Gašenje laptopa iskustva | Servis računara\nGašenje laptopa iskustva\nod jana u Servis računara postavljeno Jan 1, 2018 734 pregleda\nPozdrav,Sretna Nova 2018,jedno neobicno pitanje bih postavio ako bi neko znao odgovor ,ili da mi pomogne na neki nacin imam LAPTOP Fujitsu Simens Esprimo mobile koji nije nov ali dosad jako lepo radio,operatiwni je WIN 10 PRO sa licencom od pre par da na kada se upali radi jedno vreme normalno onda odjednom prelazi u stanje mirovanja i ekran se gasi ne skroz nego kad kliknem ponovo na misa pojavi se strana za logovanje kad se logujem ponovo radi sve normalno neodredjeno vreme nekad 1 sat nekad 2-3,nekad petnaest minuta i kad ga ostavim na muzici recimo sa m se vraca na stranu za logovanje sa gore pomenutim stanjem ekrana.Da li bi neko znao da mi pomogne posto mi je nuizno neophodan za koriscenje na fakultetu.,\nod iskustvo (15.4k poena) odgovoreno Jan 1, 2018\nPoštovana Jana, hvala na čestitki u ime svih članova našeg portala. Takođe i Vama želimo sve najlepše u novoj godini!\nVaš laptop je podešen da posle određenog vremena nekorišćenja prelazi u takozvano stanje spavanja (hibernate), iz koga se budi tako što uvek traži da ponovo unesemo lozinku. Ovo se može rešti na dva načina:\n1. Podesiti u Windows 10 vremenski interval ili isključiti sleep mod na sledeći način: U pretrazi (lupa) ukucajte "settings" bez navodnika, zatim idite na prvu opciju "System, Display, notification, apps, power > Power&Sleep > zatim sleep postavite na "never".\nMožda vam ove slike pomognu.\n2. Opcija je i da iskljucite lozinku ako vam bas nije neophodna, tako da ce biti potrebno da samo kliknete na bilo koji taster na laptopu i Windows 10 će se automatski pokrenuti uz eventualno traženje klika na "sign in" bez lozinke. To je sve.\nAko se ne snađete, napišite nam pa ćemo vam pomoći online.\nod jana komentarisano Jan 23, 2018\nPozdarav,sve sam ovo uradio sto ste naveli ali i dalje imam isti problem,naime racunar se posle 15 minuta rada vraca na logovanje odnosno gasi se kad pritisnem taster on se pali i prikazuje stranicu za logovanje,kad se ulogujem on nastavlja da radi normalno,i sve ispocetka,bio bih vam zahvalan ako ima neko da mi pomogne oko laptopa.,,u cemu je problem!!!?\nod jana komentarisano Feb 7, 2018\nPozdrav ,u gornjem postu sam naveo problem gasenja laptopa,al nazalost nisam dobio odgovor,posle izvesnog vremena nekad je to 15 minuta rada nekad duzi vremenski period., ili krace cak pa bih molio nekog ako moze da mi pomogne putem Team Viewera,srdacan pozdrav..........\nProblem sa računarom iskustva\nZašto se gasi kompjuter iskustva\nKako skinuti fleku sa ekrana na laptopu iskustva\nLaptop servis na Zvezdari iskustva\nProblem sa CD player-om iskustva\nod Nikola u Servis računara postavljeno Feb 10, 2019 394 pregleda\nod anonimno u Servis računara postavljeno Jun 14, 2015 4.9k pregleda\nod Laki u Servis računara postavljeno Mar 4 97 pregleda\nod Nemanja u Servis računara postavljeno Apr 29, 2019 533 pregleda\nod anonimno u Servis računara postavljeno Feb 24, 2020 244 pregleda


SVI NA ''PJACU GRANDE''! | PRČ\nU Nikšiću se već tradicionalno krajem avgusta, ili ti kolovoza, odigrava velja fiesta od muzike; Međunarodni, originalni, ’’Festival uličnih svirača’’. Ovoga puta odigravaće se na više mjesta od Korza (Njegoševa ulica) do Pjace grande, velikog trga Slobode na čelu s ’’Herojem na Korzu’’. Uvod u svetkovinu ulične muzike i raznolike zabave počeće u petak veče (30.08.2019.) a završiće u subotu sa preko trideset učesnika iz više zemalja svijeta, od Evrope do Azije.\nOvaj grad i trg (projektant Josip Slade nakon Berlinskog Kongresa) spada među najbolje projektovana manja gradska jezgra u Evropi kao da je stvoren za ovakav tip muzičko zabavne manifestacije i uličnog artizma.\nOva ’’Pjaca Grande’’ na čelu sa ’’Herojem na Korzu’’ Ljubom Čupićem biće poprište muzike do neba a note uličnih zabavljača će lepršati poput ’’paloma blanke’’ sa porukama mira i osmijeha slobode.\nTagovi: FESTIVAL ULIČNIH SVIRAČA HEROJ NA KORZU KORZO NIKŠIĆ PJACA GRANDE TRG SLOBODE


Od ideje do uspješnog projekta – osnove upravljanja projektnim ciklusom – Eilmija\n+387 33 236 391\nOd ideje do uspješnog projekta – osnove upravljanja projektnim ciklusom\nKroz ovaj kurs upoznat ćete se s osnovnim metodama upravljanja projektnim ciklusom te alatima i smjernicama koje vam mogu pomoći da uspješno realizirate svoju projektnu ideju. Kurs buhvata osnovne upute i alate za planiranje, formuliranje i implementaciju projektnih ideja, preporuke referentne literature i softvera te praktične upute vezane za proces upravljanja projektima u specifičnom okruženju džemata, medžlisa i drugih struktura Islamske zajednice u BiH.\nCiljevi predmeta su da polaznicima kursa olakša proces planiranja i realizacije projektnih ideja na različitim nivoima, upozna ih s korištenjem različitih alata i tehnika iz oblasti upravljanja projektima i pruži smjernice za praktičnu realizaciju projektnih ideja na terenu.\nOčekuje se da će polaznici po završetku kursa biti u stanju samostalno uočiti probleme i potrebe u svom okruženju te osmisliti i napisati projektne ideje koje će dovesti do željene promjene.\nKurseviGeneralnoOd ideje do uspješnog projekta – osnove upravljanja projektnim ciklusom\nUvodna najava kursa\nUvod u svijet projekata\nOve sedmice upoznat ćemo se sa značenjem pojma „projekt“, uočiti u kojim sve sektorima realiziramo projekte, naučiti koja je njihova osnovna svrha, kroz koje „životne faze“ moraju proći te koje osnovne elemente trebaju sadržavati.\nZašto pokrećemo projekte?\nŽivotne faze projekta\nPreduvjeti za uspjeh projekta\nPronađite motivaciju za promjene\nKviz\t3 pitanja\nKako do dobre projektne ideje?\nAnaliza ciljne grupe i zainteresiranih strana\nAnaliza problema i ciljeva\nKako izraditi stablo problema?\nTemeljito istražite okruženje\nKako ideja postaje projekt?\nOblikovanje logičkog radnog okvira\nElementi logičkog okvira po kolonama\nPokazatelji uspjeha (indikatori)\nIzvori i sredstva verifikacije\nApliciranje i komunikacija s potencijalnim donatorima\nMogući modeli finansiranja projekata\nMeđunarodni i lokalni fondovi\nIzradite logički radni okvir\nOd projektnog plana do željene promjene!\nProces formiranja radnog tima\nShema timskog platna\nUvod u čitanje Kur'ana - razumijevanje Islama i nasilje\nKako pripremiti i održati hutbu\nMetodi istraživanja u islamskim naukama\nNasilni ekstremizam i lekcije iz muslimanske historije\nIslamofobija, govor mržnje i djela počinjena iz mržnje\nUvod u čitanje Kur’ana – razumijevanje Islama i nasilje\nEdukativna platforma Udruženja ilmijje Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini.\nTel: +387 33 236 391\nDeveloped by: #LevelUpYourMedia | www.eilmijja.ba | Sva prava zadržana!\nPrijavite se sa vašim računom


Hellvape Vape tenkovi | Najjeftiniji Vape hardver na mreži | Vapestreams\nPočetnaTrgovinaVape tenkoviHellvape Vape tenkovi\nHellvape je u prvom redu i najvažniji brend "Napravi sam raspršivač" koji je posvećen stvaranju nekih od jedinstvenih i autentičnih proizvoda na tržištu koji su najkvalitetniji i Vapestreams drago nam je što možemo reći da sada imamo zalihe Hellvape Vape tenkova!\nSveukupno je kvaliteta materijala koje koriste za same uređaje izuzetno visoka i oni su dizajnirali svoje uređaje kako bi zadovoljili vaše sadašnje potrebe, ali također bili dovoljno prilagodljivi da se nose sa svim budućim zahtjevima.\nSve u svemu, ponose se svojom strogom kontrolom kvalitete i kontrolom troškova kako bi mogli kupcima pružiti najbolje moguće proizvode po najpristupačnijoj cijeni. Kao bonus, Hellvape pregledava i svaki proizvod prije nego što ga proda, tako da možete biti sigurni da je kontrola kvalitete ovdje bez premca!\nHellvape Dead Rabbit V2 RTA Vape tenk\nZaradite 22 nagradne bodove\nKapacitet RTA od 2 ml, punjenje gornjim dijelom, podesivi protok zraka, 4 postova


RTS i HRT premijerno prikazuju "Dnevnik Diane Budisavljević" - XXZ Portal\n22.04.2020. - 12:19\nNakon uspešnog festivalskog i bioskopskog života tokom 2019. godine, film "Dnevnik Diane Budisavljević" rediteljke Dane Budisavljević biće premijerno prikazan na televiziji, i to na HRT-u i RTS-u gotovo istovremeno. U sredu, 22. aprila od 20:05 sati emitovaće se na prvom programu HRT-a, a sat kasnije na prvom programu RTS-a.\n"Dnevnik Diane Budisavljević" je igrano-dokumentarni film snimljen na osnovu dnevničkih zabeleški Diane Budisavljević, Austrijanke koja je živela u Zagrebu i bila udata za lekara srpske nacionalnosti. Kada 1941. sazna da Jevrejke i Srpkinje sa svojom decom završavaju u logorima, pokušava da apeluje na vlast i crkvu, a potom sa prijateljima organizuje slanje pomoći i spasavanje dece iz logora na teritoriji NDH.\nDiana je vodila detaljnu kartoteku dečijih sudbina, koju će joj nakon rata nepovratno oduzeti komunistička vlast 1945. godine, kada njeno germansko i građansko poreklo postaju nepoželjni. Zahvaljujući Dianinom dnevniku, koji je nakon njene smrti pronašla unuka, rasvetljena je herojska uloga žene koja je iz ustaških logora spasila više od 10.000 dece. Među njima su i Živko, Milorad, Zorka i Nada, koji se gotovo 80 godina kasnije vraćaju u logore svog detinjstva, čije svedočanstva takođe imamo priliku da vidimo u filmu.\nDianu Budisavljević glumi Alma Prica, koja je za ulogu nagrađena Zlatnim Orionom na Filmskom festivalu glumca u Vinkovcima, kao i nagradom Jutarnjeg lista Zlatni studio. Njenog supruga, lekara Julija Budisavljevića glumi slovenački glumac Igor Samobor, a uloge u ovom filmu ostvarili su i Mirjana Karanović, Livio Badurina, Areta Ćurković, Ermin Bravo, Krešimir Mikić, Urša Raukar i Vilim Matula.\nFilm je ostvario neverovatan uspeh na Pulskom filmskom festivalu, osvojivši čak šest priznanja, među kojima su i nagrada žirija za najbolji film, kao i nagrada publike.\nEkipa filma trenutno radi na novom projektu “Od filma do muzeja”, virtualnom muzeju koji će za temu imati veliku priču o Diani Budisavljević i njenoj humanitarnoj akciji, a doneće i dosad neobjavljene materijale prikupljane i stvarane tokom višegodišnjeg istraživanja i rada na filmu. Kraj projekta planiran je za jesen.\nDvadeset drugi april obeležava se kao Nacionalni dan sećanja na žrtve Holokausta, genocida i druge žrtve fašizma u Drugom svetskom ratu, te Dan sećanja na žrtve Jasenovca.


Nisam ti luče ja od juče, tvoj je red da šetaš kuče - Honorarci blog\nod strane honorarci.rs | feb 11, 2021 | Vesti i saveti | 0 Komentara\nKoliko puta ste odlagali šetnju svog kućnog ljubimca, zbog previše drugih obaveza?\nDa li smišljate razne forice kako biste prebacili obavezu šetanja psa na druge ukućane?\nDa li ste znali da pse treba šetati minimum 1 sat dnevno, i to optimalno 3 puta, bez obzira na rasu?\nDa se razumemo, ne morate vi da šetate psa. ali…\nŠetnja je ljudima lek protiv dosade, a psima pomaže da se socijalizuju sa drugim psima.\nVreme koje sa svojim psom provedete napolju je mnogo više od same vežbe, kako za njega, tako i za vas.\nUmorniji pas bolje će se ponašati od psa sa dosta energije koje ne uspeva da se oslobodi. Kao i mi, oni moraju da imaju svoje “ izduvne ventile“, a to je za njih šetnja.\nVažno je zapamtiti da na jutarnje i večernje šetnje psa ne smete gledati kao na rutinsko izvođenje kako bi pas vršio nuždu. Potrudite se da ga svaki put zabavite nekom novom igrom i boravak van kuće učinite drugačijim i posebnim.\nZa pse koji su u stanu jako je bitno redovno ih izvoditi kako bi mogli da ispune svoje fiziološke potrebe. Svi znamo za onaj osećaj kada nam se baš ide do wc-a, a ipak moramo da trpimo, tako se i naši ljubimci osećaju.\nUprkos svim benefitima šetanja psa, nekad je jednostavno produktivnije ostati kod kuće, nasuti omiljeni sok ili piće, pročitati neki članak ili deo knjige, ili jednostavno provesti sat vremena u kadi.\nBez ikakve brige ili griže savesti, angažujte honorarca po svom izboru da povede računa o vašem malom krznenom prijatelju. Već po ceni od jedne kafe, neko može da izvede i prošeta vašeg psa u trajanju od 60 minuta, a posebne pogodnosti imaju i za celodnevna i višednevna čuvanja.\nHonorarci za čuvanje ljubimaca u svega par klikova, a evo i kako!


Prijateljska utakmica: Remi Veleža i Sarajeva u Vrapčićima\n20.01.2018 u 16:31h\nNakon prijateljske utakmice protiv GOŠK-a, fudbaleri Sarajeva danas su odigrali pripremni susret protiv Veleža. Utakmica na pomoćnom terenu stadiona "Rođeni" završena je bez pobjednika, rezultatom 1:1, a gol za Sarajevo postigao je Emir Halilović.\nSarajevo je na početku utakmice prvo prijetilo. Halilović je dobro šutirao, no istakao se golman Veleža. Potom je svoj udarac isprobao i Bekić, ali nije bilo promjene. Nedugo poslije Bekić ubacuje u 21. minuti, a Halilović s nekoliko metara ne uspijeva zatresti mrežu Mostaraca. Igrala se 27. minuta kada je Sarić gađao iz slobodnjaka, ali lopta odlazi iznad gola. U 27. minuti prva prilika za domaće fudbalere. Mujezinović iz slobodnog udarca nije bio dovoljno precizan.\nSarajevo je povelo u 29. minuti, kada je Rahmanović uposlio Halilovića, koji pronalazi prostor i preciznim udarcem desnom nogom pogađa mrežu gola Veleža za vodstvo Sarajeva.\nNakon nekoliko minuta igre u nastavku Velež dolazi do izjednačenja. Mujanović iskoristio slabu reakciju odbrane Sarajeva i matirao Adilovića. Drugi dio utakmice bio je slabijeg intenziteta nego što je bio slučaj u prvih 45. minuta, te su prisutni gledaoci vidjeli manje prilika. Behram je prijetio prema golu Sarajeva, dobru šansu imao je i Mujezinović, a na drugoj strani Kuzmanović nije uspio da pogodi, a priliku je imao i Velkoski.\nUtakmica je završena rezultatom 1:1, a fudbaleri Sarajeva ostat će u Čitluku do ponedjeljka, kada će poslije popodnevnom treninga krenut nazad u glavni grad Bosne i Hercegovine.\nFK Velež Mostar 1:1 FK Sarajevo | Strijelci: Emir Halilović 33' (FK Sarajevo), Mustafa Mujezinović 55' (FK Velež).\nFK Sarajevo: Pavlović, Adukor, Mihojević, Bekić, Šabanović, Sarić, Mustafić, Rahmanović, Hebibović, Halilović, Ahmetović. U drugom poluvremenu su igrali: Adilović, Hodžić, Lelić, Mujakić, Sadiku, Radovac, Herić, Stanojević, Husejinović, Kuzmanović i Velkoski.


Da biste naznačili da je vaša prezentacija kopija radne verzije, na pozadinu slajdova dodajte vodeni žig sa tekstom „Radna verzija“. Možete dodati i druge tekstualne oznake kao što je „Poverljivi dokumenti preduzeća", ime vaše kompanije ili bilo koji drugi tekst koji želite.\ndruga opcija Grafički vodeni žig\nAko želite sliku u pozadini, prebacite se na Dodavanje slike ili vodenog žiga u pozadini\nVodeni žig možete da dodate na sve slajdove odjednom (uređivanjem mastera slajda) ili na pojedinačne slajdove. Postupak je isti, izuzev za početnu tačku, kao što je objašnjeno u 1. koraku.\nDa biste dodali vodeni žig na sve slajdove, na traci izaberite stavke Prikaz > Master slajda. Zatim u prikazu Master slajda, pomerite se na vrh okna sa sličicama sa leve strane i izaberite prvu stavku, master slajda.\nIzaberite stavke Umetanje > Okvir za tekst, a zatim kliknite i prevucite da biste nacrtali okvir za tekst na slajdu ili masteru slajda.\nU okviru za tekst otkucajte tekst vodenog žiga (na primer, „RADNA VERZIJA“).\nDa biste promenili poravnavanje teksta vodenog žiga, kliknite i zadržite regulator za rotiranje na vrhu okvira za tekst dok pomerate miš levo ili desno.\nIzaberite tekst u okviru za tekst. Na kartici Oblikovanje odaberite svetlu boju popune fonta, a zatim napravite sve druge promene fonta i stila koje želite. Ako ne vidite karticu Oblikovanje, proverite da li ste izabrali okvir za tekst.\nDa biste promenili položaj vodenog žiga, kliknite na okvir za tekst i kada pokazivač dobije oblik , prevucite okvir za tekst na novu lokaciju.\nAko ste zadovoljni vodenim žigom sa tekstom, kliknite na okvir za tekst, izaberite karticu Oblikovanje > Postavi iza, a zatim izaberite stavku Postavi iza svega.\nNapomena : Ako završena prezentacija sadrži neke master slajdove, možda nećete želeti da primenite potzadinu na master slajdove i da rizikujete neželjene promene u prezentaciji. Bezbedna alternativa je da dodajete pozadinu u slajd po slajd.\nSavet : Ako ne vidite kartice Alatke za slike ili Oblikovanje, uverite se da ste izabrali okvir za tekst ili WordArt.


Vladimir Gligorov: Novac, helikopteri i kurs\nRadna grupa osudila napade na novinare, posebno zabrinuta zbog brutalnosti policije |\nU svetu od koronavirusa umrla 565.363 čoveka, zaraženo preko 12 miliona i 700 hiljada ljudi |\nVučić: Dogovorene teme za nastavak dijaloga u Briselu |\nPapa Franja potresen zbog pretvaranja Aja Sofije u džamiju |\nIntervju Dušan Miklja: Tamna strana sveta |\nDS: Da policija izađe iz Skupštine i ne pravi od nje pritvor, huligane u prave zatvore |\nMađarska za Srbiju uvodi karantin zbog korone, nove restrikcije za više zemalja |\nPogrešno podešen radar uzrok obaranja ukrajinskog aviona u Iranu |\nU Novom Pazaru troje preminulo od koronavirusa, u Nišu četvoro |\nU Španiji izbori u dva regiona u sred pandemije |\n► Vladimir Gligorov: Novac, helikopteri i kurs\nU recesiji izazvanoj epidemijom, kao što je ova, reč je zapravo o smanjenju ponude. Zato je bolje osigurati zaposlene, formalno i neformalno, nego sve zaduživati za 100 evra.\nDržava se zaduži u stranom novcu i taj novac podeli građanima, recimo, svakome po 100 evra. Dug je na sedam godina s kamatom od nešto više od tri odsto, recimo 3,2. To je skupo, ali o tome kasnije. To je dug od oko 125 evra ako se kamate isplaćuju iz novog zaduženja. Kako je reč o dugu u stranom novcu, inflacija u zemlji ili promena kursa ne predstavljaju rizike za poverioce, bar ne sami po sebi. Dužnici, ukoliko im prihodi nisu u evrima već, recimo u dinarima, snose te rizike bilo da se oni pokažu nepovoljnim ili povoljnim.\nKo su dužnici? Svi poreski obveznici. Ovde poreze valja uzeti u najširem smislu, dakle, tu su i doprinosi i finansijska represija. Tako da su poreski obveznici svi, i oni koji dobijaju po 100 evra i oni koji ne dobijaju. Tako da se može reći da su građani, po nekom kriterijumu, recimo po starosti, uzeli po 100 evra na zajam od sedam godina sa kamatom od oko 3,2 odsto.\nUzmimo da građani mogu da se odreknu tih 100 evra. Svejedno će učestvovati u vraćanju duga. Usled čega će svi hteti da uzmu taj novac. Jer, dok je zaduživanje dobrovoljno, vraćanje duga nije. Zaista, kako je reč o relativno maloj sumi, pojedinačno posmatrano, ona ne mora ništa da znači ljudima koji imaju dobre izvore prihoda ili su bogati. Ako neko dobro zarađuje, njemu kredit od 100 evra nije potreban, a nije ni neka velika obaveza jednom u sedam godina. Svejedno, ako je već reč o dugu koji se ne može izbeći, a nije reč o novcu koji bi neko drugi dobio ako bi ga se boljestojeći odrekli, onda valja očekivati da će svi hteti da uzmu tih 100 evra koji im pripadaju.\nOvo je, dakle, zaduživanje, nije novac iz helikoptera, kako se to ponekad kaže. Uzmimo da centralna banka štampa novac za račun države i on bude podeljen svim građanima, recimo svakome po 100 jedinica tog novca ili svakome po 100 evra u dinarima. To je obaveza države prema centralnoj banci, gde budžet knjiži dug, a centralna banka potraživanje. Dug ne nosi kamatu i nema vremensko ograničenje. Reč je naprosto o novcu. Kojeg sada ima više, recimo, za 100 puta broj građana evra u dinarima.\nZašto bi to povećanje novca bilo potrebno ili korisno? Najčešće zato što ga nema dovoljno u nekom smislu te reči. Uzmimo da ima mnogo nezaposlenih, a ulaganja je malo. Neka razlog za nedovoljno ulaganja bude to što se ne očekuje da će se naći kupci za povećanu proizvodnju. Jednostavno rečeno, nedostaje tražnja. Razlozi mogu da budu različiti i oni su, naravno, od odlučujuće važnosti, ali to ostavljam po strani. Uzmimo da nema dovoljno novca, bar u tom smislu da se do njega ne dolazi u potrebnoj meri uobičajenim finansijskim kanalima. Tada državni helikopter može da poveća tražnju naprosto tako što će svima podeliti novčana sredstva, ne vodeći računa o tome mogu li da ga vrate i ne zato što je on naknada za robu ili usluge.\nReč je o transferu, o poklonu, s tim da se očekuje da će biti potrošen. Uzmimo, dakle, da pet miliona ljudi dobije po 100 evra u dinarima i sav taj novac potroši, to je toliko robe i usluga. Uz već postojeću tražnju, bar jedan deo toga otišao bi na novo zapošljavanje. Recimo da je taj deo multiplikator po kojem bi se povećao dohodak i zaposlenost, to bi trebalo da dovede do većeg ukupnog dohotka i tako i do većih poreskih prihoda (nominalno, ne u odnosu na BDP). Tako da se helikopterskim novcem uravnotežuju ponuda i tražnja u uslovima kada je ova druga, dakle tražnja, nedovoljna. Poreske obaveze kao udeo u dohocima ne bi trebalo da se povećaju, kao uostalom ni dug države.\nUslov je da država ima svoj novac. Kako doći do njega? To može da izgleda kao najjednostavnija stvar na svetu, naprosto, centralna banka štampa, recimo, dinare i vlasti zabrane korišćenje stranog novca. Ili, ako je zabrana nepoželjna, recimo zato što je reč o otvorenoj privredi koja mnogo uvozi, ili su doznake i drugi transferi u stranom novcu važni, može se izabrati politika fiksnog kursa. Jer, može se računati, ako se kurs ne menja i ako se inflacija drži pod kontrolom zato što se novac ne štampa više nego što to fiksni kurs dozvoljava, kamatne stope u dinarima bi trebalo da budu iste kao u stranom novcu, recimo u evrima. Pa ako je ona, kao što jeste, bliska nuli u evrozoni, trebalo bi da bude ista i u zemlji sa fiksnim kursom.\nA nije nego je nekoliko procenata viša. Strani je novac skup, strani su dugovi skupi. Što je jedan razlog što su se mnoge zemlje odlučile da stvore zajednički novac, evro. Ukoliko bi pak neka zemlja želela da ima svoj novac, bilo bi potrebno da ima fleksibilan kurs i razvijeno tržište novcem i drugim finansijskim instrumentima. Što se ne može postići ni helikopterima niti zakonima. Usled čega se zemlje kao Srbija formalno deklarišu kao da imaju fleksibilan kurs, a zapravo se drže fiksnog.\nNezavisno je pitanje da li je u recesiji izazvanoj epidemijom reč o nedovoljnoj tražnji ili je, zapravo, reč o nezavisnom smanjenju ponude. Ako je reč o ovom drugom, kao što jeste, bolje je osigurati zaposlene, formalno i neformalno, nego sve zaduživati za 100 evra po glavi odraslih stanovnika. Ali ako već dele, nema smisla ne uzeti jer se obaveza vraćanja duga ne može izbeći.\nMađarska vlada objavila je danas da ponovo uvodi restrikcije za ulazak osoba iz zemalja gde se stopa infekcije koronavirusom smatra umerenom ili visokom, uključujući i za Srbiju koja ulazi u...\nU Španiji izbori u dva regiona u sred pandemije\nŠpanci će danas glasati na regionalnim izborima u dva severna regiona (Galiciji i Baskiji) poštujući stroge bezbednosne mere kako bi se izbeglo širenje koronavirusa.\nBolivudska super zvezda Amitab Bačan i sin u bolnici zbog koronavirusa\nVelika bolivudska zvezda Amitab Bačan i njegov sin testirani su pozitivno na koronavirus i primljeni u bolnicu uz blage simptome bolesti u Mumbaju, finansijskom i zabavnom centru Indije, javila je...


Torent | Torent kao kontroverzni Robin Hud savremene kulture | ASA\nTorent i dufuzija kulture\nDifuzija kulture (lat. diffusio – razlivanje, rasprostiranje, širenje) odnosi se na širenje tj. rasprostiranje kulturnih elemenata u prostoru i vremenu i predstavlja jednu od najznačajnijih pojava u razvoju društva. Difuzija se odnosi na prenošenje oruđa, veština, znanja, naučnih, tehničkih i umetničkih dostignuća, izuma i sl. iz jedne kulture u neke druge. Hartija i štampa su, na primer, nastali u Kini vekovima pre nego što su preneti u Evropu; isti slučaj je i sa kompasom sa magnetnom iglom; deo kulture zapadne civilizacije postao je i šah, nastao u Indiji, te različiti matematički pojmovi ponikli u islamskom svetu (Božilović, 1998: 116-117) Istorijski posmatrano, kulturni elementi su se prenosili i širili dosta sporo, mahom preko putnika, trgovaca, misionara i drugih pojedinaca i društvenih grupa.\nDifuzija kulture je ubrzana\nDanas je, međutim, difuzija kulturnih elemenata ubrzana, omogućena i posredovana pre svega elektonskim, digitalnim, interaktivnim medijima i modernim tehnologijama, koji su prevazišli nekadašnju prostornu i vremensku ograničenost u širenju kulturnih sadržaja i pospešili hiperkulturaciju savremenog sveta (sve veće interesovanje i učešće ljudi u kulturi). Torent tehnologija putem interneta i korisničkih računara omogućava danas pretragu, preuzimanje i prenošenje najrazličitijih kulturnih sadržaja (filmova, igara, programa, slika, knjiga i sl.), što ima svoje prednosti, ali i značajne mane.\nDifuzija kuture i Torent\nPitanje Torenta danas u svetu jeste jako aktuelno i neretko dolazi u centar pažnje javnosti upravo zbog mnogih zakonskih mera i akcija pomoću kojih institucije za zaštitu autorskih prava i određene države žele da spreče i ograniče njegov uticaj. Međutim, njegova široka upotreba nas tera da razmislimo odakle tolika potreba za njegovim korišćenjem i zašto toliko smetaju vlastima koje žele da spreče njegovo delovanje.\nKutura i sloboda izbora\nU savremenom svetu se svakodnevno, gotovo apologetski, ističu principi slobode izbora, slobodne trgovine, što važi i za svet kulture. Smatra se da će dobronamernost slobodnog tržišta svima dati jednaku šansu, da će svakom kulturnom proizvodu (sadržaju) početna pozicija biti ista, i napokon, da će pojedinac moći slobodno da bira koje će kulturne sadržaje konzumirati.\nAli u stvarnoj praksi sa stanovišta pojedinca to više liči na izbor onoga što mu se nudi, nego na izbor onoga što postoji na tržištu kulturnih proizvoda. Opšte je poznato kako se danas prave muzički ili filmski hitovi, oni ne postaju najslušaniji ili najgledaniji zato što su toliko kvalitetni po svom sadržaju i zato što ih publika toliko želi.\nMedijske kuće ulažu u marketing proizvoda\nPre se može reći da je to posledica toga što produkcijske i medijske kuće uveliko ulažu u marketing sopstvenih proizvoda, kupujući im vreme za reklamiranje, ulažući novac u njihovu zvučnost i prepoznatljivost, kao i mesta gde će se sve puštati, želeći da se nametnu kao najbolji mogući izbor publici. Naravno da ulaganje u određenu kulturnu robu ne mora da znači i automatski uspeh ili potvrdu kvaliteta, niti da će sa sobom povući samo pozitivne kritike.\nSvakako, ti kulturni proizvodi koji su favorizovani biće konzumirani češće i pre nego bilo koji drugi, u koje nije sistematski ulagano, koji su produkt neke nezavisne produkcije ili samo autorovog entuzijazma, bez unapred kupljenog prostora za reklamiranje i emitovanje. Bilo bi pogrešno tvrditi da ne postoje slučajevi gde neka pesma ili film postanu jako poluparni iako nije bilo značajne institucionalne podrške, ali takvi slučajevi su retki i sve ređi da bi potvrđivali ravnomerni tretman tržišta kulturnih proizvoda. Ukratko, produkcijske kuće vam ne mogu nametnuti hoće li vam se neki film sviđati, ali vam mogu nametnuti koji ćete film gledati.\nKoje su posledice pseudo-tržišta\nPosledica tog pseudo-tržišta jeste, na primer, da su u svim svetskim gradovima u toku premijere istih filmova, ili se svuda po svetu „vrte“ slični muzički hitovi. Veliki gradovi mogu sebi dozvoliti i stvoriti alternativno tržište, gde će se slušati alternativna muzika, ili gledati neki produkcijski nezavisni ili ne toliko popularni filmovi. To je moguće baš zbog toga što tu živi veliki broj ljudi, pa postoji veća mogućnost da će koncerti alternativne muzike ili projekcije alternativnih filmova biti posećene i samim tim ekonomski održive za bioskope ili neke muzičke grupe. S druge strane, manji gradovi i sredine su uskraćene za tu vrstu kulturne ponude, njima se svakodnevno nudi, odnosno nameće popularna kultura, koja je za bioskope u manjim sredinama jedino isplativa, pa su zbog toga na nju i ograničeni.\nOnda se pojavio Torent, kao „savremeni Robin Hud globalne kulture“ koja omogućuje svima ravnopravan pristup i raznolikost kulturnih sadržaja. On je nastao tako što je 2001. godine programer Bram Koen pokrenuo sistem za razmenu fajlova čiji je cilj bio da bude pouzdan, jako brz, besplatan i dostupan svima. U početku je to bila mala mreža, ali je vremenom rasla i poprimila globalne dimenzije. Torent omogućuje kulturnu autonomiju, mogućnost pojedinca da bira sadržaje kakve želi da gleda, on ga spasava izolovanosti i nudi veći izbor kulturnih sadržaja nego institucionalizovano tržište kulturnih dobara.\nTorent je nepoželjan za sistem\nTo nas dovodi do pitanja zašto je Torent tako nepoželjan za sistem, pa postaje predmet raznih restriktivnih zabrana. Torent sam po sebi nije ilegalan, nema ničeg ilegalnog u njegovoj P2P (peer to peer) tehnologiji koja omogućuje slobodnu razmenu fajlova među korisnicima. Međutim, ono što je problematično jeste transfer fajlova koji su zaštićeni autorskim pravima.\nU slučaju kada pojedinac neki legalno kupljen prizvod deli sa drugima putem te mreže, to je ilegelan čin, zato što ga onaj ko preuzima fajl nije kupio od onoga ko ima zakonsko pravo da ga prodaje. A danas je ogromna količina proizvoda zaštićena autorskim pravima, pa se Torent često poistovećuje sa piraterijom.\nBorba Torenta i kulturne industrije\nUpravo ta žustra borba između Torenta i kulturne industrije otkriva neke njene tendencije. Primarni cilj kulturne proizvodnje i njenih stvaraoca sve manje se prepoznnaje u emancipaciji, u širenju određene ideje, promišljanje i ispunjavanje društvenog života smislom, naprotiv, kultura se danas proizvodi da bi se što bolje prodala. U okviru kritičke teorije društva, Maks Horkhajmer i Teodor Adorno uočavaju da glavna odlika kulturnih dobara nije upotrebna vrednost, već se umesto nje kulturni proizvodi odlikuju isključivo razmenskom vrednošću, gde je zahtev za unovčavanjem kulturnog dobra postao totalan (Horkheimer-Adorno, 1989: 163).\nA to jeste posledica sve veće komodifikacije kulturnih industrija, koje podležu ekonomskim zakonima i čije poslovanje neretko podseća na ekonomska preduzeća. U tom smislu Horkhajmer i Adorno zaključuju da se stvaraoci kulturnih dobara moraju prilagoditi logici njihovih šefova, a to su, po njihovom mišljenju, ekonoska i politička elita koja ih finansira i određuje, naspram koje je kulturni monopol slab. Ukoliko to ne učine, postoje velika verovatnoća da će postati autsajderi u sistemu (Horkheimer-Adorno, 1989: 128, 129).\nHorkhajmerova i Adornova zapažanja možda jesu malo preterana, suviše je oštro reći da je kulturna proizvodnja izgubila nekadašnji smisao i da se apsolutno podredila ekonomiji. Postoje i dalje režiseri i stvaraoci bilo kojih kulturnih sadržaja kojima nije profit u prvom planu, postoje i brojni festivali koji kvalitet filma ne određuju komercijalnim kriterijumima. Ali jesu dobro uočili određena kretanja i funkcije kuturne proizvodnje u kapitalističkom sistemu.\nTorent nanosi veliku ekonomsku štetu\nTorent zato i jeste sporan, on nanosi veliku ekonomsku štetu proizvođačima kulturnih sadržaja, ugrožava autorska prava stvaralaca i proizvodi određene etičke dileme. Ostaje, ipak, saznanje da veliki broj ljudi nikada ne bi gledao određeni film ili se upoznao sa nekim drugim kulturnim sadržajem da Torenta nije bilo. Uprkos brojnim kontroverzama, pojedini umetnici podržavaju ovakav vid difuzije kulture.\nPoznati pisac Paulo Koeljo podržao je Torent portal Pirate bay, stavivši sopstvenu sliku na glavnu stranu ovog sajta. „Nekoliko mojih knjiga deli se na Pirate bay, a njihova prodaja porasla je od kada ih čitaoci dele onlajn. Slobodno besplatno skinite moje knjige i ako su vam se svidele kupite ih, to je način da industriji poručimo da pohlepa ne vodi nikuda“ – napisao je pisac Paulo Koeljo.\nMožemo zaljučiti da to što je Torent toliko prisutan i korišćen, jeste upravo rezultat nemogućnosti i nesposobnosti savremene kulturne industrije i njenog tržišta da zadovolji ili možda ukroti sve kulturne potrebe društva.\n« Odnos drame i pozorišta\nEstradni kič ili zašto o ukusima ipak treba raspravljati »


Dačić uručio Mičelu izjavu američkog predsednika: "Slavimo Kosovo kao Dan časti"! • HAPPYTV.RS\nDačić uručio Mičelu izjavu američkog predsednika: "Slavimo Kosovo kao Dan časti"!\nU cilju oživljavanja tradicionalno savezničkih veza i prijateljskih odnosa, kao i daljeg intenziviranja saradnje i međusobnog razumevanja, Dačić je Mičelu uručio izjavu američkog predsednika Vudroa Vilsona o Kosovu, povodom Vidovdana, pod naslovom "Slavimo Kosovo kao Dan časti" iz Njujork tajmsa od 19. juna 1918. godine.\n24.0111 minutes ago


Čarobni instrument (priče iz Estonije) | Konkretno\nNeposredno pre ovog zanimljivog dešavanja, u kratkom intervjuu, Momir je pokazao neposrednost, dobro raspoloženje i neskriveno zadovoljstvo što delić svog muzičkog iskustva može da podeli sa „maticom“. Preskočili smo razovor o prvim muzičkim koracima, koji su kod Momira evidentno bili od „sedam milja“ i prešli na temu koju ovde nije moguće izbeći:\n-Zašto baš Estonija?\nMomir i njegova supruga dobili su dobru punudu za posao i danas rade kao redovni profesori na estonskoj Akademiji za muziku i teatar. Nije zapostavio ni svoju koncertnu karijeru koja mu je donela brojna svetska priznanja. Tokom studija i profesionalne karijere oprobao se u različitim žanrovima, a od mnogobrojnih omiljenih klasika akcentovao je Baha, Janačeka i Šostakoviča. Vreme je isticalo, te je užurbano dodao:\n-Ovde mi je sasvim OK. Akademski nivo u muzici zavidno je visoko pozicioniran. U toku je rad na projektu razvijanja najvećeg festivala za harmoniku u regionu. Što se tiče moje karijere, ona je svakako internacionalna i ne zavisi od zemlje u kojoj živim.\nKao i svi malobrojni Srbi u ovom delu Evrope, i Momir Novaković živi svoju estonsku bajku i sa mnogobrojnom publikom i zemljacima nesebično deli muzičke uspehe i postignuća.\nHarmonika je na muzičkoj sceni sve popularnija. Na pomenutom koncertu moglo se videti da je u potpunosti nadmašila uobičajeno izvođenje „izvorne“ muzike i rasprostranjenog tradicionalnog folklora. Izuzetnih tehničkih i izražajnih mogućnosti, melodije su zvučale kao da su odsvirane na pet različitih klasičnih instrumenata. Talentovani litvanski studenti tiho su se smenjivali na sceni i u zanosu muzicirali na, može se reći, avangardnoj harmonici. Sasvim originalan i savremen muzički izraz u kome se mogla prepoznati virtuoznost i skoro savršena umetnost vladanja instrumentom.\nZa poznavaoce kvalitetne muzike, kao i za ostale ljubitelje dobrih nota, bila je ovo sjajna promena u doživljavanju prezentovanja Bramsa, Šnitkea, Skarlatija. Izražajno, atraktivno, moćno.


Od respektabilne i moćne bazne privrede BiH danas su ostale samo ruševine. Što nisu mogli odnijeti i opljačkati agresori i okupatori, dokusurili su tajkuni i kriminalci.\nNapuštanjem bazne privrede i prodajom svojih prirodnih resursa tajkunima, svjetskim protuhama i lopovima, bh privreda se odriče svojih kapitalnih dobara, ispušta “goluba u ruci a poseže za vrapcem na grani“.\nKoliko god da je bilo pogrešno u socijalističkom sistemu privređivanja zanemariti i ignorisati potencijale i mogućnosti privatnog sektora (koji je u kapitalizmu primaran nosilac privredne aktivnosti) u slučaju BiH više od toga je pogrešno zanemariti, ignorisati i odbacivati baznu industriju i napuštati velike privredne sisteme, koji su preko pola stoljeća bili osnova i okosnica privrednog razvoja, u koju je uloženo toliko mnogo rada i kapitala. Očekivati od malih i srednjih preduzeća, koja su u BiH većim dijelom tek u začetku i povoju, koja nemaju dovoljno početnog kapitala ni za primarnu djelatnost, da na sebe preuzmu ulogu nosioca privrednog razvoja države, je ne samo nerealno već je štetno i veoma posljedično. Ispuštamo goluba, a posežemo za vrapcem, što je totalna zabluda. Jer sam proces, koji se zadnja dva desetljeća odvija u tom pravcu, doživljavamo kao agresiju na velike privredne sisteme, vođenu s ciljem da se oštete i razore, da bi ih svjetski tajkuni, prevaranti i lopovi mogli kupiti u bescijenje, čime stiču ne samo kapitalne vrijednosti s kojim mogu manipulisati na razne načine, već time postaju i vlasnici najvrednijih resursa u najvećim privrednim bazenima države BiH.\nI nažalost, svi mi, istina s nevjericom i negodovanjem, ali nemoćno i pomirljivo, gledamo kako se pred našim očima radnici iz tvorničkih hala izbacuju na ulice, kako lopovi postaju gazde i vlasnici radničkog znoja i krvi... I ta teška hobotnica najsurovijeg kapitalizma guši jednu po jednu firmu koja je desetljećima bila ponos radnika i uzor nacije, i sve više se steže oko vrata države... I u toj agoniji nestaju, “Energoinvest“, „Famos“, „Krivaja“...Samo ponegdje se ugroženi i odbačeni radnici uspjevaju donekle organizovati, skupiti ispred državnih institucija sistema i zaprijetiti, ali i to bude kratko i uzaludno. Ipak, imponira slučaj tuzlanske DITE, koja se očajničkim otporom ostatka radničke klase suprostavlja uništenju i diže iz mrtvih... DITA možda uspje, ali za mnoge druge je već odavno kasno.\nPrivatizacija je počela 1990. godine, zasnovana na konceptu Ante Markovića, koji je išao za tim da preduzeća kupe radnici, i da oni koji su ih stvarali postanu dioničari. Nažalost, kasno smo shvatili da je ovo sada vrijeme sive ekonomije, vrijeme lopova. Rat je uzeo što je bilo najvrednije, a privatizacija je od velikih privrednih giganata širom BiH napravila “privredna groblja“ ... Što je rat načeo dokusurila je pljačkaška privatizacija. Za kratko vrijeme kompanije su ostale bez imovine, a radnici bez posla. Propala preduzeća mućkari su kupovali u bescijenje bezvrijednim papirima, da bi ih preprodavali uz veliku zaradu. U velikom broju slučajeva ni do danas se ne zna ko su i odakle su ti novi vlasnici. Promjenom zakona sa državnih na entitetske desilo se da društvena imovina postane državna, a u uslovima socijalizma što je bilo državno, to nije bilo ničije i bilo je svačije. Veliki broj firmi uz pomoć korumpiranog aparata u bescijenje su kupili prevaranti na namještenim licitacijama. S ovim nije zamjenjena i unaprijeđena zastarjela tehnologija, kako se zamišljalo, nije unaprijeđen sistem proizvodnje, niti su sačuvana postojeća ni osvojena nova tržišta. Nisu otvorena vrata stranom kapitalu. Sve je bilo suprotno od očekivanja. A o reviziji privatizacije, za koju su doneseni entitetski Zakoni o reviziji privatizacije, uzalud se govori već desetak godina, bez ozbiljnih pokušaja i vidljivih rezultata.\nNakon rata država ne jača već se rastura i kao takva nije ništa uradila a nije ni mogla puno uraditi da spriječi propadanje velikih privrednih sistema, već je razgradnjom države a entitetskom dogradnjom pospješila njihovo propadanje. Nacionalističke stranačke elite kontinuirano nastoje obezvrijediti sve vrijednosti socijalističkog privrednog sistema i izbrisati sve tragove uspješnog zajedničkog rada, koji nam je pola stoljeća obezbjeđivao prosperitetan život.\nU vrijeme tajkunske privatizacije, koja se poklopila sa vremenom tranzicije, vrijedna dostignuća socijalističke privrede pokušavaju se predstaviti kao sredstvo za gušenje vjerskih, nacionalnih i ljudskih sloboda, a za dobar život iz tog vremena tvrdi se da je bio omogućen reparacijama i povoljnim kreditima koje je obezbjeđivao Titov samoupravni socijalizam. A koliko je to netačno pokazuje podatak da je BiH u aprilu 1992. dugovala svega 2,666.175.845 DM, a ta dugovanja su do 30.6.2000.g. povećana na 4,730.817.240 DM, od čega se na FBiH odnosilo 3,074.632,676 DM, a na RS 1,656.184.564 DM. A od 2000-te godine javni dug države i entiteta ubrzano kontinuirano raste i trenutno iznosi preko 8 milijardi KM.\nPri svemu ovom gubi se iz vida, ne spominje se, pa se više o tom i ne razmišlja, da je tokom agresije na BiH bazna industrija opljačkana i pokradena, bez marke nadoknade i obeštećenja, a u postdejtonskom periodu lopovskom privatizacijom ogoljena do temelja i bačena na margine. Rijetke su velike firme koje su uspješno preživjele ovu golgotu i uspjele se iščupati iz kandži političkih lešinara.\nA da bi nam bilo samo malo jasnije šta smo imali, šta nam je uništeno i razoreno u agresiji, šta nam je opljačkano privatizacijom, šta gubimo bezobzirnim napuštanjem ranijeg privrednog sistema i zatvaranjem kapija najvećih privrednih giganata, predstavljam vam samo dio prirodnih resursa i kapitalnih vrijednosti, sa kojima je BiH raspolagala i na kojima je zasnivala svoj prosperitetan razvoj, prije nego su granice BiH prešli agresori.\nU oblasti saobraćaja imali smo funkcionalne i uglavnom rentabilne željezničke pruge: Bos. Šamac- Doboj-Zenica-Konjic-Mostar-Čapljina-Metković-Ploče; B. Novi-Prijedor-Banja Luka-Doboj-Gračanica-Tuzla-Kalesija-Zvornik; B. Novi-B. Krupa-Bihać-Drvar, te Brčko-Tuzla...\nKapacitete energetike: Hidrocentrale (16) - Bihać, Bočac, Jajce 1,2, Prozor, Jablanica, Grabovica, Mostar, Salakovac, Trebinje 1 i 2, Čapljina, Zvornik, Bajina Bašta, Višegrad, Termocentrale (4) - Kakanj, Tuzla, Ugljevig, Gacko, Rudnici uglja (11)- S. Most, Kotor Varoš, Banovići, Tuzla, Ugljevik, Livno, G. Vakuf, Zenica, Vareš, Breza, Mostar,\nRudna bogatstva: Boksit (7) – Bos. Krupa, Jajce, Bratunac, Posušje, Grude, Čitluk, Stolac, Olovo (3) – V.Kladuša, Breza, Srebrenica, Cink (3) – V.Kladuša, Olovo, Srebrenica, Mangan (3) – Cazin, Rudo, Bos. Krupa, Željezo (2) – Ljubija, Vareš, Krom (1) – Olovo, So (1) – Tuzla, Barit (1) – Kreševo, Azbest (1) – Gračanica, Magnezit (3) – Čelinac, Maglaj, Rudo\nCentri teške industrije: Metalurgija (3) - Zenica, Vareš, Mostar, Metalna industrija(14) – Bihać, Prijedor, B. Luka, Doboj, Tešanj, Gračanica, N. Travnik, Zenica, Ilijaš, Sarajevo, Pale, Goražde, Konjic, Trebinje, Mašinogradnja (3) – Banja Luka, Bugojno, Sarajevo, Elektro industrija (5) – Banja Luka, Brčko, Jajce, Doboj, Mostar, Bihać, Proizvodnja automobila (1) - Vogošća, Rafinerije (2) – Bos. Brod, Modrića, Koksare (1) – Zenica\nCentri prerađivačke industrije: Hemijska industrija (9) – Bihać, Bos. Dubica, Modriča, Jajce, Lukavac, Srebrenik, Vitez, Sarajevo, Goražde, Ind. građ. materijala (9) – Gračanica, Kalesija, Zenica, Kakanj, D. Vakuf, Livno, Posušje, Jablanica, Sarajevo, Tekstilna industrija (16) – Bihać, Cazin, Bos. Novi, Bos. Dubica, Derventa, Gradačac, Brčko, Bijeljina, Travnik, Livno, Visoko, Sarajevo, Foča, Gacko, Bileća, Prijedor, Prehrambena (20) – V. Kladuša, Bihać, Prijedor, Bos. Gradiška, Srbac… Drvna industrija (18) – Bos. Krupa, Bos. Novi, Bos. Dubica, Bos. Petrovac, S. Most, Ključ, Mrkonjić Grad, Donji Vakuf, Travnik, Vitez… Industrija kože i obuće (10) – Banja Luka, Prnjavor, Derventa, Brčko, Bijeljina, Tuzla, Travnik, Bugojno, Visoko, Sarajevo, Prerada duhana (3) – Mostar, Sarajevo, Banja Luka, Proizvodnja celuloze i papira (4) – Cazin, Bos.Novi, Prijedor, Banja Luka.\nNa bazi ovih resursa, obogaćenih pratećom infrastrukturom, nikla su brojna preduzeća i za kratko vrijeme neka izrasla u privredne gigante, u kojima je radio veliki broj radnika. Neki od njih, čijih se imena i danas rado sjećamo, su: “Energoinvest”, “Famos”, “Hidrogradnja”, “ŠIPAD”, “Agrokomerc”, “Vranica”, “UPI”, “TAS”, “Rudarsko-metalurški kombinat” Zenica, “Unioninvest”, “Hepok”, “Soko”…, a u trgovini i turizmu iznikli su trgovinski i hotelski kapaciteti sa vrhunskom ponudom. Ove i mnoge druge kompanije predratnog privrednog lanca BiH bile su respektabilan privredni faktor ne samo u BiH, Jugoslaviji, već i u širem okruženju.\nNažalost, danas su mnogi od ovih bogatih resursa i kapitalnih objekata na marginama ili ih čak nema u aktivi države BiH. Mnoge fabričke hale su uništene i zjape prazne. Razdrobljen je privredni sistem koji se teško može zanoviti. Umjesto da opslužuju mašine, drže u rukama mašine i alatke, radnici su prisiljeni u ruke uzeti protestne transparente i ići na ulice Sarajeva i drugih većih bh gradova, u očajničkom pokušaju da se zaštite, odbrane i sačuvaju svoja stečena prava. U današnjim uslovima, kada armija nezaposlenih u BiH broji preko pola miliona, kada na jednog zaposlenog dolazi jedan penzioner, na privrednoj sceni BiH je veliki događaj kad neka firma objavi oglas kojim zapošljava desetak radnika, a u ranijem dobu, kada je velika većina bila zaposlena, nije nas previše uzbuđivalo ni otvaranje 1000 novih radnih mjesta.\nU BiH se kroz proces tranzicije dugo vremena očekivala aktivnija uloga međunarodne zajednice. Sa velikom nadom dočekan je projekat velikih obećanja nazvan “Buldožer”, koji je pokrenuo g. Donald Hejz, prvi zamjenik visokog predstavnika Paddy Ashdowna. Obećavao nam je posao i pravdu, a vidjeli smo samo promotore projekta sa šljemovima na glavi i slike kopača i bagera. “Buldožer” nije mogao krenuti, jer da bi krenuo trebalo je objediniti tržište, poboljšati poslovni ambijent, omogućiti ulaz stranog kapitala, zaštiti domaću proizvodnju i reformisati administrativni aparat, a da bi se to postiglo trebalo je promijeniti Ustav koji bi omogućio jaku državu sa parlamentom i jednim predsjednikom, a umjesto njih imali smo troglavu aždahu koja je svojom vatrom sve to spalila i sada sije vatru.\nNovi kapitalistički sistem koji se implementira u privredni život zemlje određuje budućnost ekonomskog sistema BiH na duži rok. Usmjeren je na mrežu malih i srednjih firmi u privatnom vlasništvu. Država treba da kreira povoljan ambijent, u kojem će se stvarati uvjeti za razvoj i poštivati zakoni, sprečavati nelojalna konkurencija. Nažalost, ni nakon 25 godina tranzicije u BiH još nije uspostavljen prepoznatljiv i koherentan model privređivanja. Ekonomija se trenutno nalazi između socijalističkog modela koje nestaje i kapitalističkog koji postaje prevladavajući.\nSnažnoj privredi trebaju veliki konkurentni sistemi zasnovani na slobodnom tržištu. BiH privreda je to imala. Bila je konkurentna u energetici, elektronici, drvnoj industriji, građevinarstvu, metalnoj i automobilskoj industriji, tekstilnoj industriji, proizvodnji namještaja, turizmu, i nekim oblastima poljoprivredne proizvodnje. Umjesto obnove bazne privrede i na njoj zasnovane mreže malih i srednjih firmi, nudi nam i nameće paket ekonomskih socijalnih reformi, koje su potrebne i moraju se provoditi, a za njih nema potrebnih preduslova. Obnova razorenog i uništenog nije laka, jeftina ni jednostavna, što potvrđuje i primjer obnove “Agrokomerca”, koju je na sva zvona najavljivao g. Fikret Abdić, dok su ga radnici predratnog propalog kladuškog giganta sa ovacijama i nadom čekali da iziđe iz zatvora i ponovno pokrene proizvodnju.\nPrelazak na liberalni kapitalistički sistem, u kojem se privreda prilagođava uslovima slobodnog tržišnog poslovanja, za građane BiH koji još osjećaju posljedice rata, biće težak i bolan. Bez rekonstruisanja i obnove postojećih firmi teško je formirati sigurnu i zdravu kurentnu privrednu osnovu, bez koje nema sigurne budućnosti, ali je do kraja upitno koliko se u tome može uspjeti, jer veliki potencijal je već ispario.\nPrivatizacija se mora nastaviti kroz menadžersko, finansijsko, tehničko-tehnološko unapređenje, da se mogu ojačati postojeće, obnoviti ili formirati nove kompanije. Za to je potrebno obezbjediti povoljnije uslove i podsticaje, poboljšati konkurentnost na tržištu, proširiti saradnju sa zemljama regiona i modifikovati odnos sa MMF, Svjetskom bankom i drugim kreditorima.\nSvjetlo u tunelu mogla bi upaliti obnovljena industrija, u kojoj bi se proces proizvodnje zasnovao na savremenim tehničko- tehnološkim dostignućima, sa modernim dizajnom proizvoda kakav traži savremeno tržište. Za takav sistemski proces potreban je strateški vizionarski menadžment sposoban da pravilno odabere ciljeve, predstavi ih stranim partnerima i obezbjedi uslove za ulaz stranog kapitala. Naravno, za ovakve procese moraju se reformisati mnoge oblasti sadašnjeg sistema i prilagoditi ih novim zahtjevima. A za to nam trebaju političko i ekonomsko jedinstvo, vrijeme i novac. A svega toga nemamo - niti je izgledno u nekom skorijem vremenu.\nBurlington, 14.marta 2016., Zijad Bećirević


Čovjek iz BiH pobijedio u nagradnoj igri u Dubaiju i postao milioner - Leutar.net\nČovjek iz BiH pobijedio u nagradnoj igri u Dubaiju i postao milioner\n29. aprila 2021. LEUTAR Svijet, Vijesti 0\nKako je obavljeno, dobitnik nagrade Dubai Duty Free Millennium Millionaire’s je Selmir Omazić, državljanin BiH sa sjedištem u BiH. On je proglašen dobitnikom milion dolara s tiketom broj 2609, koji je kupio putem interneta 1. aprila 2021. godine.


U svakom Srbinu postoji mali Ajnštajn: Pamet se prodaje najlakše i najskuplje - 08.01.2018, Sputnik Srbija\nNe znam koju hranu mi Srbi jedemo, ali verujte mi, kad bilo gde odem u svet, srećem talentovane mlade ljude odavde koji ostvaruju uspešne rezultate, kaže otac... 08.01.2018, Sputnik Srbija\n17:11 08.01.2018 (Osveženo: 17:52 08.01.2018)\nPronalazač i biznismen kog često zovu novi Tesla već godinama prenosi na mlade svoja iskustva, ne bi li rekli: Ako je taj Ilić nešto uradio u svetu zašto, ne bih mogao i ja.\nPokreće ga, kako kaže u razgovoru za Sputnjik, socijalna odgovornost, pa se u okviru Inovacionog fonda, gde je predsednik Upravnog odbora, već nekoliko godina trudi da motiviše mlade ljude da svoje ideje što lakše pretoče u delo, da se osamostale i uhvate u koštac sa konkurencijom.\nAko imaju mali biznis plan i saradnju sa naukom, stiču pravo da se prijave za prve donacije koje mogu da idu od 80.000 do 300.000 evra, objašnjava Ilić, dodajući da je pre nekoliko dana Inovacioni fond podelio u te svrhe oko tri miliona evra. Ističe da je zadovoljan što se taj fond uvećava skoro duplo za ovu godinu.\nIlić, koji je doktorirao fizičku hemiju, a onda se otisnuo u svet, radio je dugo godina u Varti gde je i napravio neka od svojih revolucionarnih otkrića. Dok je Tesla dosad ima oko 600 registrovanih patenata.\n„Ako pogledate naučna istraživanja mog tima i mene u određenom periodu razvoja firme ’Varta‘ videćete da smo tražili uglavnom aplikacije koje će doći za dve-tri godine. Uvek treba gledati šta će nekom trebati za godinu-dve u Srbiji i to i ponuditi. Kad sve to stavite ispred sebe, pratite korak i dajete ideje industriji, industrija daje vama fidbek. To je drugi savet mladima koji se osamostaljuju: nije moguće uvek za godinu dana zaraditi novac i pretočiti svaku dobru ideju u patent ili u praktičnu primenu, ali treba imati strpljenja i verovati u to što radiš“, savetuje Ilić.\nOd 2007. godine preorijentisao se na proizvodnju filmske i televizijske opreme, došavši na čelo firme „Ari“ koja se time bavi. Sarađivao je i sa Rusijom, gde je njegova firma opremala studio u Sankt Peterburgu. Reč je o studiju koji je, objašnjava on, jedan od najopremljenijih za snimanje visoko budžetskih filmova i to je bila velika tehnološka investicija u filmskoj industriji. Ilić je upoznao i predsednika Rusije Vladimira Putina.\n„Sećam se jednog događaja u Štutgartu kada je tadašnji nemački kancelar Gerhard Šreder doveo Putina, kad su doveli industrijalce i kad se govorilo o strateškoj saradnji ruskih i nemačkih privrednika“, priseća se Ilić.\nInače je Ilićeva kompanija „Ari“ dobila i tri Oskara, a jedan za tehnička dostignuća u filmskoj industriji, kako precizira, dobila je 2009. godine za tehnologiju koja se odnosi na svetlo, a primenjenu prvi put u snimanju pretposlednjeg filma iz ciklusa o Džejmsu Bondu. Kako dodaje, maltene, nema većeg filma u kom se nije koristila oprema koju proizvodi ta kompanija. Što se tiče filmskog tržišta u Srbiji, Ilić kaže da Radoš Bajić radi sa tom opremom kako bi postigao najbolji kvalitet slike.\nNa pitanje da li je fama da su Srbi narod talentovan za nauku, kaže da je možda subjektivan, ali da u svakom Srbinu postoji mali Ajnštajn, samo ga treba dovoljno zagolicati i dati mu usmerenje u kom pravcu bi mogao da ide.\n„Što se tiče Srbije i srpskog podneblja, ne znam koju hranu mi jedemo, ali verujte mi, kad bilo gde odem u svet srećem talentovane mlade ljude odavde koji ostvaruju uspešne rezultate. Pitam se zašto to ne bi mogli i ovde“, ističe Ilić. Kako primećuje, mladi ljudi moraju da spoznaju da na Zapadu ne teku med i mleko, a sada kada u Srbiji još nema strukturiranih privrednih kretanja, možemo da uskočimo u poslednji vagon i počnemo da se bavimo preduzetništvom koje je praktične svrhe i koje će omogućiti da za godinu-dve dođemo do investicija.\nIzbegava, kaže, da govori o politici, ali hoće da pomogne savetima što se tiče privrede i industrije, gde je zagovornik teze — uradimo ono što nama može da koristi, a dostignuća u svetskim razmerama ostavimo bogatima.\nDa se on pita, usmeravao bi razvoj softvera i inženjerstva, hemije i fizike, a insistirao bi i na obrazovanju kadrova za te oblasti. Drugi deo aspekta — napraviti strateški plan šta će nam biti potrebno za tri do pet godina i onda inače limitirana sredstva usmeriti upravo na to.\nPrema rečima Ilića, ključno za Srbe i u Srbiji i van nje jeste da imaju cilj, viziju, da tu viziju definišu i da onda idu tim putem.\n„Ne sme mnogo da se luta, naravno da svetlo u tunelu ne sjaji uvek dovoljnim sjajem, ali kad imate jednu viziju koju svi razumeju, vi ćete se sigurno boriti da ujedinite snage u tome. Naravno, nije lako ujediniti srpski mentalitet, ali se to može kad imate cilj pred sobom, kad hoćete da ga ostvarite, a za mene je najveći cilj ostaviti generaciji koja dolazi nešto, barem onoliko koliko su naši dedovi ostavili nama. Mislim pre svega na mir, da se Srbija spozna kao zemlja gde ima reda i mira i zemlja gde se čovek oseća sigurno. Ideja vodilja treba da bude da naši sinovi ili njihova deca mogu da kažu — ovo smo nasledili i barem, ovo moramo da damo dalje, napravimo boljim za sledeće generacije“, iznosi svoje viđenje Ilić.\nNa pitanje kako kao Srbin iz dijaspore vidi situaciju oko Kosova i Metohije, kaže da je ono bilo i ostaće deo Srbije, a političkim rešenjem baviće se, dodaje, iskusniji od njega „na način koji pretpostave da je najbolji za budućnost Srbije i srpskog naroda“.\nNa kraju, savet za mlade koji tek odlučuju o svom životnom putu: da imaju energiju, kreativnost i da se usude da uđu u rizik.\n„Nije tačno da uvek nedostatak novca ograničava realizaciju njihovih ideja. Kad se neko potrudi, novca ima danas u Evropi, a i kod nas će imati, ali je pitanje koliko sam spreman da uđem u rizik i kako ga sagledavam. Možete i dva-tri puta da bankrotirate: evo, predsednik Donald Tramp. Nije sramota ni bankrotirati, nije sramota napraviti greške, ali treba imati cilj, voditi se njime i biti uporan. Naravno, preporučujem još jednu važnu stavku za one koji počinju karijeru: osamostalite se i gledajte da imate što više informacija i kontakata koji su neprocenjivi“, kaže Ilić na kraju razgovora za Sputnjik.


Ekologija u službi imperijalizma - NDBG i ORSP - Princip | Princip\nAdded by Nenad Pekez on 07/09/2021.\nTags: ekologija, Evropa, imperijalizam, Kolonizacija, zagađenje\nDobrica Veselinović (NDGB) i Aleksandar Jovanović (ORSP) u N1 emisiji\nApsurdno je da se bilo koji ekološki pokret poziva na zemlje Globalnog Severa kao referentne tačke za rešavanje ekoloških pitanja, jer upravo te zemlje najviše utiču na klimatske promene i sveukupnu devastaciju Planete. Nažalost, predstavnici najvećih ekoloških pokreta u Srbiji ne dele slično mišljenje, pa su se u jednom od poslednjih gostovanja na N1 televiziji još jednom politički postavili upravo proimperijalistički kroz nekoliko krucijalnih pitanja. No, pre nego što se pozabavimo tim pitanjima, da vidimo kako su to imperijalističke zemlje Globalnog Severa, koje se pride najviše hvale “ekološkim standardima” i najviše kritikuju “neekološke” zemlje u razvoju, zapravo najviše odgovorne za klimatsko-ekološko stanje Planete.\nNaime, prema jednom od istraživačkih radova objavljenih krajem 2020. godine u Lancet naučnom časopisu1, zabeleženo je nekoliko bitnih zaključaka o nivoima doprinosa klimatskim promenama prema nacionalnim okvirima:\nZemlje Globalnog Severa (EU, SAD, Kanada, Japan, Australija, Novi Zeland, Izrael, J. Koreja) su odgovorne za 92% suvišnog emitovanja štetnih gasova – u odnosu na broj stanovnika u tim zemljama,\nSve zemlje Globalnog Juga (uključujući Kinu i Indiju) su izuzetno malo doprinele klimatskim promenama i emituju štetne gasove u očekivanim i/ili manjim granicama prema glavi stanovnika,\nSAD snose najveću odgovornost za klimatske promene sa 40% uticaja na iste, uz zemlje EU sa 29% uticaja, dok ostatak Evrope nosi 13% odgovornosti, a zemlje Globalnog Juga samo 8%,\nZemlje Globalnog Severa su praktično svu svoju proizvodnju izmestile u zemlje Globalnog Juga, a te države svoju proizvodnju diktiraju prema najvećim potrošačima – opet onima iz najbogatijih zemalja – čime se nameće zaključak da su i za zagađenje koje dolazi nominalno iz zemalja u razvoju takođe najviše odgovorni potrošači iz bogatog Zapadnog sveta2,\nUprkos izmeštanju prljave industrije u eksploatisane i kolonizovane zemlje sveta, najbogatije zemlje nastavljaju da i same najviše doprinose klimatskim promenama i devastaciji Zemlje, pride kritikujući sve ostale koji nisu u materijalnim i socijalnim mogućnostima da ekologiju i čist vazduh stave ispred drugih i prioritetnijih životnih potreba.\nProcenti uticaja/odgovornosti na klimatske promene. Redfish/Jason Hickel\nSasvim je sigurno da ekološko javno mnjenje u Srbiji neće biti objektivno formirano kroz informacije propagadnih medija koji se bave ekološkim pitanjima, jer takvi mediji uvek u prvi plan ističu statistike van konteksta kao što je ukupna proizvodnja štetnih emisija po zemljama, ali bez odnosa prema broju stanovnika, bez uzimanja u ozbir da je gotovo sva proizvodnja iz Globalnog Severa izmeštena u eksploatisane zemlje (teško da ćemo ikad na proizvodima koje svakodnevno koristimo videti “Made in EU” ili “in USA”) i bez informacija o zemljama najvećim konzumentima koje najviše diktiraju izmeštenu prljavu proizvodnju. Sasvim je sigurno da ćemo u prvom planu zapravo dobiti informacije o “ekološkim standardima” zapadnih zemalja i “neprimerenom” odnosu prema prirodi od strane Kine. Nego, ako već ekološke mase formiraju svoje mišljenje na osnovu najdostupnijih informacija iz propagadnih medija, očekivalo bi se da bar lideri i predstavnici ekoloških pokreta, koji uzgred sve više pretenduju da preuzumu najozbiljniju opoziciju, razumeju širu sliku o uticajima zemalja sveta na klimatske promene i devastiranje prirode na globalnom nivou. Da se osvrnemo onda na njihove pozicije.\nNa jedno od najkonkretnijih političkih pitanja koje su predstavnici ORSP-a i NDBG-a dobili u pomenutom N1 gostovanju ticalo se upravo socijalne pozicije zemlje, odnosno velikog broja radnika koji bi potencijalno mogli izgubiti svoje poslove zbog “održanja ekološke sredine”, na šta je Aleksandar “Ćuta” Jovanović jasno odgovorio da “nije lud da želi 5000 rudara u Boru da ostane bez posla, već da je potrebno otkupiti tehnologije koje koriste Nemci i Japanci, umesto da se daje Bor nekom Kinezu da radi šta hoće”. Naznačio je da to državu ne interesuje jer “to košta”. Na stranu što se iz samog načina obraćanja još jednom naslućuje u najboljem omalovažavajuća, a u najgorem slučaju rasistička konotacija odnosa koji ekološki prokreti imaju prema Kini, kroz ovu naizgled jednostavnu i dobronamernu izjavu izneto je nekoliko vrlo kontradiktornih i diskutabilnih pozicija:\nPodrška uvozu tehnologija iz zemalja koje spadaju među najodgovornije za klimatske promene i uništavanje prirode Planete.\nKonkretno poziv na uvoz tehnologija Japana, jer to objašnjava zašto se eko pokreti ne oglašavaju povodom otvaranja fabrike za proizvodnju guma japanskog Tojo Tajersa u Inđiji – valjda oni poseduju “napredne” tehnologije u odnosu na recimo kineski Linglong koji je među glavnima na meti ekoloških pokreta.3\nPotpuno ignorisanje ili nedostatak informacija o ulaganjima kineske kompanije Ziđin u ekološke tehnologije u Boru.4 5\nNedostatak objektivne argumentacije koja ide u korist kompanijama teške industrije iz Zapadnih zemalja – ako se pruža podrška Zapadnim tehnologijama, da li to znači da švajcarske LafargeHolcim i CRH cementare ne doprinose ozbiljnom zagađenju zemlje ili da švedski Mitas Treleborg i američki Tigar Tajers proizvode gume po najvišim standardima za zaštitu životne sredine i samim tim su prihvatljiviji nego Linglong?\nNedostatak objektivne argumentacije koja ne ide u korist kineskim kompanijama, jer kao što smo napomenuli na početku teksta, Kina neuporedivo manju odgovornost snosi za klimatske promene i pride svakako radi na smanjivanju “svojih” štetnih emisija.6\nIz prethodnih tačaka se nameće glavno pitanje: Ako ekološki pokreti smatraju zapadne tehnologije naprednijim i ekološki isplativijim, zašto onda postoji nezadovoljstvo i pobuna protiv trenutno najaktuelnijeg pitanja iskopavanja litijuma u Jadru, kada će taj litijum upravo iskopovati uz “najnaprednije” tehonologije koje koriste Britanci i Australijanci?\nOdgovor na poslednje pitanje je jednostavniji nego što se čini i ujedno otkriva naznake potencijalnog političkog delovanja ekoloških pokreta u slučaju da dođu do pozicija vlasti: u slučaju već formiranih radnih mesta u teškoj industriji kao što je RTB Bor, tehnologije “unaprediti” na Zapadne “zelene” tehnologije, a sve potencijalne teške zagađivače unapred sprečiti da svoja postrojenja otvaraju u Srbiji. Ako već ne postoji način da se utiče na socijalno pitanje drugačije, onda ipak prihvatiti zagađivače, ali samo i isključivo one sa “naprednijom” tehnologijom. Čak i tu će postojati “ako”, jer neki od tih zagađivača poput Rio Tinta nisu prihvatljivi ni sa svojom “najnaprednijom” tehnologijom. Evroazijske investicije (ruske i kineske) bi time automatski maksimalno ograničili i odstranili, dok bi u opticaju jedino ostale evrozapadne kompanije.\nNaznake ovakvog političkog delovanja otkrivaju i odgovori Dobrice Veselinovića ispred NDBG koji je izjavio da je “bitno biti solidaran sa onima koji nemaju i suprotstaviti se sveopštoj privatizaciji”, da bi samo koju rečenicu iza rekao da su “spremni da sarađuju sa desnim političkim spektrom pod okriljem EU radi boljih uslova za izbore, slobodnih medija i borbe protiv nasilja”. Više pitanja proizilazi i iz ove izjave:\nKakvo je to tačno zalaganje protiv privatizacije pod okriljem EU koja se duboko i jedino zasniva na privatizaciji nasuprot bilo kakvoj društvenoj nacionalizaciji resursa? Štaviše, upravo prema EBRD tradicionalnim indikatorima (a NDBG se često poziva na EBRD) Srbija “najviše zaostaje u oblasti privatizacije velikih sistema, upravljanja i restrukturiranja preduzeća i sprovođenja politike konkurentnosti“.7\nI kakva je to tačno borba protiv nasilja ruku uz ruku sa desnicom koja se povezuje sa formiranjem Narodnih Patrola i opet uz podršku EU koja je fašistički nasilna prema milionima migranata ovog sveta?\nKakva je to tačno borba za fer i demokratske izbore kada se NDBG svako malo poziva na globalno najnedemokratskije strukture poput EBRD, EIB, MMF i Svetske Banke, u kojima još uvek vladaju kolonizatorski obrasci i preko kojih se vrši ekonomsko ugnjetavanje Globalnog Juga?8 9\nEkološki aktivisti, čak i oni koji te pokrete predvode, nastavljaju da pokazuju da oni jesu samo aktivisti, najviše mladi i željni lokalnog delovanja, ogorčeni na politiku, pa je samim tim njihov “dobronamerni” aktivizam izuzetno lako politički zloupotrebiti, između ostalog kao što je bio i zloupotrebljen aktivizam pokreta Otpor, pa nije ni čudo što Demostat i drugi prozapadni mediji procenjuju da bi eko-pokreti mogli postati upravo nova vrsta Otpora10. Onomad demokratija i ljudska prava, a danas ekologija postaje nova poluga i mehanizam pritiska zapadnog imperijalizma na zemlje kapitalističke (polu)periferije.\nOsnovno političko nerazumevanje je između ostalog potvrdio i drugi predstavnik NDBG-a u svom intervjuu za pomenuti medij, kada je naveo da “evrointegracije treba odvojiti od učlanjenja u NATO”11, kao da se ne radi o oružanom krilu EU koje štiti interese evropskih političkih struktura, pa je to nekako moguće odvojiti. Čak i da je moguće odvojiti, ostaje nejasno kako je integracija u one strukture (EU) odgovorne za 29% klimatskih promena zapravo “drugačiji savez koji će moći da odgovori na ogromne posledice klimatskih promena”.\nU svojim delovanjima, ekološki pokreti očigledno svesno pokazuju da se aktivno zalažu za Zapadni kolonijalizam, ali doklegod on ne utiče isuviše na zagađenje Srbije (kao u slučaju Rio Tinta). Ako bismo napravili analogiju: bore se protiv narkomanije, ali samo kad se ona sprovodi u njihovom kraju, inače bi da se udruže sa dilerima i zajedno diluju negde drugde. Tako bi se nekako moglo opisati i potencijalno političko delovanje ovih pokreta – dalja integracija u evroameričke strukture, “podizanje” životnog standarda i ostvarivanje dovoljne kapitalističke moći da Srbija ne mora da zavisi od strane eksploatacije domaćih resursa, već i da mi eksploatišemo sa velikim kapitalistima Papua Novu Gvineju, Namibiju, Gabon i druge narode kojih su se ekolozi setili sada kada Rio Tinto treba kod nas da sprovodi ono što decenijama sprovodi u tim “manje bitnim” zemljama.\nNa samom kraju, bitno je istaći da ekološki aktivisti dok se budu pozivali na evropske ekološke standarde mogu da se zahvale upravo tim standardima i “velikom” evropskom zelenom dilu što je povećana potreba za većom količinom litijuma, jer prema tom dilu se očekuje do 60 puta više iskopavanja litijuma do 2050. godine.12 Ako zaista žele da pokažu da su spremni da se “žrtvuju” zbog globalnih ostvarenja svojih ekoloških idela, onda je Rio Tinto prava prilika.


Vesti online / Vesti / Svet / Šansa za Tursku: EU dala novi rok Ankari\nBrisel želi da Ankara prvo promeni svoje zakone za borbu protiv terorizma\nOdnosi Turske sa EU, posebno sa Nemačkom, pogoršani su nakon niza diplomatskih sporova.\n* Turska - odbačeni partner NATO Alijanse\n* Dojče vele: Jedna vojna baza - "rat" velikih sila\nErdogan je istakao da je pitanje bezviznog režima izneo tokom sastanaka sa zvaničnicima EU. Turska se početkom 2016. godne saglasila da će pomoći u smanjenju priliva migranata u Evropu, a zauzvrat bi dobila bezvizni režim i tri milijarde evra finansijske pomoći. Međutim, Brisel želi da Ankara prvo promeni svoje zakone za borbu protiv terorizma.\nAnkara je početkom ovog meseca sprečila posetu poslanika nemačkog Bundestaga vojnicima stacioniranim u vazdušnoj bazi "Indžirlik" zbog čega je Berlin izneo mogućnost preseljenja snaga. Oko 250 nemačkih vojnika stacionirano je u "Indžirliku".\nErdogan je tokom sastanka u Briselu nemačkom kancelaru Angeli Merkel rekao da će poslanicima biti dozvoljeno da posete "Indžirlik" ukoliko Ministarstvo spoljnih poslova Ankari dostavi listu imena članova delegacije.


Naslovna Dijaspora TOB na godišnjem samitu Svetske federacije gradova u turizmu WTCF\nTOB na godišnjem samitu Svetske federacije gradova u turizmu WTCF\nWTCF je organizacija koja okuplja preko 200 članova od čega 145 gradova i 73 institucije, posvećenih globalnoj saradnji u turizmu, sa posebnim akcentom na pristupu kineskom tržištu koje sa udelom od 20% ukupnog turističkog prometa, predstavlja najveće turističko tržište na svetu, saopštava TOB.\nBeograd na ovogodišnjem samitu, čija osnovna tema je koncept „pametnih gradova" u turizmu, predstavlja Miodrag Popović, direktor TOB, koji je u Helsinkiju imao više razgovora sa predstavnicima grada domaćina, ali i priliku da našu turističku ponudu predstavi posebno g. Sivenu Šuu iz Ministarstva kulture i turizma NR Kine kao i gđi. Veb Šućiong, zameniku generalnog direktora departmana za kulturu i turizam.\nPosebno značajni su bili razgovori koji su se odnosili na alate na društvenim mrežama kao i napredak u svom vidovima komunikacije i plaćanja putem interneta ali i mogućnost dolazaka kineskih gostiju u Beograd preko Helsinkija, posle uvođenja direktne linije Er Srbije između Beograda i Helsinkija.


Haos na berzama zbog novih prijetnji tarifama SAD i Kine |\nHaos na berzama zbog novih prijetnji tarifama SAD i Kine\nSINGAPUR – Akcije kompanija na svjetskim berzama su danas u oštrom padu zbog novih uzajamnih prijetnji tarifama između Sjedinjenih Država i Kine, javlja agencija AP.\nAdministracija predsjednika SAD Donalda Trampa priprema plan da uvede tarife na još 200 milijardi dolara uvozne robe iz Kine, saopštio je noćas jedan visoki američki zvaničnik, na šta je Peking reagovao osudom novih prijetnji Vašingtona i obećao da će uzvratiti jakim i oštrim mjerama odmazde.\nNa evropskim berzama je na prepodnevnom trgovanju francuski indeks KAK 40 pao za 1,1 odsto na 5.376,49 poena, a u Londonu se indeks FTSE 100, koji mjeri vrijednost akcija britanskih kompanija, stropoštao za 1,4 posto na 7.588,34 poena. Nemački DAKS je potonuo za 1,2 procenta na 12.457,32 boda.\nIndeksi u SAD će nakon četvorodnevnih dobitaka na današnjem otvaranju trgovanja biti na nižem nivou. Dau Džons fjučersi su izgubili 0,9 posto vrijednosti, spustivši se na 24,710 poena, a širi indeks S&P 500 je na terminskom trgovanju oslabio za 0,8 procenata na 2.774,80 poena.\nAmerička referentna nafta WTI pojeftinila je za 69 centi na 73,42 dolara za barel, a severnomorska nafta “brent” je pala za 1,94 dolara na 76,92 dolara za barel. (Agencije)


Naše kompetencije –\nNaša osnovna djelatnost bazirana je na tržišnom savjetovanju. Naši temelji su u istraživačkoj industriji. Međutim, naše znanje i vještine nose porijeklo iz različitih disciplina koje dijelimo u 4 stuba.\nPrikupljanje podataka i činjenica tržišta\nKvaliteta podataka je osnova za učinkovite poslovne odluke. Valicon ima dugu tradiciju prikupljanja podataka različitim metodologijama.\nOptimalna metodologija, odabir i korištenje podataka nam pomažu pri rješavanju vaših izazova. Kvaliteta podataka, kvantitativnih ili kvalitativnih, je temelj onoga što radimo.\n> Sva rješenja za prikupljanje podataka i činjenica tržišta\nMarketing analitika i automatizacija\nUlažemo značajan trud u to da brzo i efikasno iskoristimo podatake koji su već interno na raspolaganju ili se prikupljaju iz više izvora.\nPomoću prediktivne analitike, modeliranja ponašanja i profiliranja povećavamo lojalnost kupaca, poboljšavamo korisničko iskustvo, optimiziramo direktni marketing, generiramo i povećavamo prodaju.\n> Sva rješenja za analitiku i automatizaciju marketinga\nMi pomažemo našim klijentima u 4 oblasti sa inovativnim i relevantnim istraživačkim marketing rješenjima: dizajn strategija na temelju potrošača uvida i segmentacije, građenje i upravljanje brendom, inovacije i potencijal te marketing efikasnost. Ukoliko želite pobijediti izazove dinamičnog okruženja i oštre konkurencije, potreban vam je partner koji već poznaje industrije iznutra i izvana.\n1) Nudimo savjete strategija razvoja tržišta,\nuvid u potrošače na novim tržištima\nrazvoj i strategija brenda\nrazvoj koncepta i testiranje\n2) i pomoći u izvršenju strategije.\nrazvoj komunikacija i testiranje\nValicon pruža istraživanje i savjetovanje za širok spektar sektora. Uz regionalne mreže filijala i sa međunarodnim partnerima, uspješno smo prevazišli geografske barijere.\n> Sva rješenja za istraživanje tržišta\nValicon je partner koji razumije specifične marketing i poslovne izazove se kojima se suočavaju industrije.\nNaša osnovna djelatnost je savjetovanje na osnovi marketing istraživanja i analitike. Utemeljena u dubokom uvidu, naše znanje i vještine dolaze iz različitih disciplina i industrija, kao što su brand management, menadžment konsalting, inovacije i razvoj proizvoda, mediji, trend predviđanja, web strategije i data mining.\n> Sva rješenja za strategiju i rast\nOva web stranica koristi kolačiće (eng. cookies) kako bi pružila najbolje moguće korisničko iskustvo.\nViše o kolačićima koje koristimo možete saznati u našoj politici kolačića ili ih isključiti u postavkama .


Eksplorativno ispitivanje edukativnih potreba I karaktera edukacije gradjana o ciljevima održivog razvoja”\nNe postoji jedinstvena i opšteprihvaćena definicija pojma održivog razvoja. Ovaj koncept zapravo predstavlja novu strategiju i filozofiju napretka ljudske civilizacije. u literaturi se najčešće navodi definicija održivog razvoja koju je u svom izveštaju pod nazivom "Naša zajednička budućnost" dala Svetska komisija za okruženje i razvoj pri Ujedinjenim nacijamna, da je održivi razvoj "razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjice, ne dovodeći u pitanje sposobnost budućih generacija da zadovolje vlastite potrebe."\nOd tada, pa do danas, koncept održivog razvoja proširuje i sve više dobija na značaju, ali se, najčešće dovodi u vezu sa zaštitom životne sredine.Aktuelnosti održivog razvoja u ovom smislu doprinosi ugroženost životne sredine, i problemimi kao što su: globalno zagrevanje i klimatske promene, (smanjivanje ozonskog omotača, efekat ,,staklene bašte") degradacija i nestanak šuma, pretvaranje plodnog zemljišta u pustinje, pojava kiselih kiša, izumiranje životinjskih i biljnih vrsta i mnoštvo drugih oblika narušavanja prirodnih ravnoteia, i širenje tropskih bolesti, uz oboljevanje poljoprivrednih kultura, životinja i ljudi.\nMedutim, integralnom smislu, održivi razvoj predstavlja integralni ekonomski, tehnološki, socijalni i kulturni razvoj, uskladen sa potrebama zaštite i unapređenja životne sredine, koji omogućava permanentan ekonomski rast, socijalnu ravnotežu, odnosno da ljudi žive bolje, tako da sadašnje i buduće generacije uspevaju da poprave kvalitet života u celini, ne ugrožavajući ostavrenje takvih potreba budućim generacijama. Dakle, to je onaj razvoj društva koji raspoloživim resursima zadovoljava ljudske potrebe, ne ugrožavajući prirodne sisteme i životnu sredinu, čime se osigurava dugoročno postojanje ljudskog društva i njegovog okruženja; razvoj koji podrazumeva ravnotežu izmedju potrošnje resursa i sposobnosti obnavljanja prirodnih sistema.\nAnaliza je potvrdila startne pretpostavke o niskoj obaveštenosti građana Srbije o ciljevima održivog razvoja. Istovremeno, raspoloživi podaci pokazuju da građani prepoznaju ciljeve održivog razvoja, onda kada im se ukaže na praktičnu stranu održivog razvoja. Utvrđeno je da nema dovoljno pouzdanih empirijskih podataka o odnosu građana prema održivom razvoju.\nProjekat je finansiralo Ministarstvo bez portfelja zaduženo za demografija i populacionu politiku


Facebook | Help Online\nHOMEPosts Tagged "Facebook" 30\nKonačno sam napravio svoj prvi Infographic ili Grafičku informaciju, Informaciju grafičku, infograf… Tema je Facebook evolucija, njegove izmene tokom godina. Materijal sam pronašao na Forbsovom slajderu. Ostavio sam dokument otvoren ... Čitaj dalje » 14\nDugme koje baš nedostaje na Facebook: Verovatno postoji još 300 predloga i budući da su Srbi jedni od najaktivnijih, neka FB uzme u obzir predloge. Čitaj dalje » 16\nKada vas niko ne voli, ne prati, ne posećuje i ne primećuje onda tu rade pare. Ljudi to rade i pre nego što su to postali samo se valuta i ... Čitaj dalje » 09\nPalo Alto, weeklyworldnews.com Mark Zukerberg je najavio da će Facebook zatvoriti u martu. Upravljanje sajtom je postalo previše stresno. “Facebook je zatečen van kontrole”, rekao je Zukerberg na konferenciji za ... Čitaj dalje » 07\nFacebook video – kako postaviti video na Facebook\nEDIT: jun 2013. Novi tekst na temu: Kako postovati video na Facebook >>> Facebook Video omogućuje da postavite svoje video zapise na Facebook i slanje video poruke prijateljima. Video na ... Čitaj dalje » 23\nPao Facebook? Pao Fejs? Facebook down? Samo da probam nešto. Service Unavailable – DNS failure The server is temporarily unable to service your request. Please try again later. Više ne ... Čitaj dalje » 08\nRedizajn ili dodavanje novih opcija ili funkcija na sajtu je nužno zlo i nema lakšeg načina da se upropasti posao na Internetu od olako shvaćenog i neplanski, na brzinu odrađenog ... Čitaj dalje » 14\nKako postaviti muziku na Facebook\nFacebook , Muzika\nVerovatno postoji više načina da se omiljena pesma ili bilo koji drugi audio klip postavi na Facebook (kao što može slika ili video sa YouTube), ali preko SoundCloud mi je ... Čitaj dalje » Budi obavešten/aLeave Blank:Do Not Change:Your email:


Месец: октобар 2021. -\nUlična akcija u selu Dubona u okviru projekta „Osnažene – Ujedinjene“\nU razgovoru sa meštanima i meštankama sela Dubona osvrnuli smo se na trenutni položaj žena na selu, potrebama i mogućnostima žena na selu kako bi se njihovi potencijali i resursi maksimalno iskoristiliPročitaj više…\nŠesti rođendan Centra „OKO“\nDanas nam je divan dan! Obeležavamo šest godina uspešnog rada. Zahvaljujemo se svima koji podržavaju naš rad!\nIzložba ručnih radova i rukotvorina žena mladenovačkih sela\nNa Međunarodni dan žena na selu, 15. oktobra, organizovali smo izložbu ručnih radova i rukotvorina žena sa sela opštine Mladenovac. Događaju je prisustvovala zamenica zaštitnika građana za rodnu ravnopravnost Jelena Stojanović. UPročitaj više…\nPostavljeni plastenici i uručene benzinske kopačice podržanim ženama sa sela\nU okviru projekta „Ekonomsko osnaživanje žena na selu opštine Mladenovac“ podržali smo dve žene iz seoskih mesnih zajednica Kovačevac i Jagnjilo. Vesna Nenadović i Slađana Zebić Đukić dobile su plastenik sa sistemomPročitaj više…


Kako podržati dobre ideje kroz projekte i edukaciju | PC Press\nKako podržati dobre ideje kroz projekte i edukaciju\n17. juli 2019. 16. maj 2021. Aleksandar Mirković\n← YouTube Music stigao u Srbiju!\nRoboti koji ljudsko telo “popravljaju iznutra” →


KIRKA SURI, Beograd, Miodraga Petrovića 15 Borča, Krnjača, Kotež\nKIRKA - FABRIKA KOTLOVA - najpoznatija fabrika kotlova i energetske opreme u Srbiji\nOsnovana 1. Avgusta 1989. godine.\nU velikoj ponudi ove fabrike kotlova možete pronaći kotlovska postrojenja pojedinačno i po sistemu "ključ u ruke" od idejnog projekta energetske fizibiliti studije o ekonomski najboljem rešenju kao i o strateški važnom izboru goriva za kotao.\nIz našeg proizvodnog programa posebno izdvajamo potpuno automatizovana kotlovska postrojenja na obnovljive izvore energije.\nIzbor kotlovskog postrojenja i goriva je od presudnog značaja za uštedu energije koja je osnov za uspešno poslovanje svakog preduzeća.\nKVALITET PROIZVODA I EKONOMIJA U ENERGETICI JE OSNOVNI MOTIV RAZMIŠLJANJA I RAZVOJA NAŠE FABRIKE.\nKotlovska postrojenja uz program štednje energije je ono po čemu smo prepoznatljivi širom sveta, a u našem proizvodnom programu nalaze se:\nkotlovi na biomasu i\nostala energetska oprema\nKIRKA SURI - Toplovodni kotlovi\nToplovodni kotlovi tip SURI TV su namenjeni za grejanje. Kapacitet kotla je od 75 kW do 5000 kW. Temperatura tople vode 110, 90 ili 70°C, pritiska 5.0 bara.\nPo projektu - PATENTU "KIRKE" ostvarena je turbulencija dimnih gasova i znatno povećan koeficijent prenosa toplote, zbog čega su ovi kotlovi manjih dimenzija od standarnih.\nKIRKA SURI - Parni kotlovi\nVisokopritisni parni kotlovi SURI-P su kotlovi horizontalnog tipa, tropromajni, plamenodimno-cevni, sa mogućnošću loženja tečnih i gasovitih goriva. Kotlovi su namenjeni za industrijske i tehnološke potrošače gde se neposredno koristi zasićena para i vrela voda.\nVeličine ovih kotlova pokrivaju područje od 0.35 t/h do 16 t/h i pritiska do 20.0 bar.\nPo posebnoj narudžbini radimo i veće kapacitete. Konstrukcija kotla, njegovo dimenzionisanje, izbor materijala i elemenata kotla vrši se prema zahtevanim parametrima. Sagorevanje gasa i lož-ulja izvedeno je sa nadpritiskom.\nKotao se isporučuje u blok izvedbi.\nKIRKA SURI - Termouljni kotlovi\nKotlovi TERMOSURI sa termouljem kao prenosnikom toplote\nTermoulje sve više zamenjuje klasične prenosnike toplote - vodu i paru. Sa termouljem postižemo temperaturu i do 350°C, sa malim pritiskom u sistemu. Za istu temperaturu kod vode i pare potreban je veliki pritisak, što izuzetno poskupljuje investiciju. Termoulje ne ostavlja u sistemu nikakve naslage i taloženja, ne prouzrokuje koroziju, nema pripreme vode i problema oko čišćenja instalacije.\nKotlovi TERMOSURI mogu naći primenu u skoro svakoj industriji. KIRKA isporučuje ove kotlove u kompletu sa gorionikom sopstvene proizvodnje.\nKIRKA SURI - Brza proizvodnja pare\nKotlovi za brzu proizvodnju pare "VAPOR-SURI"\nTo su kotlovi za brzu proizvodnju pare produkcije od 300 kg/h do 3000 kg/h, do 12.0 bara.\nOvi kotlovi se koriste u tekstilnoj, hemijskoj, prehrambenoj industriji, zatim hotelima, bolnicama i dr.\nKIRKA SURI - Strmocevni kotlovi\nStrmocevni kotlovi su cevni kotlovi sa poprečno postavljenim bubnjem, prirodnom cirkulacijom, ložištem koje može biti gusto ekranisano ili membransko. Kao dodatak grejne površine su predviđeni grejači pare I i II, zagrejači vode i zagrejači vazduha. Radimo po narudžbini od 2 t/h do 100 t/h ili od 1.5 MW do 70 MW, na čvrsto, tečno i gasovito gorivo.\nKIRKA SURI - Električni kotlovi\nElektrogenerator pare - EGP"\nElektrogenerator pare je namenjen za proizvodnju pare 0,5-25,0 bar nadpritiska. Za zagrevanje i isparavanje vode u kotlu koriste se trofazni električni grejači koji mogu biti potopljeni i suvi.KIRKA SURI izrađuje standardne elektrogeneratore pare produkcije 60 do 1500 kg/h.\nKIRKA SURI - Kotlovi na ugalj\nPARNO KOTLOVSKO POSTROJENJE SA INSTALISANA DVA KOTLA PO 10 t/h PARE SA AUTOMATSKOM DOPREMOM I POTPUNOM KONTROLOM SAGOREVANJA UGLJA GRANULACIJE 0-15mm\nU novembru 2007. godine pustili smo u pogon parno kotlovsko postrojenje sa instalisana dva kotla po 10 t/h, 10 bara u rudniku uglja "Rembas", mesto Resavica.\nPostrojenje se najvećim delom koristi za grejanje grada Resavica.\nSAGOREVANJEM NEKOMERCIJALNOG UGLJA SA VELIKIM PROCENTOM NEČISTOĆA I NISKOM KALORIČNOM VRIJEDNOŠĆU I DO 3 PUTA NIŽOM CENOM DOBIJAMO VELIKE UŠTEDE\nKIRKA SURI - Ostali proizvodi\nZAGREJAČ VODE - ekonomajzer\nIzmenjivači toplote VODA-VODA tip K2 su namenjeni za zagrevanje vode za sisteme grejanja. Kao primarni fluid koristi se vrele voda temperature do 110°C do 180°C. Sekundarni fluid je voda temperature 70/90°C. Primarni fluid struji u cevnom, a sekundarni u međucevnom prostoru. Izmenjivači toplote se izrađuju u horizontalnoj i vertikalnoj izvedbi.\nCevni rezervoar se izrađuje od čeličnih ili bakarnih "U" cevi. Veza cevi za cevnu ploču izvodi se zavarivanjem ili valcovanjem.\nKontejnerska kotlarnica predstavlja savremeno rešenje kompletnog, mobilnog kotlovskog postrojenja.\nPrenosne kotlarnice izrađujemo za proizvodnju tople vode, vrele vode i pare.\nNapojni rezervoar sa termičkim odvajačem gasova predstavlja jedan od elemenata napojnog sistema čiji je zadatak da obezbedi napajanje kotlova termički pripremljenom vodom.\nRezervoar kondenzata je horizontalne izvedbe zavarene konstrukcije, oslonjen na dva oslonca. Izrađen je od čeličnog lima Č 0361. Rezervoar kondenzata je snabdeven svim potrebnim priključcima kao i pokazivačem nivoa, termometrom i priključkom za ugradnju sondi za regulaciju nivoa, odnosno regulisanje dotoka dodatne vode.\nUgradnjom akumulatora pare povećava se trajnost kotlova, smanjuju se troškovi goriva i povećava kvalitet proizvoda.\nPrimenjuju se u industrijskim postrojenjima gde postoje velike oscilacije u potrošnji pare kao što su: pivare, tekstilna industrija, suvo hemijsko čišćenje, proizvodnja lakih betonskih blokova, gumarska industrija.\nUgradnjom zagrejača vode na toplovodnim, vrelovodnim i parnim kotlovima povećava se stepen iskorišćenja čak do 94%.\nPotrošnja goriva je manja što u ukupnom bilansu smanjuje eksploatacione troškove.\nPšenična i sojina slama\nPiljevina i otpad od drveta\nLjuska od suncokreta\nOtpad od voća\nKIRKA SURI - Pšenična i sojina slama\nPARNO KOTLOVSKO POSTROJENJE 15 t/h PARE SA AUTOMATSKOM DOPREMOM I POTPUNOM KONTROLOM SAGOREVANJA SECKANE SOJINE SLAME\nPočetkom 2008 godine pušteno je u pogon parno kotlovsko postrojenje 15 t/h, pritiska 15 bar na seckanu sojinu slamu i silosni otpad. Veoma važno je napomenuti da je fabrika za proizvodnju tehnološke pare za proizvodnju do tog momenta koristila prirodni gas sa čijim korišćenjem su troškovi konstantno rasli. Ugradnjom kotla na biomasu fabrika će štedeti oko 1.000.000 Eur na gosišnjem nivou.\nKIRKA SURI - Piljevina i otpad od drveta\nPARNO KOTLOVSKO POSTROJENJE 10 t/h PARE SA AUTOMATSKOM DOPREMOM I POTPUNOM KONTROLOM SAGOREVANJA MULJNOG KOLAČA, KORE DRVETA I PILJEVINE\nU upotrebi biomase kao goriva za proizvodnju energije najveći problem je kako sagoreti biomasu sa velikim procentom vlage. Vođeni dugogodišnjim iskustvom na polju sagorevanja različitih tipova biomase, "Kirka-Suri" je u januaru 2008 godine, pustila je pogon parno kotlovsko postrojenje sa ugrađenim kotlom 10 t/h, 14 bar-a koje sagoreva otpad iz proizvodnje papira sa veoma visokom vlažnošću od 80%\nKIRKA SURI - Ljuska od suncokreta\nPARNO KOTLOVSKO POSTROJENJE 15/18 t/h Pare sa automatskom dopremom i potpunom kontrolom sagorevanja LJUSKE OD SUNCOKRETA\nPosle niza kotlova sa automatskim dovodom goriva i kontrolisanim sagorevanjem goriva, biomase ili obnovljivih izvora energije (slama, drveni otpad, oklasci od kukuruza i dr.), fabrika kotlova "Kirka-Suri" je u decembru 2006 godine pustila u rad kotlovsko postrojenje, koje kao gorivo koristi ljusku od suncokreta. Kotao je kapaciteta 15 t/h pare, pritiska 12 bara.\nKirkino rešenje je znatno jeftinije jer ne koristi pomoćne izvore toplote. Konstrukcija ložišta i specijalni Kirkin uređaj za kontrolisano pneumatsko ubacivanje ljuske od suncokreta omogućavaju njeno sagorevanje u letu a deo koji ne sagori pada na vibracionu vodom hlađenu rešetku koja je takođe Kirkino rešenje.\nKIRKA SURI - Otpad od voća\nPARNO KOTLOVSKO POSTROJENJE 1,5 t/h PARE SA AUTOMATSKOM DOPREMOM I POTPUNOM KONTROLOM SAGOREVANJA KOŠTICA OD VOĆA\nSredinom 2007. godine smo u naletu "Kirkine" ekspanzije pustili u rad automatsko parno postrojenje 1,5t/h, 12 bara za firmu "FRIGONAIS" u Kuršumliji, koje kao gorivo koristi koštice od šljive, kajsije i višnje.\nKORIŠĆENJEM OTPADA OD VOĆA KAO ENERGETSKOG GORIVA SMANJUJEMO EMISIJU CO2, SMANJUJEMO TROŠKOVE ENERGIJE, A TO SU DVA NAJVAŽNIJA ELEMENTA ZA OPSTANAK FIRME.\nMiodraga Petrovića 15 - Beograd - Borča, Krnjača, Kotež\n011 2711335; 011 2711440; 011 2711503;\nBeograd Borča, Krnjača, Kotež Miodraga Petrovića 15\n+381 11 2711335; +381 11 2711440; +381 11 2711503;\nPoruku prima: Kirka suri


Les Mills u Kragujevcu | LesMills\nLes Mills u Kragujevcu\nStanovnici Kragujevca će uskoro imati priliku da isporbaju Les Mills programe BodyAttack, BodyCombat, BodyPump i BodyVive. U SC „Mladost“ stiže planetarno popularni fitnes koncept – koncept koji okuplja više od šest miliona ljubitelja grupnog fitnesa širom sveta.\nLes Mills promocija u Kragujevcu u SC Mladost počinje 27. februara 2016 i traje do 7. marta 2016. Prijave za treninge moguće su u fitnes centru Mladost ili putem maila fitnescentarmladost@gmail.com. Treninzi su BESPLATNI za sve.\nSC „Mladost“ je od juna učesnik u projektu Budi Prvi. Projektu zahvaljujući kojem su učesnici u okviru brojnih radionica naučili kako da unaprede poslovanje svog kluba. Od toga kako da motivišu svoj tim, kako da prepoznaju programe koji će zainteresovati nove članove, do načina kako da selektuju vrhunske instruktore i kako da ih zadrže, kako da promovišu i prodaju članarine uz minimalan budžet i kako da organizuju događaj koji će direktno uticati na povećanje prodaje i posećenost treninga.\nKragujevac – Grad sporta!\n„Beograd je Evropa, ali ako hoćete da vidite pravo srpsko mesto, posetite Kragujevac“, zapisao je krajem 19. veka pisac Konstantin Jiriček.\nKragujevac je kulturni, prosvetni, zdravstveni, privredni i politički centar Šumadije i Pomoravlja. Nalazi se u srcu Šumadije, 140 kilometara južno od Beograda i ima 57 naseljnih mesta. Podignut je na obalama reke Lepenice, u Kragujevačkoj kotlini. Grad ima bogate prirodne resurse koji pružaju mnogobrojne mogućnosti za razvoj tranzitnog, stacionarnog, poslovno – manifestacionog, sportskog – rekreativnog, lovnog i ribolovnog, zdravstvenog i seoskog turizma.\nNekada prva prestonica moderne Srbije i začetnik industrijalizacije, danas, sa oko 200 hiljada stanovnika predstavlja privredni, zdravstveni i kulturno – prosvetni centar Šumadije i Pomoravlja. Po veličini je četvrti gradu u Srbiji, ali po istorijskom i kulturnom nasleđu se nalazi na samom vrhu. Kao prestonica Srbije, u vreme kneza Miloša Obrenovića, Kragujevac doživljava procvat od 1818. do 1841. godine, u vreme kada su osnovane institucije koje predstavljaju temelje državnosti, naučnog i kulturnog razvoja savremene Srbije.\nTih godina je osnovana prva sudska ustanova u Srbiji, prva apoteka, škola slikanja, galerijska i muzejska postavka, prva gimnazija, pevačko društvo, teatar i štampane su prve novine.\nU Kragujevcu je formiran prvi fudbalski klub u Srbiji „Šumadija“. Grad raspolaže značajnim sportskim kapacitetima. Sportsko društvo „Radnički“ okuplja 19 klubova: fudbalski, atletski, odbojkaški, rukometni, bokserki, šahovski, rvački…Poslednjih godina kragujevački klubovi postižu zapažene rezultate na najznačajnijim ligaškim takmičenjima u Srbiji i Evropi, a pune tribine navijača i posetilaca su odličan pokazatelj razvoja sporta u srcu Šumadije. To potvrđuje i činjenica da je interesovanje mladih za aktivno bavljenje sportskim aktivnostima u ekspanziji.\nSportski centar „Mladost“\nSportski centar „Mladost“ otvoren je 1971. godine. Skoro pola veka obavlja delatnost održavanja i izgradnje sportskih objekata, kao i pružanje usluga građanima i sportistima za takmičarske, trenažne i rekreativne aktivnosti u brojnim sportskim objektima.\nU prostorijama SC „Mladost“ 2013. godine otvoren je novi fitnes centar u okviru kojeg se održava grupni fitnes. Pored teretane i sale za korektivnu gimnastiku, ambulante za fizikalnu terapiju, u SC „Mladost“ radi i fizioterapeut sa višegodišnjim iskustvom.\nIzuzetno smo ponosni na činjenicu da će Les Mills stići u grad sa bogatom sportskom istorijom i tradicijom. Dobrodošli u Les Mills tim!\nFacebook stranica SC „Mladost“\nKontakt: 034 331958\nKontakt za učešće u projektu Budi prvi: andrea@178.63.100.200/~smek\nLes Mills u Pančevu 21.09.2015.\nLes Mills u Zaječaru 19.09.2015.\nLes Mills u Ivanjici 17.09.2015.\nLes Mills u Tuzli 18.09.2015.\nLes Mills u Vršcu 16.09.2015.\nBudi Prvi, jer prvi pišu istoriju 15.05.2015.\nLes Mills Barre Turneja (Srbija,Hrvatska,Crna Gora) Pregleda 2117 | 08.11.2018.


I jopet ih iznenenadio sneg usred decembra\nTema: I jopet ih iznenenadio sneg usred decembra\n31.12.2008., 00:18 #1\nPutari: Od 3. januara ne garantujemo održavanje puteva\nAutor: Tanjug | 30.12.2008. - 18:23\nPredsednik Udruženja poslodavaca putne privrede Srbije "Putar" Milutin Gašević izjavio je danas da putari od 3. januara ne mogu da garantuju da će održavati puteve širom Srbije jer nemaju sredstva za rad.\n"Propali su pregovori sa vladom o izmirenju dugova, ali nije reč o protestu pošto putari nikad nisu protestvovali. Trudićemo se koliko možemo da građani ne budu ugroženi, ali od 3. januara ne možemo da garantujemo bezbednost na putevima zbog nedostatka nafte, rezervnih delova, ličnih dohodaka i drugog", rekao je Milutinović Tanjugu.\nOn je rekao da su članovi tog udruženja "bukvalno sva preduzeća" za održavanje i izgradnju puteva u Srbiji, poput "Puteva Srbije", "Beograd puta" i drugih.\nMilutinović je rekao da su zbog nenaplaćenih potraživanja bez posla već ostali sezonski radnici i da će, ukoliko vlada ne bude isplatila novac, sigurno u januaru bez posla ostati tri do četiri hiljade radnika. On je kazao da dug države putarima iznosi oko 38 milijardi dinara, kao i da na to treba dodati još tri milijarde dugova lokalne samouprave i da bi vlada morala da spase oko 30.000 zaposlenih u putnoj privredi.\nPrema rečima Milutinovića, NIS je blokirao račune većine preduzeća, tako da ne mogu više da nabave ni naftu, ni opremu, niti da isplate radnike. Putari tvrde da su posle niza sastanaka pregovori propali "zbog zahteva predstavnika vlade da se preduzeća za puteve trajno i bezuslovno odreknu više od trećine potraživanja za davno izvedene i primljene radove".\nGašević je ranije izjavio da je dug nastajao u dužem periodu, jer je za redovno održavanje puteva u Srbiji godišnje potrebno oko 750 miliona evra, a izdvajano je od 120 do 150 miliona.\n31.12.2008., 00:26 #2\nRe: I jopet ih iznenenadio sneg usred decembra\n"Iznenadio" ih, zato sto im drzava duguje ogroman novac. Niko nece da radi za dzaba, pogotovu na ovoj hladnoci. Ne znam kako su i ovoliko trpeli...\n31.12.2008., 00:27 #3\nma da ali nisu trebali sada tri dana pre strajka\n31.12.2008., 00:57 #4\nidemo na sankanje\n31.12.2008., 07:33 #5\nŠta sad hoće?Sad su našli da se bune.Što se nisu bunili pre 2,5,8 godina kad je dug počeo da nastaje,nisu smeli ili nisu hteli i baš sad je pogodan trenutak.neka se izjasne od kada potiče dug i ko im je rukovodio preduzećima.\n31.12.2008., 08:43 #6\nsad sta god da hoce nece dobiti nista.Grci ne cekaju ni mesec odmah se iskljucuju semafori,ne cisti se djubre i vrlo brzo sve krene kako treba.Nije to samo sa putarima slucaj treba preseci posao na "dodjem ti" jer takva dugovanja je gotovo nemoguce naplatiti.\n31.12.2008., 10:32 #7\nTrebalo bi da se sad jave Tadić i Dinkić sa idejom da privatizuju javno preduzeće za puteve.\n31.12.2008., 10:36 #8\nma da krivi su putari sto ste vi demokrate doveli Srbiju do bankrota i sto nema para za servisiranje najosnovnijih potreba drzave....\nKradete nam na carini 20%, akcize najvece na balkanu a mozda i u evropi na benzin imamo, cena registracije vozila iznosi u proseku 1 mesecna plata a i to ce da poskupi. Niko vise ne dere sopstveni narod od vas demokrata i na kraju svega i pored toga sto placamo tolike namete - nema para da se putevi odrzavaju\nma vi ste bre po lopovluku zayebali sve....\n31.12.2008., 10:39 #9\n...kaze se opet a ne jopet.\n31.12.2008., 10:44 #10\na ništa u Pevec po nove saonice\ni lepo svi sa saonicama u vrtiće, škole, fakultete, na posao, u crkve i manastire, bioskope i pozorišta....\nbudite ekološki osvešteni ...sve je to za dobrobit čovečanstva i vaše lično zdravlje\n31.12.2008., 10:47 #11\n31.12.2008., 10:51 #12\nevo za utehu\nni u Hrvatskoj nije situacija ništa bolja\ni ovde su uvek "iznenađeni" sa prvim snegom\nznači bio si u Pevecu!\ndomaći izdaJniche i strani placheniche\n31.12.2008., 10:54 #14\nVas ne iznenađuju Tompsonovi koncerti,oni se uvek održe po rasporedu.\nkakve veze Tupson ima sa ovom temom, snegom itd?\n31.12.2008., 10:59 #16\nPa njega ništa ne može da iznenadi.\n31.12.2008., 11:00 #17\nBaš tako ali ima tu još nekih detaljčića,\n31.12.2008., 11:07 #18\nčuo sam da ide grejanje gore u Srbiji!?\nna nekih 80 dinara po grejanom četvornom metru\nmene interesuje jedna druga stvar\nmi u Hrvatskoj većinom plaćamo po potrošenom kubiku plina (što je pravednije....), jer plaćaš koliko potrošiš i onda se i troši racionalnije\novaj sistem plaćanja koji vi imate mi smo ukinuli ovdje na sjeverozapadu Hrvatske pre 10-15 godina...\ninteresuje me cena plina u Srbiji dakle koliko stoji 1 kubik plina???, ako neko zna kolika je, pa da usporedimo\nkod nas je cena 1,95kn - 2,05 po kubiku plina (ovisno koja regija) u Varaždinskoj je najjeftiniji\ni kod nas 1.1. ide plin gore za 20 posto pa će bit cca 2,30-2,40kn po kubiku (oliti u dinarima nekih 23-24 dinara po kubiku)\n31.12.2008., 11:08 #19\nJedi pasulj i imaćeš besplatan plin.\n31.12.2008., 11:10 #20\naj sad ozbiljno mi odgovori na post...\nnaravno jedino ako umeš\n31.12.2008., 11:10 #21\nkod nas je plin 44 din po kubiku za domacinstva tj duplo skuplji nego vama u hrvatskoj.\na to je zato sto mi imamo lopovske demokrate na vlasti\nto je zato jer imamo glup narod koji im konstantno daje glasove da ga pljackaju i kradu\n31.12.2008., 11:14 #22\n...a iz koje zemlje uvozimo plin, iz Venecuele li ?\n31.12.2008., 11:15 #23\nistim gasovodom kojim ide gas za hrvatsku ide i za srbiju\nkad taj gas stigne do hrvatske kosta 22 din a kad stigne od srbije 44 din\njasno je da kod nas kosta duplo vise jer preko cene gasa drzava potkrada sopstevne gradjane\n31.12.2008., 11:16 #24\nJerry aj sad malo smiri "strasti" i pročitaj ponovno moj post\nnisam pitao kolika je cena grijanog četvornog metra stana NEGO koja je cena kubnog metra plina\na to ti nije isto....kapiraš?\nja razumem tebe i mnoge u Srbiji koji nisu srećni ne samo sa ovom vladom već sa ni jednom u proteklih 18 godina...ista stvar i kod nas...ja bi isto najradije da vidim na televiziji kako ČikaSpasoje sa Markovog trga katapultira ovu bandu lopovsku koja je 18 godina pokrala narod, rasprodala i uništila Hrvatsku ..a da ne pričam o još nekim "delicijama" za koje bi isto mogla i (po mojem) morala odgovarati...\nal xe8iga živimo na Balkanu\n31.12.2008., 11:17 #25\nA šta misliš odakle ga uvoze Hrvati?I zašto je ovolika razlika ako je iz istog izvora?\nI jopet ništa!... Dokle Više?!... Upomoć!...\nPoslednja poruka: 27.04.2008., 13:08\nZar usred vojvodine???\nPoslednja poruka: 04.11.2006., 01:13\nmoja tema jopet\nAutor MirjanaZ u forumu Razno\nPoslednja poruka: 08.10.2005., 10:27\nevo mene posle duze vremena Jopet\nAutor sch u forumu Humor\nPoslednja poruka: 18.08.2005., 22:09


Најмлађи Зајечарци испратили стару годину карневалом и представама (ФОТО)\nPočetna / Vesti / Najmlađi Zaječarci ispratili staru godinu karnevalom i predstavama (FOTO)\nTimočka 31/12/2019 | 16:24\tVesti, Društvo, Zaječar, Foto\nTradicionalno na Trgu oslobođenja u Zaječaru organizovan je doček Nove 2020. godine.\nProgram proslave Nove godine na gradskom trgu počeo je tačno u podne, novogodišnjim karnevalom najmlađih Zaječaraca. Predškolci iz Predškolske ustanove „Đulići”, bili su maštoviti i ove godine, a svoje sugrađane oduševili maskama i kostimima. Takođe, priređene su i predstave osnovaca iz zaječarskih škola „Ljuba Nešić” i „Desanka Maksimović”.\n„Tradicionalno svake godine obeležavamo novogodišnje praznike priredbom i karnevalom. Pripremne grupe svih naših vrtića učestvuju u ’Novogodišnjoj maštaonici’. Negde je ovo završetak našeg novogodišnjeg programa, koji se u PU ’Đulići’ realizuje od početka decembra. Bilo je tu raznih aktivnosti, između ostalog, učestvovali smo i u humanitarnoj akciji Crvenog krsta ’Jedan paketić, pun ljubavi’. Zaposleni su za decu prirpemili predstavu, koja je izvedena u svim vrtićima, a Deda Mraz je podelio deci bombone. Trudimo se da im ovaj period bude najlepši u toku godine”, rekla je Tanja Jovanović, direktorka PU „Đulići” Zaječar.\nOd 17 časova u centru Zaječara odigrana je i predstava „Šašava novogodišnja bajka” pozorišta „Zoran Radmilović“. U predstavi igraju: Sanja Nedeljković, Gabrijel Bećarević i Branislav Mijatović, u režiji Nataše Petrović. Od 21 sat, prisutnima će se predstaviti folklorni ansambl „Zo-Ra”, a nakon toga će uslediti koncert „Amadeus benda”. U ponoć će biti priređen i novogodišnji vatromet.\nKljučne reči Deca Zaječar Karneval Nova godina Novogodišnja maštaonica” Praznici PU „Đulići”\nPrethodna Gradonačelnik Zaječara Boško Ničić čestitao predstojeće praznike građanima\nSledeća Prvog dana nove godine suvo uz duže sunčane periode