanja koja se ne mogu grupisati niti svrstati ni u jednu od prepoznatih kategorija .\nPrizor iz predstave Biti ili ne biti ena\nKreativni proces aktera (15,8 %)\nRegistrovan je i odreen broj pitanja koja uopte nisu bila vezana za ponuene teme ve su se odnosila na kreativni proces uesnika: na nain rada, umetnika iskustva, metodoloki i/ili produkcijski okvir predstave. To je razumljivo kada se uzme u obzir da predstave Bitef polifonije privlae mlade umetnike koliko i aktiviste. Primeri takvih pitanja su: Kakve su line impresije glumaca u vezi sa samim procesom rada?, Koliko ste spremali predstavu?, Kad odete u drugu dravu, da li ukljuujete lokalne grupe? U kojoj meri?, Koliko mislite da je za vas rad na ovoj predstavi bio vaan i ta ete sada sa tim?, Da li vas je predstava promenila? ...\nDopuna ili nedovoljna jasnoa prie (7,9%)\nTakoe, evidentirana su pitanja koja ukazuju na probleme kognitivne jasnoe i nedokuivost autorovih namera ili pak njegovu nevetinu u graenju prie (Ko je koga ubio i zato?). Veina takvih pitanja generisana je nakon jedne predstave o emu e biti vie rei neto kasnije.\nPrizori iz predstave (Ne)vidljivi grad\nKako nai izlaz iz haosa i entropije? Kako bi se moglo spreiti da Romi imaju vea prava od Romkinja?\nIma li zvezdaa u grupi? Kako u romskim naseljima zatititi decu od rane i prisilne Moe li to udaje? drugaije?\nDa li Romi idu da se ale kod direktora kad ih Zato je dozvolio profesorka ugroava? da se deci li nastaviti? Zato ne? dogodi ono to Da li misli da si se desilo njemu? pokrenula bar neku malu Kako zatititi Kako se ponaati promenu? Romkinje koje bi kad naie grupa se suprotstavile navijaa ili se desi Imate li prijatelje tlaenju od neki incident? Koliko je naporno Rome? Zato ne? strane njihove prikupiti podatke o zajednice? Gde ponaanju svih tih bi one mogle da ljudi? odu?\nKako to da su roditeljima vanije pare od njihove dece? ta sada, na kraju, misli o ta e biti dalje Romima? sa kolom? Hoe Zato Romi moraju da se pridravaju takve tradicije i to ba na takav nain? Zato je tradicija iznad svakog odnosa? Da li sam ostarila pa me je tako dirnula scena Ledi Magbet?\nNajmanje tematskih pitanja generisano je iz predstave Hamletovi glumci. Ujedno, ova predstava se izdvaja po broju pitanja koja se odnose na kognitivnu jasnou (vie od polovine ine sumnje ili nagaanja vezana za autorove namere) , a pitanja izraavaju potrebu za razjanjenjem prie: Ko su kralj i kraljica?, Zato se ubila Ofelija?, emu onaj sanduk? ,Zato smo pozdravili kralja a onda su ga odjednom izveli i batinali?. Nalaz ukazuje na znaajan nesklad u odnosu na semantiki potencijal, pa ak i kvalitet drugih predstava Bitef polifonije. Predstave Nevidljivi grad, Biti ili ne biti ena i Odabrani se bude generisale su veliki broj pitanja koja se tiu kreativnog procesa aktera i metodolokog pristupa. Ostaje upeatljivo da rad profesionalnih umetnica izaziva radoznalost vezanu za pozorina iskustva, doivljaj i nain rada, dok predstave u kojima su glavni akteri upravo mladi srednjokolskog uzrasta - pretresaju i pokreu vana drutvena pitanja (mada su na njihove rezultate svakako uticali koordinatori i kreatori programa koji su sa njima radili)\nPrizori iz predstave Hamletovi glumci\nNalazi ukazuju na problemski orijentisan, intrigantan i semantiki bogat program. Ne samo da su ostvarene ambicije vezane za elaboraciju problema diskriminacije Roma/kinja, ve su ponueni sadraji pokrenuli vie tematskih tokova od kojih je najupeatljiviji, a po uestalosti najevidentniji, problem subdiskriminatorske prakse /marginalizacija unutar marginalizovanih grupa/. Za to su svakako najzaslunije predstave kola za sve i rtve ljubavi koje su pokrenule i najvei broj pitanja na ovogodinjoj Bitef polifoniji. Dragoceni tematski segmenti koji upotpunjuju programski fokus jesu problemi agresije i vrednosne orijentacije, koji se najee javljaju u pitanjima nakon predstave Pazi vamo! Postoji li mogunost promene i gde se zapravo krije, pitaju se gledaoci nakon veine prikazanih predstava. ak i kada ta pitanja zvue pesimistino, Bitef polifonija ih izvesno budi i pretresa to je svakako preduslov buduih akcija. Kao to je oekivano, vei broj detektovanih pitanja posveen je ispitivanju metodolokih izazova u procesima primenjenog pozorita. Kreativni proces umetnika koji koriste specifine tehnike u radu sa mladima i/ili marginalizovanim grupama privlae panju i bude radoznalost svih onih sa slinim interesovanjima koji ve godinama poseuju programe Bitef polifonija (ukupan broj gledalaca 2011: ~1050).\nUzorak: 46 ispitanika (oba pola, uzrasta 14-65 godine, publika BP: uesnici, posetioci i strunjaci koji rade sa mladima) Sakupljanje podataka: usmena anketa Postupak: nakon otvaranja, kao i pre svakog programa Bitef polifonije, anketarke su izabranim ispitanicima postavljale pitanje Kojim i kakvim pitanjima bi trebalo da se bavi pozorite za mlade danas? Svaki ispitanik je mogao da kae jedno ili vie pitanja po izboru. Prilikom izbora ispitanika voeno je rauna da podjednako budu zastupljeni mladi, strunjaci koji rade sa mladima kao i predstavnici drugih zanimanja.\nSakupljeno je ukupno 91 pitanje, koja se mogu grupisati u 8 kategorija:\nIdentitet i problemi komunikacije (+ kontraverze vezane za nove vidove komunikacije) (34,1%) Vrednosna orijentacija mladih (17,6%), Odnos prema kulturi (artefaktima) i obrazovanju (12,1%) Odnos prema drugosti (problemi predrasuda i diskriminacije) (11 %) Odnos prema budunosti (11 %) Sloboda i manjak izbora (5,5 %) Bolesti ovisnosti (4,4 %) Ostalo (4,4 %)\nIdentitet i problemi komunikacije U ovu kategoriju su grupisana pitanja koja se odnose na formiranje identiteta uporedo sa razvojem novih vidova komunikacije i svih kontraverzi koje takva promena donosi: Ko sam Ja ovde? ta hoe od mene? Kako da dam? Kako da primim? Kako pokazujem oseanja? Kako me vidi? Kako ja tebe vidim? ta nose sa sobom novi vidovi komunikacije? Da li internet u sutini stvara lanu sliku o sebi dok se potencijali sistematski zaputaju? Kako to utie na odnose, ljubav, prijateljstvo? Ko je moj avatar u koli, kod roditelja, u drutvu?\nVie od treine ispitanika kao kljuna navodi jedno ili vie ovih pitanja koji se meusobno prepliu, formirajui sloeni sklop (neku vrstu detektovanog sindroma)\nVrednosna orijentacija mladih ...vrlo esto se prepoznaje u pitanjima\nkoje ispitanici smatraju za relevantno polazite novih dramskih formi, na primer: ta je danas ivotna vrednost? Zato i u kojim situacijama mladi nemaju ideju u viem smislu: kakav u ovek da budem? Da li prave ili konzumiraju ideologiju? Koje su njihove vrednosti i kakav je njihov odnos prema informacija koje im se serviraju putem medija? ta im nameu aktuelni kulturni modeli? ta je dobro a ta loe? ta je zdravo, ta je bolesno? Ko odredjuje sta je lepo i vredno? Koje vrednosti nae drutvo prihvata kao vane, a koje samo deklarativno prihvata mada se ponaa u potpunoj suprotnosti?\nOdnos prema kulturi (artefaktima) i obrazovanju\nOvo je jedina kategorija u kojoj pitanja potiu iskljuivo od starijih i ukazuju na izvestan nivo rezignacije zbog nepotovanja vrednosti koje sami ispitanici neguju, i/ili uzimaju per se, na primer: Zato mladi ne idu vie u pozorite? Zato mladi danas ne itaju? Koja je veza izmeu obrazovanja i kvaliteta ivota? Da li ih prividna informisanost ili prezasienost poluinformacijama vraa na nivo peinskih ljudi jer se potencijali zaputaju ili pak ne prepoznaju?\nOdnos prema drugosti\nOdreen broj pitanja problematizuje predrasude prema manjinskim grupama, a posebno diskriminaciju osoba romske nacionalnosti, na primer: Koji su razlozi netolerancije prema Romima? Da li se Romi bilo ta pitaju? Da li smo drugaiji i zato? Da li se ja sutinski razlikujem od Roma ili osobe u kolicima, ili osobe sa drugaijom seksualnom orijentacijom? Da li drugaiji imaju mesto u drutvu? Moe se pretpostaviti da su sugerisana pitanja delimino posledica ponuenih programskih sadraja (meu ispitanicima je bilo onih koji su pratili vie predstava), a delimino i strunog usmerenja ispitanika zainteresovanih za rad sa osetljivim grupama.\nOdnos prema budunosti\nU ovoj kategoriji su pitanja koja se odnose na ivotne izbore i egzistenciju u blioj ili daljoj budunost, na primer: Kako se osamostaliti, zaraditi i odrati lini integritet u mladom kapitalizmu?, Kuda otii ako mi ovde nije dobro?, ta dalje posle zavrenog kolovanja u ovoj zemlji?, Kako da pronaem mesto u svetu?, ta ih eka i kako da se snau?, Kako osigurati budunost?, Na koji nain da se pazimo od svega to nas oekuje?. Mada nose drugaija znaenja, pitanja iz ove kategorije podseaju na kategoriju mogunost promene jer dominira ton strepnje i zabrinutosti.\nSloboda i manjak izbora\nU ovoj kategoriji su pitanja koja se odnose na prepoznavanje i definisanje slobode, mahom u kontekstu nametnutih kulturnih modela; na primer: ta je sloboda?, Kako slobodno birati? Da li mladi trae razliite opcije?, Da li se trude oko proirenja opcija?, Kakav je njihov odnos prema manjku opcija?\nManji broj pitanja koja potiu od srednjokolaca otvara problem ovisnosti meu mladima: ta donosi droga?, Kako narkomani utiu na nae drutvo, a kako mi treba da se odnosimo prema njima?\nPo proceni publike, najvanija pitanja u dramskim strukturama za mlade trebalo bi biti identitetsko-komunikacijskog tipa u kontekstu specifinog tehnolokog razvoja koji profilie potrebe nove digitalne generacije mladih (prati ih koliko i stvara!) Takoe otkrivaju se kao vana pitanja vrednosne orijentacije, ukljuujui odnos prema drugosti uslovljen zadatim kulturnim modelima evaluacija pokazuje da su ova pitanja ve pokrenuta u okviru ovogodinjeg programa, a sigurno je da zahtevaju posebnu panju u budunosti. Ostaju vane univerzalne teme kao to su sloboda, moja budunost i odnos pojedinac/drutvo, ali ponovo u kontekstu aktuelnih drutvenih paradoksa i skuenih izbora koje prete novoj generaciji mladih. Sigurno je da je ovogodinja Bitef polifonija ponudila vana pitanja, delimino ih istraila i pokrenula nova. Treba ih pratiti i ispitati. Smernice za 2012. su relativno jasne, a oekivanja sve vea!\nKao dodatak, sakupljena su pitanja koja su se javila u okviru okruglih stolova i strunih diskusija: 16.09. 2011. 12:00 PROCESI I PRODUKTI POZORITA ZA DRUTVENE PROMENE Panel diskusija posveena upotrebi teatarskih tehnika u radu sa mladima iz osetljivih drutvenih grupa (moderatorka: Milena Bogavac) 17.09. 2011. 12:00 MARGINALIZACIJA KAO IZAZOV Konferencija i prezentacija projekta Obrazovno pozorite i drama kao podsticajno sredstvo inkluzije Roma (moderatorka: Ljubica Beljanski-Risti) 22. 09. 2011. 17:00 TAMO GDE SE NE IDE, ONO O EMU SE NE GOVORI Okrugli sto o iskustvima i domaajima primenjenog pozorita u Srbiji (moderatori: Marko Pejovi i Aleksandra Jeli) Pitanja koja slede nisu kategorisana i rangirana, niti je vrena analiza uestalosti, ve je namera bila zabeleiti SVA vana pitanja koja su tokom razgovora pokrenuta.\nPo emu je specifian rad sa mladima koji dolaze iz dramskog studija u odnosu na rad sa decom iz osetljivih grupa (kao to su deca ulice), ili sa namenski okupljenim akterima forum teatra? U kojoj meri i na koji nain primena dramskih tehnika menja usvojene kognitivne modele i stavove uesnika, kao i doivljaj sebe? Kako se profilie ciljna grupa kada se pokree projekat koji tematizuje odreeni drutveni problem, posebno u repertoarskim pozoritima? Da li postoji antagonizam izmeu profesionalnih umetnika i strunjaka iz civilnog sektora koji se bave psihosijalnom podrkom? Koliko se njihov nain rada i stavovi razlikuju? Da li ta polarizacija teti i vodi dogmatinosti? Kako problemi koje pokuavamo da reimo postaju sredstvo za proizvodnju istih tih problema? Ko sve moe praviti umetnost? Da li je to ljudsko pravo ili pravo profesije? Proces ili produkt? ta je tu vanije? Zbog ega su vani kvalitet i dejstvo produkta koliko i procesa?\nZato se ee radi u grupama homogene strukture nego sa meovitim grupama? ta donosi takvo ogranienje? Kako se biraju i/ili stvaraju dramski predloci u radu sa marginalizovanim grupama? Da li su strunjaci, ali i umetnici sutinski otueni od realnih problema koje pretenduju da reavaju? U kojoj meri prate potrebe i lina istraivanja ljudi sa kojima rade, a u kojoj meri se rukovode nekim javnim miljenjem, ili svojim linim, ve formiranim stavovima? Kada se ljudi ukljuuju u ovu vrstu programa, sa kakvim oekivanjima ulaze? Da li svi uesnici znaju u ta se uputaju i da li bi se ponovo ukljuili da su znali? Da li razumemo drugaiju kulturu? Koliko smo spremni da zaista prihvatimo drugaije nazore? Da li obrazovanje jeste vrednost? Inkluzija ili asimilacija, ime se zapravo bavimo kada radimo sa i za Rome? Koliko je izraena marginalizacija unutar marginalizovanih grupa?\nKako (mi, lino) biramo grupe kojima pripadamo? Zato se negiraju razlike koje nosimo u sebi, sutinski internalizovane? (Zato se izjednaava princip socijalne jednakosti sa brisanjem svake vrste linih/iskustvenih razlika? Koliko ukidanje razliitosti ugroava bazine humanistike principe na koje se oslanjamo u radu?) Kako savladati diktat politike korektnosti u razvoju projekata , ali i u samom kreativnom procesu? Kakva je motivacija onih koji rade sa marginalizovanim grupama, koristei tehnike primenjenog pozorita? Da li prepoznajemo potencijalnu zloupotrebi u naim redovima? Da li umetnici i strunjaci koji koriste tehnike primenjenog pozorita ine bilo ta na nivou sistemske i politike promene (legislative)? Zato ne? ta dakle vide kao osnovni cilj svog angamana? Da li je ova vrsta rada vana za pojedinca, i da li uopte postoji potreba da se ova vrsta prakse realizuje?\nOkamenjene standardne slike pitanja valja oiveti sveim dahom, a ula sluha obnoviti. Mata pitanja ne sme da bude zarobljena. Uzrone veze moraju da postoje. Iz svih naih sluajnosti valja opet izvui nunosti.\nPeter Handke, 1989


Servis 11.11.2016.godine. – RTV Bugojno\nSaobraćajna situacija u BIH povoljna.\nSaobraćajnice su suhe ili mjestimično vlažne,a frekvencija vozila umjerenog intenziteta, izuzev dionica u gradskim centrima gdje je promet vozila pojačan.\nVozačima skrećemo pažnju na moguće sitnije odrone zemlje ili kamenja i molimo za opreznu vožnju, prilagođenu uslovima na putu. Tokom dana, zbog deminiranja terena, povremene polusatne obustave aktuelne su na magistralnim putevima M-6 Stolac-Ljubinje (07-16 sati) i M-4 Teslić-Kotor Varoš (Rujevica, 08-16 sati), kao i na regionalnom putu R-467 Zavidovići-Olovo (Smajilbašići polje, 08-16 sati). Na magistralnom putu M-19.3 Rogatica-Ustiprača u mjestu Dub (od 09 do 10 i od 13 do 15 sati), dolazi do povremenih kraćih obustava, a razlog su minerski radovi. Od puteva sa aktuelnim radovima izdvajamo magistralne puteve: M-16 Banja Luka-Jajce, M-16 Donji Vakuf-Bugojno, M-16.2 Prozor-Jablanica i M-18 Priboj-Simin Han. Na graničnim prelazima zadržavanja nisu duža od 30 minuta.\nProtekla 24 sata na području SBK dogodilo se 10 saobraćajnih nezgoda u kojima je 1 osoba teže povrijeđena. Iz saobraćaja su isključena 8 vozila i 6 vozača motornih vozila, uručena su 102 prekršajna naloga iz oblasti saobraćaja, evidentirana su 53 slučaja prekoračenja dozvoljene brzine. Jutros je u našoj zemlji bilo umjereno do pretežno oblačno vrijeme. Po kotlinama i uz riječne tokove bilo je magle ili niskih oblaka.\nTemperature zraka u 07 sati: Sokolac -5 stupnjeva, Bjelašnica -4, Sanski Most i Tuzla -1, Sarajevo, Kupres, Bugojno i Banja Luka 0, Zenica, Livo i Doboj 1, Goražde 3, Gradača i Trebinje 5, Mostar 6, Bihać 8 stupnjeva. Danas u Bosni i Hercegovini umjereno do pretežno oblačno vrijeme. Od sredine dana kiša se očekuje u ponegdje u Krajini, zapadnim područjima Bosne i u Hercegovini. Slabije padavine u sjevernim, centralnim i istočnim područjima Bosne. Na planinama sa susnježicom i snijegom. Krajem dana i tokom večeri u Hercegovini je moguća i grmljavina. Više padavina u noći na subotu. Vjetar slab do umjerene jačine. Prije podne južnog i jugoistočnog smjera. Poslije podne vjetar u skretanju na sjeverni i sjeverozapadni smjer. Najviša dnevna temperatura zraka većinom između 6 i 12, na jugu zemlje do 15 stupnjeva.\nSutra u Bosni sa snijegom ili susnježicom. U sjevernim područjima će padati i kiša. Glavnina padavina prije podne. U Hercegovini slaba kiša prije podne, na planinama snijeg. U večernjim satima postepeno smanjenje oblačnosti sa zapada i juga i prema istoku zemlje. Vjetar umjerene jačine sjevernog i sjeverozapadnog smjera. Temperatura zraka uglavnom između 1 i 6, na jugu zemlje od 6 do 11 stupnjeva.


Dačić: Ideja o "velikom Šengenu" dobra, ali zašto je onda razbijena Jugoslavija? | Trebinje Danas\nDačić: Ideja o "velikom Šengenu" dobra, ali zašto je onda razbijena Jugoslavija?\n12.07.2021. u 11:48\nPredsjednik Skupštine Srbije Ivica Dačić ocijenio je da je ideja kandidata za visokog predstavnika u BiH Kristijana Šmita o stvaranju "velikog Šengena" na Balkanu i uvezivanju država u regionu dobra, ali da se postavlja pitanje zašto su se onda vodili ratovi na prostoru bivše Jugoslavije.\n- Što onda razbismo Jugoslaviju? Zašto se sada vraćamo na to? Ovo vam je kao kada se zatvori krug, pa se krene opet iz početka. Sve te inicijative su dobre, s tim što je pitanje zašto smo imali sve ono što se dešavalo devedesetih da bi se sada mirili i uvezivali - rekao je Dačić za Televiziju "Hepi".\nIdeju "velikog Šengena" na Balkanu Šmit je pomenuo na međunarodnom skupu u Dubrovniku.\n- Za EU ključno pitanje je treba li zadržati šest država zapadnog Balkana na okupu i među njima sprovesti djelimične integracione procese koji bi mogli dovesti i do takozvanog velikog Šengena - rekao je Šmit.


Dekarbonizacija Audi A5 (5F) 3.0 TDI 286ks\nDekarbonizacija Audi A5 (5F) 3.0 TDI 286ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora za Audi A5 (5F) 3.0 TDI godina proizvodnje 2016- sa 286ks i pogonom na dizel.\nDekarbonizacija Audi A5 (5F) 3.0 TDI 286ks Servis\nDekarbonizacija Audi A5 (5F) 3.0 TDI 286ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora po povoljnoj ceni za Audi A5 (5F) 3.0 TDI godina proizvodnje 2016- sa 286ks i pogonom na dizel.\nDekarbonizacija Audi A5 (5F) 3.0 TDI 286ks Cena


Zbog generalnog štrajka najvećih grčkih sindikata iz privatnog i javnog sektora juče su bili zatvoreni granični prelazi, obustavljen prevoz trajektima na grčka ostrva, a odloženi su i brojni letovi, javni prevoz i druge usluge.\nKako navodi AP, jednodnevni štrajk zatvorio je škole, dok su bolnice radile smanjenim kapacitetom. Na ulicama Atine marširalo je oko 8.000 ljudi, a u Solunu se okupilo više od 3.000 demonstranata. Radnici širom Grčke stupili su u štrajk zbog višegodišnjih rezova i novih mera štednje koje stupaju na snagu nakon što ovoga leta istekne treći međunarodni paket pomoći. Na zahtev međunarodnih kreditora budžetske mere štednje biće nastavljene bar još dve godine, a sindikati optužuju vlasti u Atini za pad životnog standarda građana i radničkih prava u Grčkoj.\nInače, od izbijanja krize 2009. godine, Grčka je dobila 260 milijardi evra pomoći u zamenu za sprovođenje oštrih mera štednje poput otpuštanja u javnim službama, povećanje poreza i smanjenja penzija.Uprkos protivljenju većeg dela javnosti, premijer Aleksis Cipras potpisao je 2015. trenutni paket pomoći koji ističe ovog avgustu. Njegova vlada pristala je na zahteve kreditora da u 2019. i 2020. dodatno smanji penzije i poveća poreze, ali je obećala da će nakon toga ponovo uvesti kolektivne pregovore i povećati minimalnu platu.\nDa se ministri biraju na fotu - rezultat bi bio manje ciničan“Utvrditi činjenice o stanju lokalne demokratije u Srbiji”


“Slavija” obilježava 110 godina bogate fudbalske tradicije - Glas Srpske\n“Slavija” obilježava 110 godina bogate fudbalske tradicije\nSrna 16.06.2018 15:58\nIstočno Sarajevo - Fudbal se na području Sarajeva igra više od jednog vijeka, što najbolje ilustruje bogata istorija Fudbalskog kluba “Slavija” iz Istočnog Sarajeva, koji će ove godine proslaviti 110 godina postojanja.\n“Slavija” je najstarije i najuspješnije sportsko društvo u Sarajevu do Drugog svjetskog rata - napominje istoričar Aleksandar Kostović, koji za sebe kaže da je i sam, od malena, “zaražen virusom” navijanja za taj klub.\n“Pošto sam istoričar po struci, istraživanje žSlavijež je krenulo kao neki vid hobija. Naišao bih na članak o ovom sportskom društvu i sačuvao”, objašnjava Kostović za Srnu, pojašnjavajući da je u početku imao uvid samo u opšte stvari koje su svima bile dostupne.\nSa digitalizacijom Narodne biblioteke Srbije, koja je omogućila uvid u arhivska izdanja štampe do Drugog svjetskog rata, Kostović je krenuo da istražuje istoriju “Slavije” na stranicama “Politike”, “Vremena” i “Pravde”.\n“Dešavalo mi se da ostanem čitavu noć pretražujući te arhive dok ne bih našao neki zanimljiv tekst. Onda sam uvidio da treba da počnem skupljati materijal za knjigu o istoriji žSlavijež, koja bi trebalo da svjetlost dana ugleda do kraja ove godine”, navodi Kostović.\nDio građe za knjigu građani Istočnog Sarajeva mogu da vide u narednih mjesec dana u formi izložbe “Slavija 1908 - Velikani prošlog vremena”, koja je 13. juna postavljena u kafiću “Elefant”.\nOn pojašnjava da izložba kroz pet cjelina pokazuje razvojni put “Slavije”, od čega tri vremenske cjeline pokrivaju period od osnivanja kluba 1908. godine do kraja tridesetih godina 20. vijeka.\nČetvrta cjelina posvećena je izlasku “Slavije” u Evropu, a peta najznačajnijim imenima ovog kluba, među kojima je i najuspješniji igrač svih vremena Slavko Zagorac.\n“Srednjoškolski sportski klub” bio je prvi nezvanični naziv simpatične sportske družine gimnazijalaca, koja je, osim fudbala, bila začetnik i mnogih drugih sportskih disciplina u Sarajevu poput lake atletike, planinarstva, skijanja, tenisa, boksa, konjičkog sporta i vaterpola.\nKad je riječ o fudbalu, prema podacima kojima raspolaže Kostović “Srednjoškolski sportski klub” za protivnika u prvim utakmicama imalo je austrijske vojnike 84. pukovnije na službi u Sarajevu, a prvo gostovanje bilo je u Splitu 1912. gdje su dvije utakmice odigrane sa “Hajdukom”.\n“Na Glavnoj skupini kluba održanoj 10. septembra 1913. godine donesena je odluka da se klub nazove žSrpski sportski klubž i pod tim imenom je funkcionisao i za vrijeme Prvog svjetskog rata u dalekoj Odesi gdje su se, pod vođstvom Steve Gerovca, okupili naši dobrovoljci koji su se tamo zatekli”, naglašava Kostović.\nDanašnje ime kluba, datira od 1921. godine, kada kreće poslijeratni period stabilizacije i stvaranje modernog sportskog društva “Slavija” što je simbolizovalo tadašnji period slavenstva i ujedinjenja južnih Slovena.\nPrema njegovim riječima, nakon Prvog svjetskog rata “Slavija” je sa sarajevskim “Hajdukom” i “SAŠK-om” napravila igralište na Skenderiji na kome su igrali do izgradnje sopstvenog stadiona na Marijin dvoru, koji je svečano otvoren 3. maja 1925. godine, i bio najmodernija sportska građevina tog vremena u Sarajevu.\n“Dresovi u kojima se nastupalo su prvo bili boje praške Slavije - crveni, da bi dvadesetih godina sportska oprema u kojoj se nastupalo bila crno-bijela, a najveće uspjehe žSlavijaž je postigla igrajući u plavim dresovima tridesetih godina prošlog vijeka”, istakao je on.\n“Slavija” od 1929. godine postaje dominantan klub iz Sarajevskog podsaveza, tako da već tridesetih godina prošlog vijeka počinju redovno da igraju ligu Kraljevine Jugoslavije, a dva puta su se borili i za titulu državnog šampiona.\nKostović je iznio zanimljivu činjenicu da je na proslavi 30 godina rada kluba prisustvovao i predsjednik Vlade tadašnje Kraljevine Jugoslavije Milan Stojadinović, uz brojne goste iz zemlje i inostranstva.\nSlavija je 1940. godine bila prvi klub iz BiH koji je odigrao neku evropsku utakmicu u tadašnjem najznačajnijem “Mitropa /Srednjoevropskom/ kupu” protiv slavnog mađarskog “Ferencvaroša”.\n“Prvu utakmicu na domaćem terenu žSlavijaž je senzacionalno pobijedila 3:0, dok je u drugoj utakmici u gostima izgubila sa 11:1”, navodi Kostović.\nPoslije Drugog svjetskog rata, nove komunističke vlasti ugasile su “Slaviju” bez ikakvog objašnjenja, a obnova kluba je morala da sačeka ratnu 1993. godinu.\nDo 2004. godine Fudbalski klub “Slavija” iz Istočnog Sarajeva takmičila se u Prvoj i Drugoj ligi Republike Srpske, a u sezoni sezoni 2003/04. sa osvojenim prvim mjestom obezbijeđen je ulazak u Premijer ligu BiH.


Pin-up fotografije holivudskih zvezda | CityMagazine\nPin-up fotografije holivudskih zvezda\nPin-up fotografije su bile popularne pedesetih godina i na njima su prikazane privlačne devojke, često u kupaćim kostimima ili garderobi koja je u to vreme smatrana izazovnom.\nOvakve fotografije su štampane u formi razglednica i postera kako bi mogle da budu zakačene (pinned-up) na zidu. Feministkinje su kasnije kritikovale ovu praksu, ali čini nam se da je u poslednje vreme pin-up moda ponovo aktuelna.\nMeđu ženama koje popularizuju ovu vrstu estetike je igračica u burlesci Dita Von Teese, ali i veliki broj holivudskih glumica koje možete da vidite u našoj galeriji:\nDita Von TeeseOtvori galeriju\n30. jul 2015.\nNajlepše manekenke koje možete da pratite na Instagramu\nSunčanje: Kako da nabacite bakarnu boju i ne izgorite prvih dana na moru\nNov trend u farbanju kose je colombré\nNajlepše letnje frizure dita von teese · pin-up · scarlett johansson\nNajlepše letnje frizure\nInstagram: Zvezde se skinule u bikini\nKome najbolje, a kome najgore stoji brada


2019-2021 – Kratak program studija „Bioinformatika za biologe“ na Računarskom fakultetu Univerziteta Union u Beogradu\n2015 – doktor bioloških nauka, Biološki fakultet (BF), Univerzitet u Beogradu (UB), (naslov teze: "Molekularni markeri hronične inflamacije i apoptoze kod inflamatornih bolesti creva")\n2021 - Viši naučni saradnik, Institut za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo (IMGGI), UB\n2011 – Istraživač saradnik, IMGGI, UB\n2010 – Istraživač pripravnik, IMGGI, UB\n„Retke bolesti: molekularna patofiziologija, dijagnostički i terapijski modaliteti i socijalni, etički i pravni aspekti“, potprojekat: „Kronova bolest: molekularnogenetički markeri poremećaja inflamacije i apoptoze i farmakogenetički pristup u modulaciji terapije“ (MPNTR, III 41004, 2011-2019) - učesnik\n„Strukturalni elementi genoma u modulaciji fenotipa“ (MNTRS, 143051, 2006-2010) – učesnik\nProjekat „Nutrigenetika i status vitamina D, cinka i selena u srpskoj populaciji: da li smo spremni za COVID-19?, finansiran od strane programa Pokreni se za nauku (2020-2021) - učesnik\nCOST akcija: CA18240 – “ADHEsion GPCR Network: Research and Implementation Set the path for future Exploration”, 2019-2023 - član za Srbiju i rukovodilac 1. radne grupe/radnog paketa\nProjekat „Towards personalized treatment for inflammatory bowel disease: pursuit for biomarkers of glucocorticoid drug response“, Labena Grant Challenge 2020 – rukovodilac\nBilateralni projekat naučno-tehnološke saradnje između Republike Srbije i Republike Slovenije 2014-2015, pod nazivom: „Farmakogenomički markeri u imunosupresivnoj i imunomodulatorskoj terapiji: od validiranih markera do kitova za genotipizaciju i kliničkih algoritama“ (451-03-3095/2014-09/45, 2014-2015) - učesnik\nNoć istraživača - Science in Motion for Friday Night Commotion “SCIMFONICOM” 2018-19 (H2020-MSCANIGHT-2018-818747) - učesnik\n2020 – Volonterski rad u nacionalnoj laboratoriji za molekularnu detekciju infektivnih agenasa „Vatreno oko“, Kliničkog centra Srbije\n2016-2020 - Predavač na doktorskim studijama na Biološkom fakultetu UB u okviru studijskog programa molekularna biologija (predmet „ Molekularna genetika bolesti čoveka“)\n2018 - Član organizacionog komiteta kongresa „Belgrade Bioinformatics Conference“ (BelBi2018) u Beogradu\n2011-2019 - Učesnik u brojnim manifestacijama sa ciljem edukacije i popularizacije nauke (u organizaciji projekata “Mala škola DNKlogije” 2009-2011, MPNTR RS, i Evropskog projekta Noć Istraživača)\nIdentifikacija molekularnih, farmakogenomskih i farmakotranskriptomskih markera kod inflamatornih bolesti creva, Kronove bolesti (KB) i ulceroznog kolitisa. Genetička osnova inflamatornih bolesti povezanih za poremećenom crevnom homeostazom. Farmakogenomika i farmakotranskriptomika lekova koji se koriste u terapiji dečje akutne limfoblastne leukemije. Primena biostatistike i bioinformatike u biomedicini. Izučavanje genetičkih faktora rizika za teže oblike bolesti COVID-19.


Profesionalni vojnik | Vojska Srbije\nProfesionalni vojnik je lice koje ima najmanje osnovno obrazovanje, koje je odslužilo vojni rok pod oružjem ili je na drugi način vojno obučeno i koje je u radnom odnosu na određeno vreme radi obavljanja vojnih dužnosti.\nProfesionalni vojnici su osnovni izvršioci mnogobrojnih vojničkih zadataka i dužnosti, stručnih, stručno-specijalističkih i manje složenih i pomoćnih poslova u komandama, jedinicama i ustanovama Vojske Srbije.\nKako postati profesionalni vojnik\nOpšti uslovi koje državljanin Republike Srbije treba da ispunjava radi prijema u profesionalnu vojnu službu u svojstvu profesionalnog vojnika, su:\nda je bezbednosno proveren i da nema bezbednosnih smetnji za prijem u profesionalnu vojnu službu, u skladu sa propisima kojima je uređeno vršenje bezbednosne provere u Ministarstvu odbrane i\nda je odslužio vojni rok sa oružjem.\nPosebni uslovi utvrđuju se konkursom i propisuju se za svako mesto koje je konkursom oglašeno za popunu, a uglavnom su da kandidat poseduje određenu vrstu i stepen stručne spreme, uverenje-sertifikat, vozačku dozvolu i slično.\nIzborni postupak se sprovodi samo među kandidatima koji ispunjavaju uslove konkursa za prijem na formacijsko mesto na koje konkurišu, a obrazac prijave za prijem u Vojsku Srbije u svojstvu profesionalnog vojnika kandidat preporučenom poštom dostavlja vojnoj pošti sa kojom želi da zaključi ugovor.\nUz obrazac prijave prilaže se:\nizvod iz matične knjige rođenih (original ili foto-kopija overena u sudu, opštini ili kod javnog beležnika, ukoliko nije na novom obrascu ne stariji od 6 meseci);\nuverenje o državljanstvu (original ili foto-kopija overena u sudu, opštini ili kod javnog beležnika, ne starije od 6 meseci);\npotvrda državnog organa da kandidatu nije ranije prestajao radni odnos u državnom organu zbog teže povrede dužnosti iz radnog odnosa (za lica koja su ranije bila u radnom odnosu u državnom organu);\nuverenje centra Ministarstva odbrane za lokalnu samoupravu da je kandidat odslužio vojni rok sa oružjem, original ili foto-kopija overena u sudu, opštini ili kod javnog beležnika;\nfoto-kopija diplome o stečenom obrazovanju (foto-kopija overena u sudu, opštini ili kod javnog beležnika) i\nfoto-kopija vozačke dozvole (foto-kopija overena u sudu, opštini ili kod javnog beležnika – za lica koja konkurišu za rod-službu za koje se zahteva određena kategorija vozačke dozvole).\nU profesionalnu vojnu službu na određeno vreme u svojstvu profesionalnog vojnika mogu se putem javnog konkursa i neposrednog prijema primati kandidati oba pola do 30 godina života sa završenom osnovnom ili višom školom.\nJavni konkursi raspisuju se u skladu sa potrebama Vojske Srbije i objavljuju na sajtovima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, oglašavaju u magazinu „Odbrana” i u nekim od dnevnih javnih glasila koja izlaze u Republici Srbiji.\nAktivnosti koje se sprovode prilikom izbora kandidata za prijem u profesionalnu vojnu službu u svojstvu profesionalnog vojnika načelno su sledeće:\nPrijem i obrada konkursne dokumentacije,\nPozivanje i prihvat kandidata radi obavljanja fizičke provere, psihološke procene, opšteg lekarskog pregleda u jedinici i komisijskog razgovora,\nUtvrđivanje rezultata kandidata, za formacijska mesta za koja su konkurisali, prema merilima propisanim za izbor,\nUpućivanje kandidata koji su sa najboljim rezultatom ispunili merila propisana za izbor na medicinsko-zdravstvenu procenu u nadležni vojnomedicinski centar, radi utvrđivanja zdravstvene sposobnosti za profesionalnu vojnu službu,\nDostavljanje zahteva za bezbednosnu proveru teritorijalno nadležnoj organizacionoj jedinici Vojnobezbednosne agencije, za kandidate koji su nakon obavljenih medicinsko-zdravstvenih pregleda ocenjeni sposobnim za prijem u profesionalnu vojnu službu,\nUtvrđivanje redosleda kandidata na listi za izbor prema rezultatima kandidata u izbornom postupku i dobijenim rezultatima bezbednosnih provera i\nDonošenje odluka o izboru i naredbi o prijemu kandidata u profesionalnu vojnu službu.\nKandidat za koga je doneta naredba o prijemu u profesionalnu vojnu službu u svojstvu profesionalnog vojnika zaključuje ugovor o radu na određeno vreme i postavlja se na formacijsko mesto prema vrsti i stepenu stručne spreme koju ima, odnosno smeru i specijalnosti u okviru stručne spreme, radnom iskustvu i nalazu prethodno izvršenih lekarskih i drugih pregleda, kao i u skladu sa ostalim potrebnim ili stečenim znanjima, veštinama i kvalifikacijama.\nUgovor o radu na određeno vreme zaključuje se sa kandidatom u pismenom obliku, po pravilu na period od tri godine, a zavisno od potreba službe može se zaključiti i na kraće vreme, ali ne kraće od šest meseci. Kandidat koji je zaključio ugovor o radu postaje profesionalni vojnik od dana javljanja na dužnost u komandu, jedinicu ili ustanovu Vojske Srbije.\nPrema Uredbi o prijemu u profesionalnu vojnu službu, jedan od načina prijema lica u profesionalnu vojnu službu na određeno vreme u svojstvu profesionalnog vojnika je i bez konkursa, odnosno putem neposrednog prijema.\nAktivnosti koje se sprovode prilikom izbora kandidata za neposredni prijem, gotovo su identične sa aktivnostima koje se sprovode prilikom prijema kandidata putem javnog konkursa, s tim da su kandidati za prijem u profesionalnu vojnu službu u svojstvu profesionalnog vojnika, pored vojnika iz evidencije regionalnih centara Ministarstva odbrane, i lica koja se nalaze na šestomesečnom dobrovoljnom služenju vojnog roka.\nU cilju realizacije popune slobodnih radnih mesta profesionalnih vojnika, Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije su 1. septembra 2017. godine pokrenuli proceduru za stalni prijem profesionalnih vojnika u komande, jedinice i ustanove Vojske Srbije.\nObrazac prijave za popunu radnih mesta profesionalnih vojnika kandidat može dobiti, popuniti i podneti svakog radnog dana u vremenu od 08.00 do 14.00 časova, na adresama vojnih pošta navedenim u Obaveštenju o stalnom prijemu profesionalnih vojnika na određeno vreme u Vojsku Srbije i Dopuni obaveštenja za prijavu vojnika u rezervi radi popune radnih mesta profesionalnih vojnika na određeno vreme.\nPotrebe za prijemom, po rodovima-službama i mestima službovanja, mogu se dobiti na brojevima telefona datim u predmetnom obaveštenju.\nSelekcija kandidata realizuje se u tri dela. U prvom delu, u trajanju od jednog dana, kandidati podležu opštem lekarskom pregledu i proveri fizičke sposobnosti. Radi provere fizičke sposobnosti kandidati su u obavezi da sa sobom ponesu sportsku opremu po sopstvenom izboru.\nU drugom delu, u trajanju od jednog dana, kandidati podležu psihološkoj proceni, dok u trećem delu, u trajanju od jednog do dva dana (dva dana za vojnu poštu 6006 Niš), kandidati podležu medicinsko-zdravstvenoj proceni.\nzavršeni nivo školovanja – do 25 bodova (osnovna škola 5 bodova, srednja škola 3. stepen 15 bodova, srednja škola 4. stepen ili viši nivo obrazovanja 25 bodova);\nprovera fizičke sposobnosti – do 35 bodova (proizvod konačne ocene i broja 7) i\npsihološka procena kandidata – do 40 bodova (proizvod konačne ocene psihološke procene i broja 8).\nSa najboljim kandidatima zaključiće se ugovori o radu na određeno vreme i biće primljeni u jedinice Vojske Srbije na period od šest meseci, uz mogućnost produženja ugovora o radu na period od tri godine i obnavljanje ugovora do navršenih 40 godina života.\nProfesionalni vojnik u toku profesionalne vojne službe, a najkasnije do isteka ugovorenog roka, može biti: na dužnosti koja je ugovorena, udaljen od dužnosti ili na lečenju, odnosno bolovanju.\nKandidat koji je zaključio ugovor o radu postaje profesionalni vojnik od dana javljanja na dužnost u komandu, jedinicu i ustanovu Vojske Srbije, postavlja se na dužnost, dobija čin razvodnika i tokom službe izvršava dva osnovna zadatka, a to su obuka i operativno angažovanje.\nPod pojmom obuka smatra se održavanje i unapređenje stečenih znanja i veština, kao i osposobljavanje profesionalnog vojnika da uspešno izvršava svoje dužnosti u okviru jedinice.\nOperativno angažovanje odnosi se na izvršavanje radnih i operativnih dužnosti na formacijskom mestu na kome se profesionalni vojnik nalazi.\nTokom obuke i operativnog angažovanja profesionalni vojnici neprestano stiču nova znanja, veštine i navike, razvijaju psihofizičke i intelektualne sposobnosti i moralna svojstva ličnosti koja ih čine sposobnim za izvršavanje najsloženijih zadataka. U zavisnosti od stepena osposobljenosti i složenosti formacijskog mesta, profesionalni vojnici tokom službe u Vojsci Srbije mogu dobiti čin desetara i mlađeg vodnika.\nUkoliko profesionalni vojnici žele da postanu podoficiri moraju da završe osnovnu obuku za podoficire – Liderski kurs i Osnovni kurs za podoficire, nakon čega stiču uslov da budu unapređeni u čin vodnika na određeno vreme.\nDa bi bio izabran da pohađa Liderski kurs, profesionalni vojnik mora da demonstrira u službi osobine prirodnog vođe, da je vrhunski osposobljen za svoju specijalnost, da poseduje zahtevana opšta vojnička znanja i da ima povoljne ocene i preporuke svojih starešina.\nDa bi profesionalni vojnik čina desetara bio upućen na Osnovni kurs za podoficire treba da je prethodno završio Liderski kurs, da se već dokazao kao uspešan vođa grupe ili tima, da poseduje potrebna znanja i veštine za osnovnu i dopunsku specijalnost i da ima povoljne ocene i preporuke svojih starešina.\nPored obavljanja odgovarajuće dužnosti, radi izvršenja određenih zadataka, profesionalni vojnik po potrebi službe može biti i privremeno upućen u drugu komandu, jedinicu ili ustanovu Vojske Srbije. Takvo privremeno upućivanje može trajati najduže godinu dana u toku tri godine.\nProfesionalni vojnik udaljava se od dužnosti dok se nalazi u pritvoru i za vreme izdržavanja kazne zatvora. Pored navedenog, profesionalni vojnik može biti udaljen od dužnosti i ako je zatečen u vršenju teže povrede vojne discipline ili ako je protiv njega pokrenut krivični postupak ili postupak zbog disciplinskog prestupa, a krivično delo, odnosno disciplinski prestup je takve prirode da bi bilo štetno po interes službe da takvo lice i dalje ostane na dužnosti.\nProfesionalni vojnik koji zbog bolesti ne može vršiti dužnost duže od šest meseci, razrešava se od dužnosti i ima status lica na lečenju i bolovanju.


Na današnji dan, 2. avgust | SC Radar\nMon, 10 Aug 2020 17:58:04 +0000\n1100 – Engleski kralj Viljem Drugi (William), sin Viljema Prvog – Osvajača, ubijen je strelom u šumi tokom lova.\n1589 – Zbog prelaska na stranu hugenota, francuskog kralja Anrija III (Henri) ubio je pristalica katoličke Svete lige, dominikanac Žak Kleman (Jacques Clement).\n1788 – Umro je Tomas Geinzboro (Thomas Gainsborough), engleski portretista i pejsažista i jedan od osnivača britanske Kraljevske akademije umetnosti.\n1799 – Umro je francuski pronalazač Žak Etjen Mongolfje (Jacques Etienne Montgolfier) koji je sa bratom Žozefom Mišelom (Joseph Michel) 1783. konstruisao prvi balon za letenje napunjen zagrejanim vazduhom.\n1802 – Napoleon Bonaparta (Bonaparte) je proglašen “doživotnim konzulom” Francuske, što mu je dalo pravo da imenuje naslednika.\n1830 – Francuski kralj Šarl Deseti – Burbonski (Charles Bourbon) abdicirao je pod pritiskom Julske revolucije u Parizu, koja je izbila zbog kraljeve odluke da ukine slobodu štampe, raspusti parlament i promeni izborni zakon.\n1858 – Britanski parlament je doneo zakon (India Bill) kojim je indijska vlada stavljena pod upravu britanske krune.\n1876 – Rodjen je lingvista Aleksandar Belić, predsednik Srpske kraljevske akademije (Srpska akademija nauka i umetnosti) od 1937. do smrti 1960, osnivač moderne dijalektologije, autor “Pravopisa srpskohrvatskog jezika”.\n1903 – U Makedoniji je počeo Ilindenski ustanak za oslobodjenje od otomanske vlasti, proglašena je “Kruševska republika” koja se održala samo 11 dana, a ustanak je u krvi ugušen.\n1921 – Umro je italijanski operski tenor Enriko Karuzo (Enrico Caruso), proslavljeni izvodjač dela Verdija i Pučinija i kancona. Jedan je od prvih pevača koji je snimio gramofonsku ploču.\n1922 – Umro je Aleksandar Graham Bel (Alexander Graham Bell), izumitelj telefona (1876).\n1935 – Velika Britanija je donela zakon kojim je reformisan sistem upravljanja u Indiji, od koje su odvojeni Burma i Aden, garantovana je veća lokalna samouprava u pokrajinama i formirano je centralno zakonodavno telo u Nju Delhiju.\n1936 – Umro je francuski inženjer i pilot Luj Blerio (Louis Bleriot), pionir vazduhoplovstva, koji je 1909. prvi avionom preleteo Lamanš.\n1939 – Nobelovac Albert Ajnštajn (Einstein) je upozorio američkog predsednika Teodara Ruzvelta (Roosevelt) da nemački naučnici rade na bombi sa uranijumom, posle čega su u SAD počele (početkom 1940) istraživanje radi izgradnje atomske bombe.\n1945 – Završena je Potsdamska konferencija na kojoj su sovjetski vodja Josif Visarionovič Staljin, predsednik SAD Gari Truman i premijer Velike Britanije Klement Atli (Attlee) postigli dogovor o demilitarizaciji i denacifikaciji Nemačke i njenoj podeli na okupacione zone posle Drugog svetskog rata.\n1990 – Iračka vojska napala je Kuvajt i okupirala ga za jedan dan. Slanjem trupa u Kuvajt, irački predsednik Sadam Husein pokrenuo je dogadjaje koji su doveli do Zalivskog rata i stacioniranja američkih trupa u regionu.\n1992 – Alžirske snage bezbednosti su uhapsile 50 naoružanih islamskih ekstremista i otkrile njihovo skladište oružja sa 150 bombi.\n1994 – Pod pretnjom pooštravanja medjunarodnih sankcija SR Jugoslaviji, vlada Srbije pozvala je lidere bosanskih Srba da prihvate mirovni plan Kontakt-grupe za BIH i upozorila ih da će u suprotnom biti odgovorni za zločin protiv sopstvenog naroda.\n1997 – Vodja najjače liberijske gerilske frakcije, Čarls Tejlor (Charles Taylor) proglašen je predsednikom Liberije, čime je okončan sedmogodišnji gradjanski rat.\n2001 – Bosanski Srbin, general Radislav Krstić osudjen je u Hagu na 46 godina zatvora zbog genocida, istrebljenja, ubistava i progona bosanskih Muslimana u Srebrenici 1995. Žalbeno veće Haškog tribunala je 2004. Krstiću preinačilo kaznu na 35 godina zatvora.\n2004 – Umro je Francuz Anri Kartije-Breson (Henri Cartier-Bresson), fotograf svetske slave.\n2007 – Etički kodeks koji predvidja stroža pravila lobiranja u američkom Kongresu usvojen je i u Senatu, što se smatralo ogromnim napretkom. Zakon je posle serije skandala zbog podmičivanja poslanika.\n2009 – Sud u Bagdadu osudio je bivše iračke zvaničnike Tarika Aziza i Alija Hasana al-Madžida na po sedam godina zatvora zbog zločina nad Kurdima 1980-tih godina. Aziz je bio zamenik premijera u vreme vladavine svrgnutog predsednika Sadama Huseina, a Al Madžid, Huseinov rodjak, naložio je upotrebu hemijskog oružja protiv Kurda.\n2014 – U pojasu Gaze ubijeno je 296 dece i mladih Palestinaca tokom izraelske ofanzive protiv palestinskog pokreta Hamas, saopštio je UNICEF.\n2017 – Američki Senat je potvrdio izbor Kristofera Reja (Christopher Wray) za novog šefa Federalnog istražnog biroa (FBI), pošto je iznenada smenjen Džejms Komi (James Comey) zbog uloge u istrazi navodnog ruskog mešanja u predsedničke izbore u SAD.\nČetvoro umrlih od koronavirusa u Crnoj Gori u poslednja 24 sata\nČeka se “drugi krug” konsultacija i nastavak skupštine\n“Kosovu preti humanitarna katastrofa”


UBISTVA U SADEJSTVU VLASTI! | B92 Blog\nPosebna je životna privilegija, da ne kažem sudbinska sreća, imati dobre susede.\nMoj prvi komšija, V. J, dar je sa neba. Šeret, veseljak, dobričina, sjajan lik...\nPre 2 godine ostao je sam, jer je njegova Safija odletela u raj.\nSećam se zaljubljenog para u poznim godinama, svako od njih preko 70, drže se za ruke kao pubertetlije šetajući polagano Zemunskim kejom, čiji je zvaničan naziv Kej - oslobođenja.\nČesto smo V.J. i ja na terasi pretresali najkrupnija svetska pitanja, kao i lokalna, paviljonska.\nPre oko mesec dana izadjem na terasu da pokupim veš, kad komšija V. J. sedi na hoklici i teško diše. Upitah ga za zdravlje, kad V.J. poče da plače:\n„Srce mi naglo popustilo, jedva dišem... Na VMA nema zalistaka, ne mogu da me operišu. Umreću ovako..."\nKako nema zalistaka, pomislih u sebi!? I to na VMA!? U Beogradu, prestonici Srbije!? Medicinskog sredstva koje niti je skupo niti vlada njegova nestašica u svetu, Evropi, na Balkanu...\nUteših ga koliko skupih snage, obuzdavajući bes, a posle razgovora i sa njegovom ćerkom, koja mi je objasnila da se zalisci stručno nazivaju „aortne valvule", napisah pisma Ministarstvu zdravlja i RFZO, samo sa jednim pitanjem:\nKAKO JE MOGUĆE DA NEMA AORTNIH VALVULA, PA SU TAKO MNOGOBROJNI PACIJENTI DE FACTO OSUĐENI NA SMRT?\nNajpre je stigao odgovor od dr Mirsada Đerleka, državnog sekretara Ministarstva zdravlja, 16. maja 2022.\nDr Đerlek me je kao novinara najpre uputio na RFZO, a u zaključnoj rečenici je napisao: „Takođe, Ministarstvu zdravlja nije dostavljena prijava o nedostatku medicinskog sredstva navedenog u Vašem zahtevu."\nOd RFZO odgovor je stigao 3 dana kasnije, 19. maja 2022. I u njihovom odgovoru se ponavlja konstatacija iz odgovora dr Đerleka, da „Republički fond za zdravstveno osiguranje nije obavešten od dobavljača, niti od zdravstvenih ustanova da postoji problem u realizaciji okvirnih sporazuma i ugovora, odnosno sa nestašicom predmetnih valvula".\nNa kraju, RFZO me kao novinara čak moli „da ih obavestim u kojim zdravstvenim ustanovama nema aortnih valvula/zalistaka, kako bi mogli da provere takvu informaciju".\nŠta ću, kuda ću, odem do VMA, u nezvaničnu posetu, da porazgovaram sa doktorima voljnim za priču, kao i sa pacijentima. Bolje da nisam ni otišao!!!\nVMA je ispuštena priča, nebrigom i neodgovornošću Vlade Republike Srbije i 2 nadležna ministarstva: zdravlja i odbrane!!!\nNapišem novo pismo - zahtev na adresu RFZO, tražeći detaljno objašnjenje zašto VMA nije isporučena dovoljna količina aortnih valvula za spasavanje života velikog broja pacijenata, najviše penzionisanih oficira vojske Srbije, poput mog prvog komšije V.J, majora u penziji.\nRFZO ćuti posle prvog upućenog pitanja, gde sam se kao novinar pozvao na odredbe Zakona o dostupnosti informacija od javnog značaja.\nDrugi put ponovim isto pitanje. RFZO ostaje nem.\nTreći put ponovim isto pitanje, ali o ćutanju RFZO obavestim i državnog sekretara dr Mirsada Đerleka.\nI, evo, danas, 13. juna 2022. stiže dugo čekani odgovor RFZO, sa datumom 10. 6. 2022.\nZa nepunih mesec dana RFZO je potpuno promenio priču. Sada tvrdi da „u 2022. godini VMA nije zaključio ugovore sa dobavljačima za aortne valvule, koje je RFZO obezbedio u centralizovanoj nabavci."\nI na kraju odgovora „biser": „Prema informacijama kojima RFZO raspolaže u toku je rešavanje ovog pitanja, za koje se očekuje da će biti rešeno u najkraćem roku."\nUputio sam na adresu RFZO novi, dopunski novinarski zahtev:\nKako je moguće da VMA nije zaključio ugovore sa dobavljačima za aortne valvule za 2022. godinu, a danas je 13. jun 2022? Dakle, prošlo je skoro pola godine, a nema zaključenih ugovora!!!\nU Vašem odgovoru pominjete da će ovaj problem biti rešen u najkraćem roku. Koliki je taj rok? Do kraja juna 2022. ili kasnije?\nI dok čekam odgovor od RFZO, danas sam barem utešio prvog komšiju V.J. i njegovu ćerku sa nadom da će uskoro biti operisan, odnosno da neće biti osuđen na smrt u sadejstvu vlasti.\nODGOVOR MIN. ZDRAVLJA i RFZO, 16, 19. maj 2022.jpg / 522.06 / KB image/jpeg\nODGOVOR RFZO, 10. jun 2022.jpg / 261.48 / KB image/jpeg\nsolo 23:01 13.06.2022\nЧеревићан 01:30 14.06.2022\naortne valvule исчеком\nKoliki je taj rok?\nуме Живот многим богме да наруши срце\nс'тог им је и ремонт у .....сталном исшеку,\nал'..... од Служби...... што при том помажу\nиспомоћ ће ..скоро можда.. дочекати неку\npredatortz 07:24 14.06.2022\nNije bitno za temu, ali...\nKako nema zalizaka, pomislih u sebi!?\nkaže se zalistaka.\nKomšiji želim ozdravljenje.\nFilip Mladenović 09:15 14.06.2022\nRe: Nije bitno za temu, ali...\nU pravu ste, mea culpa. Ispraviću!\nHvala na podršci mom prvom komšiji!\nzaharaga 22:46 16.06.2022\nPitaj komsiju da li je vakcinisan. To je najvaznije medicinsko i cak civilizacijsko dostignuce. Ko ce jos da se mlati s hirurgijom? Dnevno se razboli cak 100 ljudi od korone, ko jos da misli na par hiljada mrtvih na dan, koji umiru od srca i raka?\nsoftelectronics_e 07:39 14.06.2022\nmlekac 12:27 14.06.2022\nPre samo dve godine\nSpasili su mi život upravo na VMA, iako sam civilini osiguranik. Strašno mi je da vidim da su toliko propali. A komšiji želim sve najbolje.\ntetkino 13:02 14.06.2022\nMalo manje senzacionalizma\nObratili ste se ministarstvu zdravlja i RFZO zbog nedostatka zalistaka u zdravstvenim ustanovama, a oni su vas obavestili da ne postoji problem.\nVMA nije zdravstvena ustanova obuhvacena planom mreže zdravstvenih ustanova - VMA pripada Ministarstvu odbrane.\nRFZO je ovaj put uradio što je do njega. Obezbedio je okvirni sporazum. VMA je odlučio da sa izabranim dobavljačem ne potpiše ugovor.\nMožete da vičete na ministarstvo odbrane ili na VMA u ovoj nesreći nema mesta za kritiku na račun RFZO ili ministarstva zdravlja.\nOvim stavom samo ćete učvrstiti ljude koji tamo rade da se još više zatvore i ne daju nikakve informacije, nikome, dok im sud ne naredi.\nBiser je vaš - RFZO ne može da utiče na VMA da potpiše ugovor. Oni mogu da ih pitaju i da vam proslede odgovor, koji im je dala VMA.\nNema potrebe da se bude toliko maliciozan i ono malo dobre volje koja postoji u sistemu tako se gubi.\nPreporuka: 4 / Link / Replika: 57 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nFilip Mladenović 14:20 14.06.2022\nRe: Malo manje senzacionalizma\nNajpre, i kao gradjanin Srbije i kao novinar dugujem veliku zahvalnost bolničkom osoblju VMA u Beogradu.\nNe samo zato što su moja sestra od strica i njen sin radili u toj bolničkoj ustanovi, ne samo što lično poznajem jednog od najboljih anesteziologa u Srbiji koji radi u Vojnomedicinskoj akademiji, ne samo zato što sam delimično upoznat sa uspesima vrhunskih vojnih doktora, nego i zato što sam kao dobrovoljni davalac krvi pomogao koleginici u uspešnoj borbi protiv opake bolesti upravo u toj bolnici.\nA sada se vratimo temi bloga: koliko penzionisanih oficira Vojske Srbije, poput mog prvog komšije, čeka na spasonosnu ugradnju zalistaka?\nI kako sada RFZO, posle skoro mesec dana ćutanja, tvrdi na kraju svog odgovora da će problem nedostatka zalistaka na VMA biti rešen u najkraćem roku?!\nA za Vas pitanje: da li biste napisali isti komentar da ste na mestu ćerke mog prvog komšije V.J?\npredatortz 14:31 14.06.2022\nJa mislim da ti nisi rszumeo suštinu - RFZO nema nikakve ingerencije nad VMA VMA je vojna ustanova, potčinjena Ministarstvu odbrane. Kao takva, ima procedure nabavki za koje su zaduženi službenici tog ministarstva i svoje potrebe iskazuje njima.\nFilip Mladenović 14:58 14.06.2022\nU svom odgovoru od 10. juna 2022. RFZO tvrdi da „u 2022. godini VMA nije zaključio ugovore sa dobavljačima za aortne valvule, koje je RFZO obezbedio u centralizovanoj nabavci."\nDakle, najpre RFZO nabavi aortne valvule za sve nas zdravstvene osiguranike, što mu je i u opisu posla i za šta ga svi mi plaćamo, a onda zdravstvene ustanove posebnim ugovorima sa tim odabranim RFZO dobavljačima pribavljaju zaliske za svoje pacijente.\nTakodje, ne zaboravite da se u VMA pregledaju i leče ne samo vojna lica, nego i civilna.\nPrebacivanje odgovornosti u ovoj situaciji je deplasirano, a pogotovo učitavanje loših namera autora bloga.\npredatortz 15:19 14.06.2022\n: Malo manje senzacionalizma\nNe razumem! RFZO nabavio, VMA nije sklopila ugovor, kriv RFZO?\nTako je. Moja majka se lečila tamo, kao civil. Izvrsni lekari, dr Gordana Kujović i dr Radoje Doder, iako je bolest bila takva da je smrtni ishod nažalost bio izvestan, činili su magiju, rekao bih.\nDa ne pominjem da sam kao ranjenik lečen u toj ustanovi.\nJa za VMA imam samo reči hvale.\nMeđutim, to što se leče i civili, ne menja činjenicu da je ustanova vojna i da je za nju nadležno Ministarstvo odbrane.\nZašto nisu zaključili ugovor sa RFZO to ne znam i ne želim da nagađam, ali RFZO nema mehanizam da ih na taj korak obaveže.\nFilip Mladenović 15:47 14.06.2022\nDa li shvatate da su za ovu skandaloznu nestašicu aortnih valvula i za igranje sa životima penzionisanih oficira Vojske Srbije odgovorni i Ministarstvo odbrane i Ministarstvo zdravlja!?\nA RFZO kao RFZO, birokratizovani Zavod, otudjen od životnih drama zdravstvenih osiguranika, koji ga plaćaju iz svog džepa!\nvcucko 15:52 14.06.2022\nPrebacivanje odgovornosti je neminovno gde god je u pitanju državna imovina, i ne samo u Srbiji. I, bez ljutnje, ne vidim učitavanje loših namera. Samo razumno razjašnjenje, ko koga, kako i zašto.\nVidi... mi (moja firma) smo vojna ustanova. Samodohodovna. To znači (ukratko, a ukratko je nemoguće objasniti sem nekih natuknica od značaja u ovom slučaju), dakle znači da nam je osnivač MO, ali nismo na budžetu nego šta zaradimo. Jasno imamo neka ekskluzivna prava (npr. pružanje kantinskih usluga u vojnim objektima) i na toj krivini nas čeka recimo ZJN, ali u suštini mnogo više smo firma nego vojska. Ovo potonje, naravno, uglavnom kad treba da smo krivi za nešto, ali nije tema.\nElem, naše nabavke, i javne (po ZJN) i komercijalne su nezavisne od centralizovanih nabavki MO. Za VMA ne znam, ali oni su deo Uprave za vojno školstvo, pretpostavljam da imaju neke veze. Ali upravo zato, obratio si se na potpuno pogrešnu adresu. A šta su ti (budale) sa te adrese odgovorile, to mi je totalna misterija\nAdresa je VMA/MO, ne Min. zdravlja ili nekakav RFZO. To ti tetkino i sad ja pokušavamo reći. Ne branimo nikoga, ja bih kao pripadnik MO valjda trebao da te lažem i da polivam po MZ, ali pišem ti kako jeste.\npredatortz 15:57 14.06.2022\nMislim da i dalje nisi načisto ko je za šta nadležan, ali nema veze.\nTeraj po svom, dok jednom neko ne popizdi pa te tuži zbog neosnovanih prozivki.\nFilip Mladenović 16:09 14.06.2022\nPo svemu sudeći, na kraju će ispasti da je za nestašicu zalistaka na VMA kriv magacioner u jednom od onih skladišta na Banjici.\nIli da BIA sve ispita, kada se već bavi nestašicom šećera. Inače je u blizini zgrade VMA!\nsoftelectronics_e 18:33 14.06.2022\nNema ti ni BIA nadležnost na VMA.\nTamo ti nadležnost ima vojna BIA, odnosno, to nešto, samo vojno.\ngvozden1 20:09 14.06.2022\nMa jebeš tužbe, neka se tuže, sude, teraju, druga stvar je tragična.\nKad sam pročitao, neznajući nadležnosti, pomislio sam da je Filip konačno ubo blog.\nA onda tetkino razjasni i potvrdi opštu površnost, nekompetentnost, neznanje onih koji takvi ne bi smeli da budu, novinara.\nFilip je novinar, on ovakve omašaje ne bi smeo da pravi, mora da se raspita, da proveri, da razjasni stvar pa tek tad da o njoj piše.\nAli ne, on žvrlja neka pisma kome stigne, u svojstvu novinara, na našu nesreću i ti kojima piše izgleda nisu ništa bolji pa i oni nesuvislo odgovaraju i haos čine još većim.\nŠta bi bilo da tetkino i drugi nisu razjasnili, mnogi bi ostali u zabludi u koju nas je doveo NOVINAR!\nOpasno smo truli.\nmaksa83 20:22 14.06.2022\nNe bave se ni oni time, poslednji put kada su se pominjale BIA i VOA reč je bila o tome da su njihovi ljudi čuvali Koluvijinih 6 hektara gandže.\nČuvaj gandžu, organizuj navijače, menadžuj krimose, distribuiraj belo i sad još ko je mazno šećer i gde su ti zalisci ili kako već - ko će bre sve to da ispostizava, imaju i oni ljudi dušu...\npredatortz 20:31 14.06.2022\nPa, to je kliše!\nPoslove sa drogom, u svakoj državi na planeti, one velike i ozbiljne poslove, kontrolišu, a često i vode, službe bezbednosti.\nSamo povremeno menjaju eksponirane majmune zvane Arkan, Dugi, Krivi Stojko, Belaj, vaki, naki...\nJok, budalama će to pustiti u potpunosti, pa da sve ode u tri lepe materine i da potoci krvi teku u svakoj mesnoj zajednici!\nbene_geserit 20:32 14.06.2022\nFilip Mladenović 21:15 14.06.2022\nVučiću, ti li si!? Pardon, Vuline!?\ngvozden1 21:22 14.06.2022\nNaglašavaš li sa si novinar?\nDa li se ispostavilo, vrlo brzo, da si pisao o nečem u šta nisi upućen,?\nDa, ispostavilo se, nedvosmisleno.\nEto kakav si novinar.\nI što je najgore, mnogo vas je takvih.\nmaksa83 21:51 14.06.2022\nOvo poprilično nije tačno. Ozbiljne države se bave suzbijanjem proizvodnje i trgovine drogom.\npredatortz 22:08 14.06.2022\nОне које кад негде дођу са чизмом, управо тај бизнис процвета?\nОдговорно тврдим да нарко бизнис не би постојао ни месец дана од момента у ком би се службе одлучиле да га стварно сузбију. Не ради јавности, статистике, представа за народ, него стварно.\nmaksa83 22:11 14.06.2022\nOdgovorno tvrdim da nisi u pravu, npr. Meksiko je država u permanentnom ratnom stanju sa narko kartelima. Tamo se neće desiti da Predsednik izađe na televizor i krene da objašnjava da je šef kartela Sinaloa dobar porodičan čovek kog drže bezveze u pritvoru. A to se dešava u ovoj zemlji.\npredatortz 22:16 14.06.2022\nOdgovorno tvrdim da nisi u pravu, npr. Meksiko je država u permanentnom ratnom stanju sa narko kartelima.\nТачно! Нису сви по вољи власти. И наша је са неким, са неким није.\nОдносно, ми немамо свој картел. Наша мафија је у том бизнису подизвођач шиптарским и црногорским картелима.\nmaksa83 06:19 15.06.2022\nDa premotamo na početak. Tip dobije državne subvencije za farmu organske hrane. Zasadi tri paradajza i pet krompira (koje mu teatralno okopava Vulin obučen kao Super Mario) i 6 hektara marihuane, useve mu obezbeđuju BIA i VOA. Inspektor koji je preozbiljno shvatio svoj posao ga uhapsi sa sve saradnicima, pored tih 6 hektara nađu tamo još 4 tone gandže. Predsednik države Aleksandar Vučić neslužbeno brani poljoprivrednika Koluviju na televiziji (kaže "evo u Nemačkoj je marihuana legalna" (a nije, naravno da laže kao po običaju ), a službeno ga brani Đuka Bizon - Predsednik Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu i član Odbora za kontrolu službi bezbednosti i član Visokog saveta sudstva. Od 18 uhapšenih 15 puštenih na slobodu, a policajca koji ga je uhapsio prvo maltretiraju i provlače kroz tabloide, pa na kraju ražaluju.\nTi mi kažeš da je to kliše sve normalno i da to tako rade u svakoj državi na planeti. (Da, napisao si "svakoj državi na planeti" )\nJa sad evo tražim od tebe da mi pokažeš JEDNU državu na planeti u kojoj se trenutno dešava nešto slično.\npredatortz 07:42 15.06.2022\nMogu se složiti sa tobom da je malo zemalja u kojim je predsednik toliko glup da javno daje takve izhjave, ali to ni za jotu ne menja moju tvrdnju da službe bezbednosti kanališu tržište narkotika u svakoj državi.\nDroga je sveprisutna, osim u par tvrdih islamskih država (na čemu im skidam kapu). Tržišta su uredno snabdevena, bez nestašica, kao sa šećerom na primer, cene su stabilne, relativan je mir, odnosno ne vlada haos u borbi za prevlast, ne stradaju nedužni u unakrsnoj vatri, okreće se silna lova. Deo te love je privredni pokretač u građevinskoj industriji, industriji zabave i šoubiznisa, turizmu...\nIz tog novca se finansiraju sve one operacije u kojima "ne učestvuje" neka država.\nI sve to, kako kod nas tako i u svetu.\nSve to bez službi?\nTeško, do nemoguće!\nvcucko 08:33 15.06.2022\nNe mogu da odolim, moram. Malo Gedžinog rezona. Sproću borbe protiv narko kartela, gde bi ti, kao građanin obični, više voleo da živiš. U Mehiku, gde se puca na sve strane i redovno ginu kolateralni civili (mnogo kolateralnih civila), ali država je konstatno i na sva zvona u ratu protiv njih. Ili u Srbiji, gde je tako kako si opisao.\nP.S. ne važi se da lupiš neki rizort u Mehiku, gde vojska i policija čuvaju turiste ograđene žicom. To se podrazumeva, ali ovde ne pije vodu.\npredatortz 08:38 15.06.2022\nIli u AmeriKi, ali tamo gde baš ne žive belci srednje klase, nego onako malo u radničkim četvrtima ili blizu mesta gde žive colored people?\nvcucko 08:39 15.06.2022\nalselone 08:47 15.06.2022\nU Americi droga postala najmanji problem.\npredatortz 08:52 15.06.2022\nŠto i nije tako strašno, kada bi ona bila primereno izolovana. Ovako, Amerika postaje ogroman problem!\ngvozden1 09:05 15.06.2022\nSproću borbe protiv narko kartela, gde bi ti, kao građanin obični, više voleo da živiš. U Mehiku, gde se puca na sve strane i redovno ginu kolateralni civili (mnogo kolateralnih civila), ali država je konstatno i na sva zvona u ratu protiv njih. Ili u Srbiji, gde je tako kako si opisao.\nRazličite stvari su vam subjekt u rečenici :)\nMaksa priča prvenstvo o vlasti u Srbiji i u pravu je, ovde je Vučić direktno upleten, teško je naći sličan primer (što ne znači da ga nema)\nVi za temu uzimate narko biznis, i naravno da njega nema bez učešća vlasti i BIA kojekakvih, pa i Meksičkih.\nNe verujem da Sinaloa nema svoje Vuline i Đuke, ne može bez toga.\nDa li baš predsednik ima neku kintu od svega, ko će ga znati.\npredatortz 09:25 15.06.2022\nObzirom na njegove reakcije, da se s pravom posumnjati.\nNo, ne zaboravimo da su pre njega, članovi "najdemokratskije vlade", najbliži saradnici "prvog demokratski izabranog premijera", koje je on lično birao i postavljao na mesta na kojim su bili, obitavali u Šilerovoj pa je učinjen još idiotskiji potez od ovog Vučićevog pravdanja kartela.\nZaboravljamo blamažne scene miniranja objekta u Šilerovoj, gde su angažovali nekakve imbecile koji su taj posao radili amaterski ali su verovatno bili spremni da ćute, zaboravljamo sliku mrtvih Zemunaca, prebijenih od batina i u podlivima, koji su "poginuli u razmeni vatre"...\nsoftelectronics_e 09:51 15.06.2022\nMožda je to bilo u medicinske svrhe, a mi nismo razumeli?\nsoftelectronics_e 09:58 15.06.2022\nFilip Mladenović 10:49 15.06.2022\nŠta je Šilerova u poredjenju sa Belivukovom kućom u Ritopeku, u kojoj su mučeni, ubijeni i samleveni Aleksandar Gligorijević, Goran Veličković, Nikola Mitić, Lazar Vukićević, Zdravko Radojević i Milan Ljepoja!?\npredatortz 11:25 15.06.2022\nUpravo si odgovorio. Za to se saznalo i biće neki sudski epilog. Šta se dešavalo u Šilerovoj, ostaće velika, u vazduh razneta, tajna.\nUočavaš neku razliku?\nmaksa83 11:40 15.06.2022\nRazlika je u tome što su Vučiću DEA i FBI rekli "vidi, imamo slike ovih što su obezbeđivali tvoj inogurativni skup kako komadaju ljude, a tvoja državna sekretarka u MUP-u je ortak sa njima, ne znam kako misliš da sarađujemo dalje sa vašom policijom". Onda su ovdašnji hendleri poslali Velju u Podgoricu i za njim čoveka da ga tamo rokne, a što je sprečio crnogorski MUP, pa se Velja vratio u Srbiju gde ga je prihapsilo, a sledeća 2 meseca su tabloidi povezivali Đilasa (i Šolaka, oni su ko Arsen i Gabi) sa Veljom.\nTako da, to što je Velju spakovalo treba da zahvališ FBI-ju i DEA, a zapravo je najzanimljivije od svega šta će dalje da se dešava sa tim. Evo recimo ja predviđam da će se desiti ama baš ništa, pošto Velja previše zna.\nmilisav68 11:48 15.06.2022\nSvaka država ima svoju mafiju, samo u Srbiji mafija ima svoju državu.\nNegativna selekcija je učinila svoje, pa tako imamo i najgluplje mafijaše, odnosno neke oblike života koji vode ovu državu, koji su pomislili da mogu da izbace albanske klanove iz posla, odnosno da uđu na njihovu teritoriju.\nZaboravio si da pomeneš da je hapšenje počelo na intervenciju DEA.\nFilip Mladenović 11:54 15.06.2022\nNajpre, skoro svi pripadnici tzv. zemunskog klana su već davno osudjeni, i to na dugogodišnje robije.\nZatim, objekti u Šilerovoj su bili nelegalni. U trenutku kada su srušeni bila je tek započeta procedura za legalizaciju!\nA Belivukov klan je pohapšen početkom 2021. godine, optužnica potvrdjena u jesen te iste godine, a sudjenje je počelo ove godine, uz stalna odlaganja i advokatske smicalice.\nI ono najvažnije: optužnica obuhvata samo period od sredine 2019. do 4. februara 2021. godine. Ceo jedan generički proces nastanka i jačanja ove grupe je potpuno ignorisan. Razlog je JASAN: tu se kriju imena političara iz vrha AV režima, koji su bili direktna sprega države i ove grupe, koji su je odgajali, ljuljali u krilu, ali je dete poraslo, osamostalilo se i otrglo se iz naručja svojih stvoritelja!!!\npredatortz 12:08 15.06.2022\nAha, onda ima logike...\nKoliko nelegalnih objekata u Šilerovoj je srušeno pre i nakon toga? I zašto samo taj a i to na brzinu, traljavo, a sve uklonjeno u nepoznatom pravcu.\npazi, da ti pomognem ako treba, jer je to ulica paralelna sa mojom - ni jedan!\npredatortz 12:10 15.06.2022\nA koliko saradnika, političara je osuđeno? Od onih za koje znamo da su bili redovni gosti?\nOnda, ti si novinar-istraživač. Šta znaš o imovini ubijenog premijera i zašto je to tajna? Po kom osnovu je njegova udovica u državnoj vili?\nOvo ne govorim da bih blatio Đinđića. O njemu nemam neko dobro, ali ni preterano loše mišljene.\nGovorim o kontinuitetu saradnje službi, političara i mafije.\nsoftelectronics_e 12:19 15.06.2022\nSamo to razlika?\nPa zašto i oni u Meljaku nisu uhapšeni?\nTi koji znaš gde zeka pije vodu da ne znaš to?\nFilip Mladenović 12:31 15.06.2022\nPa upravo u tome je glavni problem Srbije: nelustrirane i nereformisane tajne službe, van kotrole parlamentarnih odbora i pravosudja!\nsoftelectronics_e 12:34 15.06.2022\nKada čujem pojam lustracija, odmah se setim komiteta i kožnih mantila.\nSud, gospodine Fićo.\nSud, a ne komunjarska komitetska sranja.\nmaksa83 12:50 15.06.2022\nNe znam gde zeka pije vodu ali znam gde čarlivoje jede govna.\nUrnebesna argumentacija i količina ljudi spreminih da aboliraju i relativizuju doprinos trenutne vlasti kriminalizaciji društva su ... frapantni.\nPredsednik tvoje države na TV-u abolira tipa koji je gajio 6 hektara i storovao 4 tone gandže (šest hektara jebote, to treba održavati) koje obezbeđuju BIA i VOA, a vi biste da pričate o Đinđiću a evo vidim primiču se i kožni mantili a gde su kožni mantili tu su i četnici i partizani...\nFilip Mladenović 13:15 15.06.2022\nPa to sam i napisao: tajne službe još uvek van kontrole parlamentarnih odbora i pravosuđa!!!\nOno što je frapantno (i ironično), da i BIA i VBA udruženim snagama čuvaju plantažu narkotika, a šef te plantaže ima policijsku legitimaciju i vozilo sa tzv. rotacijom!!??\nPočelo sudjenje za Jovanjicu 1, a za Jovanjicu 2 (suđenje policajcima i bezbednjacima koji su obezbeđivali Koluvijino imanje „Jovanjica“ na kojem je policija pronašla 1,6 tona marihuane) mesecima se odlaže, a kada će se sve ovo završiti, to niko ne zna!\nsoftelectronics_e 13:28 15.06.2022\nA znaš i da se praviš lud!\nAli ti to kod mene ne prolazi.\nPa kažeš moj Predsednik i bla, bla, bla, ...\nĐinđić je paradigma pragmatljivosti.\nStoga, ne bi trebalo da se ljutiš što se 'ovaj' na njega poziva.\nZašto bi to tebe ili bilo koga drugog smetalo?\nNaravno, ti ćeš, i tebi slični, kada ukapiraš gde grešiš, samo da, lakonski, kažeš ... uuuu, jebote, ala sam se ja zajebao ... i nastaviš dalje.\nA ovaj će proći kao i svi autokrate i 'pragamtljivci' pre njega ... prezren i zaboravljen.\nsoftelectronics_e 13:30 15.06.2022\nNe misliš ti što i ja.\nProblem kriminala će postojati uvek.\nKao i kriminalnih elemenata u službama koje treba da se protiv kriminala bore.\nSamo je pitanje mere.\nnikvet pn 13:44 15.06.2022\nPredsednik tvoje države na TV-u abolira tipa koji je gajio 6 hektara i storovao 4 tone gandže (šest hektara jebote, to treba održavati) koje obezbeđuju BIA i VOA,\n... плус субвенције за органску производњу од пар милки евра. Фантастично, феноменално, невероватно; информација у рангу сишли мали зелени али ето истинита.\nFilip Mladenović 13:50 15.06.2022\nIli kako je to lepo objasnio satiričar Aleksandar Baljak:\nSVAKO OD NAS IMA IZABRANOG LEKARA, A SVI ZAJEDNO IMAMO IZABRANOG BOLESNIKA!\nmaksa83 15:16 15.06.2022\nMa možemo slobodno da nastavimo o Đinđiću, samo se priča brzo završava 2003., a onda možemo da pričamo o tome i ko ga je ustrelio, ko se po sopstvenom priznanju tada prvi put napio u životu, ko je tapšao po guzovima Crvene Beretke iz kojih potiču Đinđićeve ubice, ko je na kraju od svega profitirao (srpski radikali) i tako...\nOno, zaboravljen kao autokrata i pragmatljivac Tita kog ne vadiš iz usta četres godina pošto je umro?\nsoftelectronics_e 16:45 15.06.2022\nTi o Titi ne možeš da pričaš.\nJer - si balav.\nPriče o Titi su namenjene 'odrtavljenim' budalama koje se još uvek kunu u njega.\nJebote - budalčine koje se zaklinju u diktatora.\nDa ne širimo dalje priču.\nOvo sada je, nadam se, poslednji derivat titizma.\nDok pocrkaju nastavljači njegovog dela, koji žive 'Titu i bez Tite'.\nzaharaga 22:29 16.06.2022\nNemam stvarno kada da se mlatim po blogovima, ali sam morao da se ulogujem da ti bacim plusic za tu besedu. Ma da, s druge strane, nepismeni knjizevnik, neupuceni novinar, sa sposobnoscu izvodjenja logickih zakljucaka kao kod od jedne ovdasnje drugosrbijanske belosvetske, pa sta da se ocekuje nego jedan totalno ekskrementalan blog.\nzaharaga 22:34 16.06.2022\nDa, a Kenedija je ubio Harvi Li Osvald!\nzaharaga 22:40 16.06.2022\nPa sta da radi siroti predsednik njegove drzave, nema se, ne moze se. Ozbiljne drzave lepo posalju vojsku, pa se zauzme zemlja gde em raste mak, em buja i gandza, nema potrebe da se pravi staklenik.\nFilip Mladenović 00:46 17.06.2022\nProsto mi je neprijatno od tolikih komplimenata upućenih temi bloga i njegovom autoru.\nIpak mi je najdraža vest koju mi je juče saopštio moj dragi prvi komšija: pozvala ga je glavna sestra sa VMA kardiohirurgije i obavestila da se spremi za skorašnju operaciju - ugradnju aortne valvule.\nzaharaga 21:06 17.06.2022\nJako je dobro ako ce komsiji pomoci, to mi je zaista drago.\nSto se tice pismenosti, po meni, imenica "vlast" iz naslova, kada stoji uz "sadejstvo", treba gramaticki da bude u sestom, a ne u drugom padezu, kao sto si ti stavio. Zalizke cu smatrati slucajnom omaskom.\nSto se novinarstva tice, prvi upit je trebalo uputiti ustanovi u kojoj je zastoj nastao, tj. VMA. Pa ako VMA ne odovori, onda ides dalje. A ti odmah cimas ministarsvo, i nabacujes krivicu ljudima koji krivi nisu. A to je ruzno. A nije ni logicno.\nFilip Mladenović 09:44 18.06.2022\nNovinarstvo u odredjenoj meri zavisi od tzv. insajderskih informacija.\nMoji izvori u VMA su mi rekli da nešto zapinje u tom trouglu: 2 navedena ministarstva i RFZO.\nPokušao sam kao novinar i kao dobar komšija da otkrijem gde to i zašto zapinje i uspeo, uz jednu gramatičku grešku.\ngvozden1 09:51 18.06.2022\nPokušao sam kao novinar i kao dobar komšija da otkrijem gde to i zašto zapinje i uspeo,\nPa jesi uspeo da otkriješ, al na blogu.\nZahvali se makar ovom narodu što ti je objasnio, red bi bio.\nsoftelectronics_e 11:18 18.06.2022\nFilip Mladenović 14:55 18.06.2022\nNa kokoške ne treba pucati iz topova, dovoljno je reći samo IŠ!\n49 41 19:49 14.06.2022\nSad ce te leteti na "metli"\nPosto se svetski "zakuvalo"(?!?}.\nDugo bio ubedjen, da ispaljivanja svemirskih satelita, mesovite astronautske posade; letenje " i "space shatla" i njegovo sletanje na pistu od 10 km u Floridi; sto ne postoji nigde u svetu.\nAl, ne lezi vraze. Sve ruski motori.\nJedan,od glavnih NATO nabavljaca (G-dza ili ili B-uu); of skouz ONA}\nTe predsednicki kandidat rece:"Mi smo luda zemlja."Nekom dati u ruke 7 MILIJARDi $$$$ i da je niko ne ne kontrolise-u vezi i zbog toga????\nzoja444 14:42 15.06.2022\nRe: Sad ce te leteti na "metli"\njuce sam cula da je masku-tesla odobreno da instalira 40 000 satelita oko planete zemlja. cemu ce to sluziti?


Review - Conglomerate 451 - PLAY!\nConglomerate 451 je jedno zanimljivo dungeon crawling cyberpunk iskustvo od studija RuneHeads koje vrlo jasno, iako klišeizirano, zna šta želi da bude, ne čini neke veće rizike dok to pokušava i u velikoj meri uspeva. FPS dungeon crawling RPGevi nisu česta pojava, pa uz neke igre kao što su Legend of Grimrock ili Bard’s Tale, ovo iskustvo je maltene jedino modernije ostvarenje takvog tipa u žanru koje je smešteno u cyberpunk okruženje.\nKada sam rekao klišeizirano, to je se odnosilo na skoro sve aspekte kako priče, tako i gejmplej mehanika koje odlikuju žanrove Konglomerata. Priča se vrti oko vođenja agencije unajmljene od strane vlade ogromnog grada zvanog Konglomerat. U sektoru 451 vode se ratovi između raznoraznih multinacionalnih korporacija i bandi, a vaš zadatak je da kloniranjem sopstvenih agenata suzbijete probleme koji se dešavaju u ozloglašenom regionu megalopolisa. Ubrzo vam je data kontrola nad apsolutno svim stvarima koje su vam na raspolaganju, nažalost bez nekog pomnijeg tutoriala, ali su mehanike dovoljno jednostavne da ne budu preteške za samostalno učenje.\nNaime, pred vama je više četvrti ovog gradskog sektora, a svaki ima određene korporacije koje se makljaju oko istog. Slaćete vaš tim od tri agenta na misije kako biste ispunili različite zadatke navedene na startu. Ima nekoliko pristojnih varijacija, od pukog ubijanja neprijatelja do nekih specifičnih zadataka vezanih za lokaciju i sposobnosti vašeg tima. O ovome svakako treba voditi računa, s obzirom da u igri postoji sedam klasa koje sve imaju svoje prednosti i mane. Derivati ovih klasa su uglavnom izvučeni iz tipičnih sajberpank RPGeva, pa će neki od likova biti bolji za neke tehnološke stvari kao što su hakovanje terminala i implanata, dok su drugi jednostavno borbeno orijentisani više, na nekoliko različitih načina. Imaćete opcije da kreirate vaše agente, veoma slično nekom XCOM fazonu, gde ih možete menjati genetski i kibernetički, davati im imena i menjati im izgled, doduše sa dosta ograničenja i prilično bazičnim kreatorom likova. Likovi će ginuti, a vi ćete klonirati i praviti nove likove, dok će oni što duže izdrže test vremena, postajati sve jači uz jednostavan leveling sistem. Kako budete dolazili do raznoraznih resursa i valuta unutar igre, iste ćete trošiti na tehnološka drva koja će vam otvarati nove implante, genetske manipulacije, kao i vojne tehnologije. Postoji dosta različitih kombinacija, i dosta je dodato sadržaja u odnosu na početke Early Access faze, što je svakako pohvalno, iako su sistemi tehnologija i nadogradnje agenata relaitvno jednostavni. Pored vrlo zanimljivog kloniranja i kreiranja agenata koji vam omogućavaju baš veliki broj različitih pristupa i buildova, moraćete voditi i računa o zdravlju agenata, što sve u velikoj meri deli neke sličnosti sa XCOM franšizom.\nBorbeni sistem je poteznog tipa, tipičan za ovakve RPG igre bazirane na kvadratnoj mreži. Inicijativa određuje raspored kojim će učesnici potezati svoje veštine, a po potezu možete jednostavno odigrati samo jednu od vaših sposobnosti koje su vam na raspolaganju. Iako igra ne postavlja nikakavu preduboku borbu pred igrača, svakako ima neke zanimljive elemente gađanja različitih delova tela i raznoraznih uticaja pri povredama istih. Za razliku od Early Accesa, dodate su neke različitosti u misijama, kao i dosta novih okruženja, s obzirom da su različiti distrikti gradova nasumično generisani pri ulasku u svaku misiju. Pri izboru misija, imaćete opciju da izabere u koji deo sektora 451 ćete poslati svoje agente, s obzirom da svaki od tih pohoda utiče na uticaje raznih korporacija u istom distriktu, i njihove odnose sa vama i ostalim korporacijama. Mini igre koje obuhvataju hakovanje su jako zanimljive, iako ih postoji samo dva, s obzirom da nisu kopija tipičnih mini igara i predstavljaju dobru zanimaciju. Imaćete opciju da isto to radite i neprijateljima, tj. njihovim raznim implantima i augmentacijama. Iako ovaj diverzibilitet misija nije previše porastao od ranijih faza razvoja igre, svakako je u boljem stanju nego pre, pa je tzv. „grind“, znatno manje prisutan, iako će mnoge odbiti nakon već nekoliko sati sličnih iskustava.\nIgra inače izgleda jako dobro za svoj veoma niski budžet, mada pati od nekih grafičkih problema koji su krasili igre pre nekoliko godina, kao što su veoma jake hromatske aberacije i apsurdna saturacija boja. Iako su ti problemi prisutni, kao i nešto lošija implementacija antialiasinga, Konglomerat 451 inače ume da briljira sa prezentovanjem atmosfere tipičnog distopijskog sajberpank okruženja. Od raznih neoskih reklama, blještavih i manje blještavih zgradurina, pa sve do najnižih uličnih nivoa i mračnih uličica i sumnjivo i drečavo obučenih likova – sve je na mestu, a ta inače ogromna saturacija i kontrast nekako na čudan način doprinosi svemu tome. Pored tog, pomalo previše prštavog dizajna igre, zvučna podloga je više nego pristojna za ovakav projekat. Iako glasovna gluma nije preterano prisutna, dovoljno pristojno je realizovana kroz neke likove i razgovore ponajviše sa vašim asistentom u agenciji. Ono što ovde briljira jeste muzička podloga sa apsolutno sjajnim numerama iz retrowave tehno žanra. Tih numera nema previše, pa ćete se eventualno zasititi slušanja istog, iako odličnog, synth basa kada uđete svaki put u borbu.\nBagovi postoje, ali nikako u nekoj iritantnoj meri i sve inače radi pristojno. Najviše se tu primećuju grafički gličevi koji umeju nekad da bodu oči u kombinaciji sa već pomenutim čudnim saturacionim osvetljenjem cele okoline, pa može stvarno da oduzme na imerzivnosti. Takođe, igra ima ozbiljnih problema sa balansiranjem, pa će neke određene kombinacije biti znatno jače nego što bi trebalo, a kada na sve to dodate repetitivne neprijatelje za koje maltene znate kakvi su u potpunosti – igra može jako brzo postati prelaka(ako budete imali sreće da vam likovi ne podobijaju tonu debuffova koji su veoma česti nakon misija). Kao poslednja velika zamerka, tu su i čudno prevedene rečenice sa italijanskog na engleski jezik koje zvuče dosta suvoparno i bukvalistički. Ipak, uprkos svim ovim zamerkama, razvojni tim je već izbacio tri zakrpe, uz aktivno odgovaranje na probleme igračke zajednice, tako da bi većina ovih problema trebala da bude rešena u jako kratkom roku, ovim tempom. U trenutnom stanju Konglomerat 451 vam može pružiti makar desetak sati kvalitetne zabave, a znatno više ako ste fan nekih grindy mehanika i cyberpunk okruženja koje je maestralno prezentovano ovde. Ipak, ovde ima dosta mesta za poboljšanje, a vrlo se lako može desiti da, ako niste ljubitelj prethodno pomenutih stvari, ova igra nije za vas.\nIznenadjujuće dobra sajberpank atmosfera\nSasvim zabavan gejmplej\nPregršt kombinacija pri borbama, zabavne mini igre\nPoveća repetitivnost se javlja nakon nekog vremena\nProblemi sa balansom i lošim prevodom igre na Engleski jezik\nRelated Items:Conglomerate 451, opis, Opisi, play136


Velež gostuje u Novom Travniku, Olimpik čeka Čapljinu / Bljesak.info | BH Internet magazin\nVelež gostuje u Novom Travniku, Olimpik čeka Čapljinu\nVelež ima 43 boda više od svog današnjeg rivala, s 49 postignutih golova Rođeni imaju najbolji napad lige, NusmirFajić, koji je u Mostaru protiv istog protivnika zabio hat-trick, postigao je devet golova više od kompletne momčadi Novog Travnika.\nSport / Nogomet | 04. 05. 2019. u 12:28 Feđa IBRULJ | Bljesak.info\nFoto: Bljesak.info / HNK Čapljina - FK Olimpik\nSvoju borbu za prvo mjesto Velež i Olimpik nastavljaju kroz utakmice 25. kola Prve lige FBiH. Sada opet Velež gostuje, Olimpik je domaćin, dok je minimalna bodovna prednost i dalje na strani Rođenih.\nU dosadašnjem dijelu sezonu nogometaši Veleža su uz osam ostvarenih pobjeda osvojili 26 bodova na gostujućim terenima. Danas putuju u Novi Travnik po svoju devetu.\nU posljednja tri kola, Velež je uzeo svih devet bodova, Novi Travnik je bez pobjede posljednjih sedam utakmica ali to su sve brojke. Teren je teren, status favorita na terenu nikada nije lako dokazati.\nVelež je oslabljen neigranjem Daria, Cvijanovića, Dudića i Samardžića.\n''Plasman našeg protivnika na tabeli nas ne smije zavarati. Nema laganih utakmica u ovoj ligi, zato pristupmora biti pravi. Nakon tri vezana trijumfa atmosfera je opet na visokom nivou i vjerujem da ćemo status favoriti potvrditi na terenu'', kaže trener Veleža Mustafa Kodro.\nOlimpik po tradiciji svoju utakmicu na domaćem terenu igra nedjeljom, tako je i ovaj put kada na Otoku stiže Čapljina. Čapljina koja je u prošlom kolu napravila veliki preokret za pobjedu prvu nakon pet vezanih poraza, ali se i dalje grčevito bori za opstanak. Olimpik je posljednju utakmicu izgubio u Gračanici 29. rujna prošle godine.\n''Žao mi je Čapljine zbog situacije u koju su se doveli, ali nas zanima samo pobjeda u ovom duelu. Mi se od starta sezone ne obaziremo na druge, gledamo sebe, svoju igru i nadamo se da ćemo u konačnici ostvariti svoj cilj. Čapljina će morati potražiti neki drugi teren za “vađenje”, Otoka to sigurno nije'', rekao je u najavi nedjeljnog duela Mile Pehar.\nUz Čapljinu u opasnoj zoni i dalje su Igman, Slaven, Vitez, razlika je jedan bod. U Vitezu imamo duel direktnih konkurenata Viteza i Slavena. Vitez je na pet uzastopnih pobjeda na domaćem terenu, Slaven je do sada u sezonu uzeo tek bod na gostujućim terenima. Igman dočekuje jako neugodnu momčad TOŠK-a.\nOd zadnjih sedam utakmica u Konjicu, Igman je dobio samo dvije. Metalleghe eventualnim novim trijumfom danas kontra Bratstva može doći bliže sredini tabele, dok Goražde bodovima iz duela protiv Jedinstva može pa skoro osigurati opstanak.Zvijezda - Bosna Visoko te Orašje - Rudar Kakanj možemo reći igraju za prestiž.\nPrva liga FBiH FK Velež FK Olimpik HNK Čapljina


Sberbank a.d. Banja Luka dobitnik nagrade Zlatni BAM\nNa manifestaciji “Večer bankara” najuspješnijim bankarskim kolektivima u Bosni i Hercegovini uručena su tradicionalna bankarska priznanja “Zlatni BAM”, koja već 19. godinu, na osnovu godišnjih izvještaja nezavisnih revizora, dodjeljuje finansijsko-poslovni magazin “Banke i Biznis u BiH”.\nSberbank a.d. Banja Luka dobitnik je nagrade Zlatni BAM za 2021. godinu, u kategoriji „Poseban doprinos inovacijama u poslovanju sa pravnim licima“.\nSberbank a.d.Banja Luka prati savremene trendove u bankarstvu, sa prioritetom praćenja tehnološkog razvoja i kontinuiranim radom na modernizaciji i unapređenju poslovanja.\nNa uređajima za polog gotovine za pravna lica, klijenti mogu na brz i pozdan način položiti gotovinu u domaćoj valuti, uz omogućen prihvat papirnog novca i kovanica.\n„Veoma smo sretni i ponosni što je i ovaj aspekt našeg poslovanja prepoznat od strane renomiranog magazina i što smo dobitnici ove nagrade. Ovakve nagrade mogu samo biti dodatna motivacija da i dalje radimo na unapređenju digitalnih usluga, kako bi klijentima olakšali svakodnevicu i pripremili se za izazove koji nas čekaju u budućnosti”, izjavio je Gordan Đukić, direktor prodaje i mreže filijala Sberbank a.d. Banja Luka.


Peru: Autobus pao s litice, 48 poginulih\nRTV\t03.01.2018 12:14\nNajmanje 48 osoba je poginulo u utorak u Peruu kada je autobus pao litice visoke 80 metara, nakon što ga je udario traktor sa prikolicom, javlja CNN.\nKako je saopštilo Ministarstvo unutrašnjih poslova, tela su pronađena na litici i u autobusu.\nTanjug/AP/Vidal Tarky, Andina News Agency\nPovređeno je šest osoba.\nAutobus je posle sudara pao na plažu na oko 80 metara ispod litice.\nU trenutku nesreće u autobusu je bilo više od 50 osoba, a Eskudero strahuje da bi broj poginulih mogao da poraste, prenosi AP.\nSpasilačke službe angažovane su na izvlačenju žrtava iz teško pristupačne oblasti u Pasamajou, na oko 70 kilometara severno od prestonice Lime.\nNa lice mesta upućeno je više od 100 vatrogasaca.\nPrema preliminarnim podacima, GPS uređaji su pokazali da su se oba vozila kretala prevelikom brzinom.


Foto: N.N. | "Igre i politika/Games & Politics" u Muzeju savremene umjetnosti RS\nMilan Rakulj 10.07.2019 07:13\nIzložba je rezultat saradnje Gete instituta (Goethe-Institut) i Centra za umjetnost i medije iz Karlsruhea i prikazuje politički i socijalno angažovane video-igre kao daleko više ozbiljniji fenomen od isključivog medija za zabavu.\n"Projekat predstavlja 18 nekomercijalnih video-igara koje su dizajnirali umjetnici, aktivisti, studenti i dizajneri u proteklih petnaest godina tragajući za odgovorom na pitanje kako tačno kompjuterske igre razvijaju svoj politički potencijal i koliko ova umjetnička forma može ponuditi alternativu u industriji zabave. Pored igara, izložba obuhvata i tri dokumentarna filma o nastanku projekta i najkompleksnijim video- igrama", saopšteno je iz MSU RS.\nPosjetioci izložbe, glasi dalje u saopštenju, imaće priliku da isprobaju video-igre koje propituju različite aspekte savremenog društva: politička odlučivanja, rodna problematika, država koja nadzire, rat dronova, odnos prema izbjeglicama, otpor prema totalitarnim sistemima, moć medija, prošla ili aktuelna politička događanja, posljedice ratnih događanja, i ponuditi iskustva koja će ih sigurno podstaći na razmišljanje o ulozi video-igara u savremenom svijetu.\nMSU RS Izložba


Problem sa monitorima - Rumski Forum\nProblem sa monitorima\n26-09-2014, 08:39 AM #1\nPozdrav svima,nov sam "odje" i imam problem koji ne znam kako da resim jer ne znam ni koji je sam izvor istog.Dakle ovako,postavka kucnog studija je sledeca\nFocusrite pro 24 DSP (stara 3-4 meseca,radila perfektno kod bivseg vlasnika,kupljena pre 2-3 dana)\nKRK VXT6 - Stari par godina,prosli kroz sve i svasta ali funkcionisu super i super se cuju (Levi je malko produvao na visokotoncu,dajte savete kako to da resim obzirom da ima tu elasticnu membranu ne znam dal je pametno samo uzeti i premazati nekim lepkom da ne izbija vazduh :s ?)\nWindows 8 x64 (Pirat,neaktiviran)\nFirewire input card (kinez)\nE sad na problem.Problem nastaje nakon sto pc ode u standby mode i kad se vratim kuci i promrdam i kliknem misem,pri podizanju sistema monitori izbace jako cudan zvuk (kao da prde) i na kraju se cuje jak kratak signal i tu dolazi do tisine.Nakon toga nemam zvuka na windowsu nego moram da palim gasim kartu,da restartujem win itd.\n(evo cak sam i klip snimio)\nCitam svuda po netu i mnogi ukazuju da je problem sa strujom-kablovima i da bi treba da uzmem neke balansirane kablove (noob sam ne znam za njih )\nSta mislite u cemu je problem?Inace kad restartujem komp i dobijem zvuk radi ko zmaj.Hvala unapred\n26-09-2014, 09:22 AM #2\nRe: Problem sa monitorima\nMonitore pali tek kada podigneš sistem,a gasi pre gašenja sistema.\nThe Following User Says Thank You to disco violence For This Useful Post:\n26-09-2014, 09:22 AM #3\nTo je do drivera, a ne do karte.\nSam sleep mode i nije neko srećno re?enje realno. Uvek neki "bag-ovi", večiti problem, pa i kad radi, "radi deset puta, jedanaesti skuca"...\nSavetujem da podesi? monitor (ekran) ako ?eli? da se eventualno gasi, a računar ne...!\nZa same komponente raunara je ?tetnije "pali - gasi" cimanje nego da stalno radi! Zbog oscilacija u temperaturi itd....a i skucanih drivera...\nProblem sa monitorima Djono Monitoring 0 08-06-2012 11:07 AM\nSustanje u monitorima ( windows 7 ) BillySound Monitoring 52 12-03-2012 01:16 PM\nMalo o monitorima blags Live Sound 14 03-12-2010 06:18 AM


1.1 Obraćanje Vojvođanskog kluba Savetu protesta 1od5miliona u Novom Sadu\n1.3 Vojvodina – granice: Kako je Beograd 1945. dobio Zemun kao rođendanski poklon\n1.5 Odluka Ustavnog suda Republike Srbije o Statutu Vojvodine\n1.6 Statut AP Vojvodine (2009.)\n…Ovim je Vojvodina, kao autonomija, odlukom svoje skupštine unela svoju teritoriju u Srbiju, što je Srbija na svoj način prihvatila 1.septembra 1945. Godine, Srbija je, vrlo, vrlo brzo, u doba kada je bilo i prečih egzistencijalnih potreba, već sledećeg meseca donela zakon kojim se ta teritorija, bez pitanja a kamo li saglasnosti Skupštine Vojvodine, umanjuje na račun grada Beograda, odnosno Centralne Srbije….\nOdluka Ustavnog suda Republike Srbije o Statutu Vojvodine\nUstavni sud u sastavu: predsednik dr Dragiša B. Slijepčević i sudije Bratislav Đokić, Vesna Ilić Prelić, dr Goran Ilić, dr Agneš Kartag Odri, Katarina Manojlović Andrić, mr Milan Marković, dr Bosa Nenadić, Milan Stanić, dr Dragan Stojanović, mr Tomislav Stojković, Sabahudin Tahirović i Predrag Ćetković, na osnovu člana 167. stav 1. tačka 4. Ustava Republike Srbije, na sednici održanoj 5. decembra 2013. godine, doneo je…\nNa osnovu Ustava Republike Srbije i prava građanki i građana Vojvodine na ostvarivanje, negovanje i zaštitu autonomije u okviru Republike Srbije, na očuvanje visokog stepena demokratije i osnovnih ljudskih prava, postizanje održivog ekonomskog i socijalnog napretka i želje da žive zajedno u slobodi, pravdi i miru, istrajavajući na zajedničkim interesima i poštujući različitost kultura nacionalnih zajednica koje žive na prostoru Vojvodine, Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine donosi…\nTrenutna stranica: 1 od ukupno 212»


Danas će najmlađe sugrađane sa teritorije MZ Sveti Stefan obradovati Djeda Mzaz, koji će djeci uručiiti novogodišnje paketiće.\nGradi se sportski kompleks na Svetom Stefanu\nOpština Budva zaključila je ugovor sa podgoričkom kompanijim “ Fidas” koja je prvorangirana na trnderu za izbor izvodjača radova na izgradnji parka, sportskog i dječjeg igrališta na Svetom Stefanu.\nNa Svetom Stefanu započeta je sanacija kanalizacione mreže\n“Još jedna uspješna saradnja Mjesne zajednice “Sveti Stefan” i Opštine Budva sa Sekretarijatom za investicije, kojima se zahvaljujemo na izdvojenim sredstvima za ovu sanaciju”, navode iz ove mjesne zajednice.