Noviteti u Photoshopu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nAdobe je pustio u opticaj novu nadogradnju za Creative Cloud aplikacije, a jasno, najznačajniji noviteti su rezervisani za Photoshop CC. U kompaniji na svom blogu sasvim neskromno naglašavaju da vam noviteti “omogućuju da čak i lakše stignete do briljantnog rezultata od prazne stranice”.\nPhotoshop tako sada nudi automatsko “inteligentno” popunjavanje praznina na ivicama slike koji nastaju u slučaju da je rotirate ili povećavate u crop alatu. Također, Face-Aware Liquify će automatski prepoznati dijelove lica osobe na fotografiji i olakšati retuširanje, tj. podešavanje izgleda nosa, očiju, usta i drugih stvari bitnih za manekenke, manekene i one koji se tako osjećaju.\nPriča o grafitu iz Banjaluke: “Viljuška je heroj mog djetinjstva”\nFOTO DANA: Solidarni vozač


Boko Haram ubio 60 ljudi na sjeveroistoku Nigerije\nNAPAD NA SELA\nNapadači, koji su pripadnici islamističke grupe Boko Haram, bacali su u nedjelju eksplozivna sredstva na selo Amčaka kao i na okolna mjesta\n14.04.2014. 07:14h Ažurirano: 14.04.2014. 07:14h\nNajmanje 60 osoba ubijeno je u napadima na nekoliko sela na sjeveroistoku Nigerije, saopštile su danas lokalne vlasti.\n"Napadači, koji su pripadnici islamističke grupe Boko Haram, bacali su u nedjelju eksplozivna sredstva na selo Amčaka kao i na okolna mjesta. U tom napadu je ubijeno najmanje 60 osoba", izjavio je predstavnik lokalnih vlasti Baba Šehu Gulumba.\nPrema njegovim riječima, brojni mještani su napustili svoje domove u strahu da će biti novih napada. Zbog toga, tokom vikenda oko 400 studenata nije došlo na fakultet na polaganje ispita.\nOd maja prošle godine tri države na sjeveroistoku Nigerije su proglasile vanredno stanje zbog čestih napada islamista. Islamistička grupa Boko Haram, u prevodu "Zapadno obrazovanje je grijeh", bori se za uvođenje šerijatskog prava i protivi se modernom obrazovanju i nauci.\nGrupa je poznata po napadima na hrišćane i po podmetanju bombi u crkve. Osnovana 2001. godine, grupa je u međunarodnoj javnosti postala poznata poslije vjerskog nasilja u Nigeriji u julu 2009. godine tokom kojeg je poginulo više od 1.000 ljudi.\n23.05. 07:07 h\t34516\n23.05. 06:30 h\t26301\n23.05. 08:08 h\t13536\n23.05. 06:40 h\t11905


Smart School jun 2018 - Smart School\nU petak, 29. juna 2018. periodu od 18h do 20h škola kompjutera Smart School otvora vrata za sve posetioce zainteresovane za pohađanje programa...\nPojam „freelancer“ se često spominje, a šta to u stvari znači? Iskreno, u svim rečnicima možete pronaći objašnjenje ovog pojma. Suština je...\nUpoznajte se sa smerom Front-End Developer\nDragi naši polaznici, počeo je upis treće sezone DoIT prakse, koja će startovati na jesen. Kako smo imali dosta pitanja o tome...\n#FotkamNoviSad foto konkurs\nOd 11. juna, pa naredna dva meseca, Smart organizuje foto konkurs za sve ljubitelje Novog Sada!!! Ako ste i vi zaljubljenici u...\nUspešno zavšena druga generacija DoIT-ovaca\nU subotu, 9. juna, svečano su uručeni sertifikati o uspešno završenoj DoIT praksi drugoj generaciji DoIT polaznika. Za osam meseci koliko je...\nIn Memoriam DRAGAN DESNICA (1969 – 2018)\nPosted on10 jun 2018\nZauvek je otišao naš Dragan Desnica… U subotu 9. juna, zauvek nas je napustio ovaj veliki čovek, naš prijatelj, dragi kolega. Dragan...\nViši nivo zaštite\nPosted on01 jun 2018\nZahtevi poslovanja i brzina promena na tržištu uslovljavaju stvaranje velikih i kompleksnih setova podataka sa jedne strane, a sa druge strane, iz...


zoran kostadinovic\t 22.04.2021. 13:50h 16:44h\nDejan Stanojević (36), vozač direktora Koridora Srbije Zorana Babića, koji je na naplatnoj rampi "Doljevac" 31. januara 2019. godine usmrtio Staniku Gigorijević (52) iz Debelice kod Knjaževca, osuđen je danas u Osnovnom sudu u Nišu na kaznu zatvora od tri godine i deset meseci, a ne uključuje se vreme provedeno u zatvoru.\nNa iznošenju završnih reči navedeno je da je brzina prilikom sudara, odnosno kada je Stanojević naleteo na "Opel Astru", bila 93 kilometara na sat, a na tom putu je dozvoljeno 60 km/h.\n- Prihvatam završne reči, ali moram da kažem još jednu rečenicu. Mene kao čoveka je strašno pogodila ta nesreća, pogotovu kad sam čuo za posledice koje sam izazvao. Još jednom želim da iskažem saučešće poriodici i svoje duboko žalčjenje zbog toga što se dogodilo - rekao je Stanojević na suđenju.\nMirijana Aleksić je navela da za smrt svoje sestre koja je s njom bila u kolima ovo minimalna kazna.\nJelena Kocić iz tužilaštva je prethodno zatražila da se Stanojević kazni sa pet godina zatvora i isto toliko zabrane vožnje.\n- Optuženi je najmanje 33 kilometara na čas vozio brže nego što je dovoljeno, a moguće je da je ta brzina bila i veća u trnucima pre udara. On je izvršio krivično delo protiv bezbednosti u saobraćaju jer je oštećena Stanika Gligorijević prminula na licu mesta, a izazvane su još dve telesne povrede, od kojih jedna opasna po život. Odbrana nije dokazala da je signalizacija bila u gustoj magli da okrivljeni nije video da bi trebalo da uspori, a što su učinili ostali učesnici u saobraćaju. kao olakšavajuća okolnost mu se uzima to što je do sada neosuđivan, porodičan je čovek i otac dvoje dece - rekla je Kocićeva.\nBožo Prelević, advokat porodice žrtve, ocenio je da je sud radio korektno sa onim dokazima koje je imao, ali je zamerio što automobil "Koridora" nije bio na tehničkom pregledu posle udesa, što nije uzet DNK sa volana i što nedostaje dva minuta snimka "gde bi se videlo ko je zaista vozio automobil".\nBožo Prelević, rekao je za Stanojevića "da kad' je hteo da bude kaskader, onda mora da plati". On se složio sa svojom klijentkinjom Mirjanom Aleksić, Stanikine sestre koja je zatražila maksimalnu kaznu od osam godina zatvora. Stanojevićeva odbrana koju je izneo advokat Slavoljub Milošević insistirala je da je magla bila gusta tog jutra "što su potvrdili policajci". Navedeno je i da je porodični čovek, neosuđivan i da do sada nije imao ni jedan udes.\n- Moj klijent ne beži od posdledica koje su učinjene, ali uslovi puta su bili takvi da mu se daje olakšavajuća okolnost. Treptači koji upozoravaju na naplatnu rampu nisu radili, magla je bila gusta tako da su znakovi bili neuočljivi. uz to bila je i tanka poledica na putu - rekao je Milošević.\nStanojević i direktor Babić su tog jutra išli na jug Srbije i vozač nije video da mu se na putu nalazi naplatna rampa te je u punoj brzini uleteo u srednji kanal za naplatu. Naleteli su na "Opel Astru" u kojoj su bili supružnici Srđan i Mirijana Aleksić koja je sestra poginule Stanike. Nesrećna žena je bila na zadnjem sedištu auta tako da je posle udara "Škode superb" nije bilo spasa. Poginula je na licu mesta.\nSudija Miško Radivojević je rekao na kraju da je sud radio sa dokazima koje je imao i da niko od radnica naplatne rampe nije pružio drugačije dokaze o tome da je za volanom bila neka druga osoba sem Stanojevića. radivojević je takođe rekao da sudu nije poznato zašto je vozač toliko brzo uleteo u kanal naplatne rampe, a da "sporni" snimak od dva minuta nije dostavila firma koja rukovodi kamerama.\n- Svi svedoci koji su dali iskaze nisu davali naznaka da je za volanom bio neki drugi sem Stanojevića. To bi u protivnom bila zavera ćutanja. Sud je radio i odlučivao sa svim onim dokazima s kojim je raspolagao - rekao je Radivojević.\nPrelević se složio s tim i naveo na kraju "da je i to dobro, a s obzirom na to u kakvoj zemlji živimo".\nZavršnu reč su imali i zastupnici porodice žrtve i osuđenika.\nNa suđenju je prethodno rečeno da je brzina prilikom sudara bila 93 kilometara na sat, a na tom putu je dozvoljeno 60 km/h.\nnaplatna rampatragedijaDoljevacZoran BabićStanika GligorijevićDejan Stanojević


Kvalifikacije za vaterpolo LŠ: Zvezda gostuje u Breši – Sport\nNeće nam biti nimalo lako da se plasiramo među dve najbolje ekipe. Iskreno, i druge grupe su veoma jake, ne zna se koja je teža – kaže predsednik crveno-belih Viktor Jelenić\nŽREB za drugi krug kvalifikacija za Ligu šampiona nikako nije po volji vaterpolista Crvene zvezde.\nCrveno-beli su želeli da od 14. do 16. oktobra budu domaćini jednog od četiri turnira, ali će morati u Brešu, gde ih u grupi F očekuju dueli sa Italijanima (Sava Ranđelović, Nemanja Ubović), OSC iz Budimpešte (Slobodan Nikić) i ruskim Sintezom. Prve dve ekipe u trećoj rundi boriće se za ulazak u grupnu fazu.\nTežak, veoma težak žreb. Neće nam biti nimalo lako da se plasiramo među dve najbolje ekipe. Iskreno, i druge grupe su veoma jake, ne zna se koja je teža. Podsetio bih da se poraženi u trećoj rundi seli u Evrokup, gde mi želimo da igramo – ističe predsednik crveno-belih Viktor Jelenić.\nOstale grupe: E (Eger): Eger, Marselj, Verona, Mornar, G (Herceg Novi): Jadran, Vuljagmeni, Duisburg, Hanover i H (Rijeka): Primorje, Sabadelj, Oradea, Steaua.\nNaš šampion Partizan Rajfajzen se direktno plasirao u elitno takmičenje, a u prvom meču grupe B, 30. novembra, u prestonici Katalonije igraće sa Barselonetom (Strahinja i Viktor Rašović).\nbresa, liga, sampiona, zvezda


Hotel Lumi (Drač - Albanija) - VipTours\nLokacija: Hotel se nalazi 6 km od Drača i od plaže je udaljen 80m.\nSadržaj soba: Wi-Fi internet - besplatno (postoji mogućnost da je slabiji signal u sobi). Hotel poseduje dvokrevetne i trokrevetne sobe i četvorokrevetne apartmane na prvom, drugom, trećem i četvrtom spratu koji su opremljeni ležajevima za navedeni broj gostiju, sopstvenim kupatilom, TV, A/C klima uređajem kao i terasom. Hotel poseduje lift.\nUsluga: HB (polupansion - doručak i večera)


Debitovali Audi e-tron S & e-tron S Sportback - Vrele gume\njul. 03, 2020 u 1:24 pm\nKo će proizvesti toliku struju?\n3 jula, 2020 nema komentaraAudiAudi E-TronAudi E-Tron SAudi E-Tron S SportbackAudi E-Tron SportbackPredstavljanjePromocija\nAudi predstavio e-tron S sa tri elektromotora\nBazirani na redovnom modelu, Audi e-tron i e-tron Sportback sa oznakom S dolaze se kao jedni od prvih automobili za serijsku proizvodnju koji koriste čak tri elektromotora. Dva motora su postavljena na zadnju osovinu, svaki zadužen za po jedan točak, dok se jedan elektromotor nalazi napred i pali se samo u posebnim uslovima eksploatacije.\nRezultat je generisana snaga od 503 kS i 973 Nm. Ipak, trebalo bi imati na umu da je najveći obrtni moment dostupan samo za periode „pojačanja“ od oko osam sekundi, kada je u funkciji i prednji motor. To je dovoljno za „sprint“ od 0 do 100 km/h od 4,5 sekundi i maksimalnu brzinu od 209 km/h.\nTri elektromotora pokreće baterija koja ima bruto kapacitet od 95 kWh, od čega je zapravo oko 91% (86 kWh) zaista upotrebljivo. Prema WLTP, ovo osigurava domet autonomne elektro vožnje od 353 km na Audi e-tron S-u i 363 kilometra u e-tron S Sportback varijanti, prema preliminarnim podacima.\nOčigledno je da Audi e-tron S i e-tron S Sportback „integrišu inteligentnu kontrolu pogona koja podiže sigurnost i okretnost na novi nivo”, navode u Audiju. Da bi se poboljšala efikasnost, samo zadnji električni motori su dakle uključeni u normalni režim vožnje. Prednji elektromotor pridružuje se akciji samo kada vozač zahteva veće performanse. Svaki od zadnjih motora šalje obrtni moment direktno na svoj točak preko jednog stepena prenosa.\nBolja upravljivost omogućeno je i specifičnim S podešavanjem adaptivnog vazdušnog ogibljenja, koje može spustiti nivo karoserije za oko 76 mm. Modeli Audi e-tron S standardno su opremljeni sa 21-inčnim felnama, ali će 22-inčni naplatak biti dostupan kao opcija. Takođe, u ponudi se nalaze i veće disk kočnice sa fiksnim šestoklipnim „čeljustima“ koje su standardno obojene crnom bojom i ukrašene je S logotipom. Na zahtev, čeljusti se mogu ofarbati u jarko narandžastu boju i ukrasiti oznakama e-trona.\nKada je reč o ostalim promenama u poređenju sa standardnim e-tron SUV-ovima, sama karoserija je šira za oko 50 mm, uz veće lukove točkova, agresivnije odbojnike sa srebrnim detaljima, jedinstvenu prednju rešetku sa S značkom, masivniji zadnji difuzor i opcionalni Digital Matrix LED farove.\nUnutrašnjost je izrađena u tamnim bojama i sadrži kožna sportska sedišta Fine Nappa u koja su utisnuti „S“ logotipi, te ukrasne umetke od brušenog aluminijuma ili karbona. U kabini je prisutan i digitalni MMI sistem sa dva velika ekrana, sa integrisanimm MMI navigacija plus infotejment sistemom, te Audi virtuelni kokpit, opcioni head-up displej i još mnogo toga.\nIz Audija poručuju da će modeli uskoro biti dostupni za naručivanje u Evropskoj uniji, a za sada su poznate cene u Velikoj Britaniji koje kreću od 96.500 funti za Audi e-tron S i 98.400€ za e-tron S Sportback.\nTagoviAudiAudi E-TronAudi E-Tron SAudi E-Tron S SportbackAudi E-Tron SportbackPredstavljanjePromocija


Akademik Vajgand: Albanci nisu ni autohtoni niti Iliri\nRešavanje jezičkih rebusa\nNemac, akademik prof. dr Gustav Vajgand (G. Weigand, 1860 - 1930), lingvista i balkanolog, posebno poznat kao istraživač rumunskog i aromunskog (vlaškog) jezika, zauzeo se i studiranjem ostalih jezika Jugoistočne Evrope, naročito albanskog i bugarskog, za šta je preduzeo i putovanja u te zemlje da se na licu mesta upozna sa fenomenima i istinom. Zajedničke elemente ovih jezika povezao je sa jednim zajedničkim "tračanskim" supstratom. On je glavni predstavnik teze da albanski jezik ne potiče od ilirskog, već od tračanskog, iako su o neilirskom poreklu albanskog jezika i samih Albanaca, govorili, pisali i dokazivali i drugi naučnici\nPiše: Prof. dr Kaplan BUROVIĆ\nAkademik, profesor dr Gustav Vajgand je u svojoj studiji Jesu li Albanci sledbenici Ilira ili Tračana? izneo 12 argumenata u prilog njegovom pretendovanju da Albanci nisu autohtoni, ni Iliri. Citiram ih sažeto:\nLatinski toponimi Albanije nemaju onaj fonetski oblik koji bi trebalo da imaju, da su Albanci živeli stalno na njihovim današnjim oblastima. Oni imaju oblik starog dalmatskog jezika.\nDalmati su bili ilirsko pleme, rasprostranjeni na obali Jadranskog mora, gde je današnja Dalmacija, i u unutrašnjosti Hrvatske, delimično i u Bosni, Hercegovini. Dalmatija se u ta vremena prostirala ne samo na pomenutom postoru već i u Crnogorskom primorju, sve do reke Drima u Albaniji, pa i nešto ispod nje.\nMislim da je pravilnije i praktičnije da se to ilirsko pleme nazove ovako, Dalmati, i tadašnja njihova teritorija Dalmatija, a jezik dalmatski, da bismo ih razlikovali na ovaj način od današnjih Dalmatinaca, današnje Dalmacije i današnjeg dalmatinskog izgovora južnoslovenskog (hrvatskog) jezika. Akademik Vajgand ne pravi razliku: on i Dalmate-Ilire i Dalmatince-Slovene naziva Dalmatima, mada ova dva naroda i njihove jezike razlikuje sasvim dobro.\nNapominjem da je poslednji čovek, Udina Burbur, koji je govorio dalmatski jezik, umro nešto pre stotinu godina, 1887, na ostrvu Vela. Dalmatski jezik, kako su to konstatovali i austrougarski naučnici, koji su zabeležili jezik Udina Burbura, nije bio slovenski. To je bio romanizirani ilirski jezik. Sigurno je da su Dalmati, pre njihovog romaniziranja, govorili ilirskim, moguće i do kraja II veka nove ere, ako ne i u trećem. Taj svoj ilirski jezik oni nisu stigli i da zabeleže, da ga pišu, tako da danas nemamo nijednu reč napisanu na ilirskom jeziku, ali su posredstvom latinskog jezika sačuvane i mnoge ilirske reči, posebno toponimi, na bazi kojih možemo suditi o njihovom jeziku.\n" Lingvisti, neke toponime Ilirije hteli bi da objasne posredstvom albanskog jezika, sa ciljem da dokažu da je ova zemlja bila mesto odakle su izašli Albanci", piše Vajgand. "Ovako je reč DALMATIA i DELMATIA, kažu oni, mesto ovaca, pošto se "ovca" na albanskom jeziku kaže "delme". U ovom slučaju, da bi se verovalo ovoj etimologiji, sufiks -at treba da bude ilirski. Zna se da poreklo tog sufiksa nije nimalo albanski, jer je ušao u ovaj jezik u kasna vremena kao jedan uznajmljen sufiks iz latinskog jezika, kako ga nalazimo kod reči Malinati, Pulati, Kastrati, Bushati i dr. Tada, istim tim pravom, treba da računamo ovde i reči Dalminium, Delminium, slovenski Dlbmno, srb. Dumno. Ali nijedan od gradova starine, koji su sačuvali njihova stara imena, a koji se nalaze na zemljištu gdje se danas prostire albanski jezik, kao Skodra, Lissos, Ulkinion, Epikaria, Sarda, Aulon, ne može da izađe iz albanskog jezika, utoliko manje i imena reka Aous, Genusus, Apsus, Matia, Drilon...\nDa se Albanija na severu Škumbina romanizirala, ovo vidimo kod imena mesta na latinskom jeziku, koja su se sačuvala do danas i nemaju ni oblik prostih albanskih reči, ni rumunskih, već imaju oblik starog dalmatskog jezika, koji je prestao da se dalje razvija zbog dolaska Slovena".\nOvde akademik Vajgand iznosi za primer nekoliko toponima, kao Petrosa (jedno mesto-ruševina u blizini Tirane), Valbona (jedna transverzalna dubrava Drima), Domni (jedno selo blizu grada Shkoder-Skadar), Patosa (u Malakastri), Surella (u okolini Tirane), Kupra, Oblika i dr. Etimologiju ovih toponima Vajgand ne izvodi iz albanskog jezika ni iz rumunskog, već iz dalmatskog.\nI imena planina Dormitor i Visitor, Vajgand ne izvodi iz rumunskog jezika (kako su verovali Rumuni), već iz dalmatskog.\nMislim da akademik Vajgand ima potpuno pravo. Dodajem ovo: ni najobičnije latinske reči u albanskom jeziku nemaju onaj fonetski oblik koji bi trebalo da imaju, kad bi Albanci bili genetski sledbenici Ilira, naročito da su i meštani, ili autohtoni, kako to oni pretenduju, a ne došljaci. Ovo nam tvrdi i albanski akademik prof. dr Ećrem Čabej.\nZnači, latinske reči Albanci nisu uzeli direktno od Rimljana, već posredstvom jednog drugog jezika. A to, sa druge strane, znači da Albanci nisu nikada ni bili u direktnom dodiru sa Rimljanima, što opet znači da Albanci nisu bili u oblastima gde su danas, kada su tu bili Rimljani. A I l i r i s u b i l i. Onda? Zar ovo ne znači da Albanci nisu ni autohtoni, ni Iliri?!\nPomorska i ribarska terminologija albanskog jezika je stranog porekla, grčkog, venecijanskog, slovenskog ili turskog, ili je sasvim nova.\nKako se sigurno zna, Iliri su bili jedan narod koji se bavio pomorstvom i ribarenjem. Prema tome treba da su imali i bogatu pomorsko-ribarsku terminologiju. Da su Albanci potomci Ilira i da su živeli na obalama Jadranskog i Jonskog mora, bavili bi se pomorstvom i ribarenjem, kao i svi drugi primorski narodi, pa bi imali i svoju pomorsko-ribarsku terminologiju, ili nasleđenu od svojih pradedova Ilira.\n" Kad sam za izvesno vreme boravio u Durrës (Drač) godine 1910", piše Vajgand, "saznah da je turska vlada preselila tu ribare Anadolije da bi naučili Albance u poslovima ribarenja, jer meštani (Albanci) ne razumevahu ništa od ovog posla, dokaz ovaj koji svedoči da oni, Albanci, treba da su došli tu iz unutrašnjih oblasti, udaljenih od mora. A zna se da je Durrës od pamtiveka bio pomorska luka... U Elbasanu, koji se nalazi pored reke Škumbini, pun riba, pitao sam da nađem albanska imena riba, ali uzalud, jer sve ribe imađahu tuđa imena; samo reč pendkuq čuh, ali ovo je jedna nova albanska reč.\nReči plovidbe kao gjemi, anije, lundra, lopatë, vel, timon, direk i dr. su tuđe, a ne albanske...\nDa su Albanci bili sledbenici Ilira i da su živeli uvek u Iliriji, pa i da su potisnuti na neki način sa obala mora od Romana i Grka, ništa drugo nego neke od najobičnijih reči plovidbe i riba, pokazale bi njihov prvi indogermanski koren, što se u albanskom jeziku ne zbiva. I opšte ime peshk jednako "riba" je sa latinskim korenom".\nDodajem da Albanci dan-danas ne znaju ni upotrebu riba, izuzev onih koji su to u poslednje vreme naučili, živeći pored mora. U unutrašnjosti, po selima, posebno na Kosovu i Metohiji, u Zapadnoj Makedoniji, skoro niko od njih ne upotrebljava u svojoj kuhinji ribu.\nI ovde se slažem sa Vajgandom. Albanska pomorsko-ribarska terminologija je sasvim tuđa. A ovo znači da su Albanci došli u kontakt sa morem relativno kasno. Ovo nam najbolje dokazuje REČNIK ULCINJSKOG IZGOVORA, gde sam sakupio sve albanske reči pomorske i ribarske terminologije tog grada, koji se od samih Albanaca smatra kao glavni centar "njihovog" pomorstva i ribarenja. Kako možete videti iz tog REČNIKA, albanska pomorska i ribarska terminologija je strana, uzajmljena od Italijana-Venecijanaca, Slovena, Turaka i Grka. Štaviše i apelativ levrek - jednako "brancin", koji je grčki, uzajmili su ga od Turaka. Pa i apelativ lima jednako "luka", koji je isto tako grčki, dospeo im je preko turskog jezika. Nedostatak pomorske i ribarske terminologije svedoči da Albanci nisu sledbenici Ilira i da su na teritoriji gde danas žive, na obalu Jadrana i Jonskog mora stigli kasno, pošto su Iliri nestali kao zaseban narod.\nNedostatak tragova starog dalmatskog uticaja i prisustvo italijanskog uticaja, sledstveno venecijanskog, svedoči da su se pradedovi Albanca instalirali relativno kasno na obalama Jadrana.\nVeć se zna da se sva morska obala Ilirije romanizirala i da su Dalmati bili ilirsko pleme koje se romaniziralo. Tada, ako su Albanci sledbenici Ilira, treba da latinske reči albanskog jezika, iz vremena kad se dalmatski jezik latinizirao, imaju karakter starog dalmatskog jezika. Od ovoga nema ništa u albanskom jeziku. Akademik Vajgand donosi kao primer nekoliko latinskih reči, koje su ušle u albanski i dalmatski jezik i razvile su se paralelno i nezavisno.\nI ovde akademik Vajgand ima pravo. Da su Albanci meštani, štaviše autohtoni, a naročito da su i genealoški sledbenici Ilira, stari dalmatski jezik treba da je vršio svoj uticaj na albanski jezik pre i više od ma kojeg drugog jezika.\nU albanskom jeziku ima reči tračanskog porekla.\nOvdje Vajgand navodi neke tračanske reči, koje spominju starogrčki pisci, i upoređuje ih sa albanskim rečima, kojima se približavaju po formi i semantici. Tako spominje modhullë (rumunski mazare), man (uporedi mantia kod Tračana), amalusta (" kamomil "), koje upoređuje sa albanskim rečima modhullë, mand i i ambël/i ëmbël. Ovu poslednju daje sa rezervom.\nOvde se ne slažem sa Vajgandom.\nReči tračanskog porekla u albanskom jeziku ne svedoče o tračanskom poreklu Albanaca, pa ni njihov zajednički život u Trakiji.\nPre svega Tračani su se romanizirali, apsolutno svi, i oni koji su živeli po planinskim vrletima, kao što su konkretno Aromuni, među Albancima tzv. Čobani, Kucovlasi, Vlasi.\nSa druge strane, kako se već zna, Albanci su živeli zajedno sa Dačanima i Getima, Rumunima i Aromunima -Vlasima, preko Dunava, u Transilvaniji, na padinama planina Karpati i Beskidi, u današnjoj Rumuniji, gde su ovi stigli bežeći sa Balkana pred najezdom Rimljana. Negde u isto vreme stigli su tamo i Albanci, ali sa jednog drugog, suprotnog pravca, sa obala Baltičkog mora. Tako su ovi Albanci živeli u simbiozi sa Dačanima, u produžetku sa Rumunima, od III pa sve do kraja VII veka naše ere. Oni su asimilirali mnoge Dačane, posebno Rumune, i poprimili od njih mnogo čega u svim aspektima, ne samo u jeziku, folkloru i etnografici, već i u genima ADN, što nam potvrđuju analize rumunskih naučnika poslednjih godina.\nSem toga, pošto su 679. godine prešli na Balkan, Albanci su se smestili po vrletima Trakije, gde je sigurno koja tračanska porodica, pa i koje tračansko bratstvo, preživelo rimljansko ropstvo. Albanci su asimilirali ove ostatke Tračana, uzimajući i od njih koješta. Svi Albanci koji se danas prezivaju SKURA i ZIU nisu ništa drugo do albanizirani Aromuni. A za Aromune se zna da su tračanskog porekla.\nSledstveno, polazeći od nekih vrlo retkih reči tračanskog porekla, ne može se izvesti zaključak da su i sami Albanci tog porekla. Albanci imaju mnogo više srpskih i turskih reči, pa ipak nisu ni srpskog ni turskog porekla, mada ima i takvih stranih (nesrpskih!) naučnika koji su ih proglasili i za Srbe.\nOni će koješta poprimiti i od Bugara, ne samo od ovih današnjih, slovenskih, već i od starih Bugara khana Asparuha, koji su ih i uveli na Balkan pomenute godine.\nNeka imena osoba i oblasti u Trakiji i u Dakiji objašnjavaju se posredstvom albanskog jezika.\nOvde Vajgand spominje ime dačkog vođe Decebalus ( jednako Dakibal - alb. "balli i dakasve " - srp. " dački čelnik "), ime drugog čelnika tog naroda Burebista (alb. "burrë-bisht ", srp. "čovek-rep "), Dardania (koja se upoređuje sa alb. "dardhë " - srp. "kruška"), Dacia maluenis (drugi deo ovog izraza on stavlja u vezi sa albaskim apelativom "mal " - srp. "planina"), (Maluense je bila kolonija stare Dakije); Drizupara, Bessapara, koje izvodi iz albanskog jezika: "driza" - srp. "žbunje"; "besa" - srp. "besediti, vera, zadata reč"; znači "grad žbunja" (Drizupara), i "grad Besa" (Bessapara): treba znati da je postojalo jedno tračansko pleme koje se nazivalo Besse, dok neki pretenduju da su to Proto-Sloveni. Reči para Fick i Tomašek su dali značenje put, prolaz.\n"Ali meni", kaže Vajgand, "čini mi se da sa rečju para treba razumeti moguće i bardhë (srp. "beo"); znači Drizupara jednako Drizëbardha (srp. "belo žbunje"). Tako i Bessapara jednako Besbardha (srp. "bela besa"), ili mbara (srp. "srećna"), Driz mbara, Bes mbara (srp. "srećno-žbunje, srećna-besa")..."\nSem ovih Vajgand spominje i neka imena mesta u Dakiji, koja završavaju sa -deva, kao Burideva, Dakideva, Arkideva, Marodeva, Pulpudeva i dr. Drugi deo reči, -deva, Vajgand sa Tomašekom upoređuju sa albanskim apelativom dh (jednako "zemlja"), pošto sva ova mesta sa deva označavaju mesto, tvrđavu, grad. Znači Burideva jednako "dheu, vendi i burrave" (srp. "zemlja, mesto junaka"); Dakideva jednako "tvrđava, mesto Daka", i dr.\nU Moesiji kažu da se nalazi i ime mesta Girideva, koje upoređuje sa albanskim Gurideva (jednako "mesto kamenja") ili Gurrideva (jednako "qyteti gurrë, burimi", srp. "grad izvora").\nOvde se ne slažem sa Vajgandom i Tomašekom.\nNije istina da se lična imena i imena pokrajina u Trakiji i Dakiji objašnjavaju posredstvom albanskog jezika. Ovo je jedno prednaučno pretendiranje, koje je najbolje oboreno u slučaju toponima DARDANIJA, za koji je nauka već dokazala da ne potiče od "albansk " reči "dardhë " (srp. "kruška"), već od imena boga Dardanaca, zvani DARDANOS. Za spoljašnje, formalne sličnosti, i albanski akademik Čabej kaže:\n"Privučeni od sirene jednog formalnog akorda između jedne albanske reči i reči jednog drugog jezika, ne ispitujući koliko treba mesto i unutrašnje okolnosti svake od njih u dotičnom jeziku (neki) su uspostavili etimološka jednačenja, koja su često takva da se o njima ne može ni diskutirati. "\nTako i ime dačkog vođe Decebalus nema nikakve veze sa albanskim "ballë" - "čelo". Isto tako Burebista sa alb. "burrë-bisht" - "čovek-rep"; Dacia maluenis sa alb. "mal" - "planina"; Drizupara sa alb. "qyteti i drizës" - "grad žbunje"; Bessapara sa alb. "qyteti i besve - "grad Besa", itd. Za sva ova jednačenja vredi ono što kaže Čabej u gornjem citatu, mada on to misli samo kad se upoređuje koja albanska reč sa stranom, a ne i kad se strana reč uporedi sa albanskom, jer ovo je princip današnje albanske "nauke": poreći sve što im se ne sviđa, ne konvenira, bez obzira na to što je to istina, i prihvatiti sve što im se sviđa, što im konvenira, bez obzira na to što to može biti i gola laž.\nU podršku svoje teze akademik Vajgand analizira nekoliko značajnih albanskih toponima, kao što su Tomor, Shkumbin, Durrës, Vlorë, Pojan, Devoll i dr.\n"Da Albanci nisu živeli stalno u ovim oblastima", kaže on, "vidi se otvoreno od imena mesta koja imaju slovenski karakter. Najviša planina Srednje Albanije ima ilirsko ime Tňmaros ili Tomŕros. Fonetski ovaj toponim treba da bude na albanskom jeziku Tomër ili Tëmar. Umesto toga imamo slovenski fonetski oblik Tomor. Najveća reka Srednje Albanije je Škumbini. Ona se u antička vremena zvala Genusus, zatim Vrego: u romanska vremena zvala se Hiscampa, Skampa. Zatim nam izlazi latinski oblik Scampinus, odakle je izašao slovenski oblik *Skompin, koji je sačuvan u italijaniziranom obliku Scompino, Skumbino. Od slovenskog Skompin došlo je alb. (gegsko) Shkumbini. Da je došlo iz starog ilirskog, trebalo bi da imamo reč Shkëmbë od Scampa, kao što imamo këmbë od camba."\nToponim Durrës došao je od italijanskog Durazzo. Da je došao od Dyrrachium, Durachium, imali bismo oblik Dreq. Po Vajgandu it. Durŕzzo>Durčs, sa deplasiranjem akcenta unapred postalo je Důrës, pošto -as je jedan neobičan sufiks u albanskom jeziku, dok je -s jedan običan.\nJedan značajan primer je današnje ime grada Aulowa, koje je sačuvalo stari oblik u grčkom i italijanskom jeziku: Avlona (Ablona, Avellona, Aulona, godine 458). Ali na albanskom imamo Vlorë, što je moglo da postane samo posredstvom slovenskog, u kojemu, pošto je palo početno a-, postalo je Valona, što se desilo u vreme Velikog Simeona, jer da su bili Albanci tu u VI i VII veku, kad su se pojavili Sloveni po prvi put u te krajeve, imali bismo oblik Valinë. Slovenski oblik Valona dao je italijanski oblik Valona, Lavellona, a u usta Albanaca Vëlonë, zatim Vëlorë. Da je bio toponim nasleđen od ilirskog jezika, trebao je da se promeni u Avlunë, Avlurë.\nIsto tako i imena Pojan (Apollonia) i Dëvol (ilirski grad Dhboia) Vajgand izvodi od slovenskog Poljana, Dbvol.\nSem ovih, kao primere, Vajgand donosi i mnoge druge toponime iz oblasti Skadra (Shkodër) i Berata (Tomorrica). Sve ove, izuzev malog broja, on ih izvodi od slovenskog jezika.\nSlažem se potpuno sa akademikom Vajgandom.\nSlovenski karakter toponima Albanije dokazuje ne samo da Albanci nisu živeli od davnina tu, na tim prostorima, u njihovim današnjim oblastima, već da su oni u te oblasti stigli posle Slovena, Srba, Makedonaca i Crnogoraca. Ovo nam kaže i A.M. Seliščev i puno drugih naučnika i istraživača albanološke istine. A u poslednje vreme i kanadski akademik, prof. dr Vladimir Orel.


Umetanje julijanskih datuma - Excel\nUmetanje julijanskih datuma\nJulijanski datum se ponekad koristi za imenovanje oblika datuma koji predstavlja kombinaciju tekuće godine i broja dana koji su prošli od početka godine. Na primer, 1. januar 2007 je predstavljen kao 2007001, a 31. decembar 2007 kao 2007365. Imajte na umu da ovaj format nije zasnovan na julijanskom kalendaru.\nPostoji i julijanski datum koji se često upotrebljava u astronomiji, to je serijski sistem datuma koji počinje 1. januara 4713 p.n.e.\nPostoji nekoliko načina za umetanje julijanskih datuma.\nUnošenje tekućeg datuma kao julijanskog datuma\nZa obavljanje ovog zadatka upotrebite funkcije TEXT, TODAY i DATEVALUE.\nKako se kopira primer\nPritisnite tastere CTRL+ ` (kratkouzlazni akcenat) ili na karticiFormule u okviru grupe Nadzor formula kliknite na dugme Prikaži formule da biste se sa prikazivanja rezultata prebacili na prikazivanje formula koje daju rezultate, i obratno.\nTekući datum u julijanskom obliku, sa godinom od dve cifre (menja se)\nTekući datum u julijanskom obliku, sa godinom od četiri cifre (menja se)\nTekući datum koji se koristi uzima se iz sata sistema računara.\nU gornjim formulama godina počinje 1. januara (1/1). Da biste konvertovali formule tako da one koriste drugi početni datum, promenite deo „1/1/“ na željeni datum.\nZa obavljanje ovog zadatka upotrebite funkcije TEXT i DATEVALUE.\nGornji datum u julijanskom obliku, sa godinom od dve cifre (07174)\nGornji datum u julijanskom obliku, sa godinom od četiri cifre (2007174)\nNapomena: U gornjim formulama godina počinje 1.januara (1/1). Da biste konvertovali formule tako da one koriste drugi početni datum, promenite deo „1/1/“ na željeni datum.\nOva formula važi samo za datume posle 01.03.1901 i može da se koristi samo u radnim sveskama koje upotrebljavaju datumski sistem 1900.\nPrvi gornji datum u obliku julijanskog kalendara koji se koristi u astronomiji (28.07.8619.)\nNapomena: Možete da oblikujete datume kao brojeve. Izaberite ćeliju, a zatim na kartici Početak, u grupi Broj kliknite na strelicu, a zatim izaberite stavku Broj.


Od Vračara do Miler štrasea | Ekspres.net\nOd Vračara do Miler štrasea\nIzvor: EPA / ALEXANDER BECHER\nU pucnjavi na terasi šiša bara u Berlinu ranjena su trojica Novopazaraca, od kojih je glavna meta napadača bio Adis Bejtović zvani Macan, blizak prijatelj Samira Tutića Divljanovića – neprijatelja Veljka Belivuka još iz okršaja u decembru 2019. u centru Beograda.\nHapšenjem klana Veljka Belivuka i raspisivanjem poternice za vođom kavačkog klana Radojem Zvicerom mafijaške likvidacije u Beogradu su prestale, ali rat zavađenih klanova za borbu na narko-tržištu nije prestao. Pucnjava u nemačkom gradu Berlinu, i to nasred ulice, u kojoj je ranjen Novopazarac Adis Bejtović (35) zvani Macan pokazuje i razmere narko-biznisa u koji su upetljani srpski državljani, ali i odlučnost da se rat za svaki pedalj tržišta beskompromisno nastavi.\nU nedelju uveče 20. juna ispred šiša bara u Ulici Miler u Berlinu odjeknuli su hici usmereni na grupu srpskih državljana. Glavna meta napadača, kako se ispostavilo, bio je upravo Bejtović, čija je kriminalna narko-ekipa, prema podacima srpskih bezbednosnih službi, odranije u sukobu sa Belivukom i njegovim klanom.\nPrema pisanju nemačkih portala, do pucnjave je došlo oko 23 sata, a maskirani napadači su na trojicu muškaraca iz Novog Pazara, koji su sedeli na terasi šiša bara, ispalili oko 30 hitaca. Bejtovića, za koga se pretpostavlja da je bio meta napada, pogodilo je osam metaka, a sva trojica teško ranjenih odmah su prebačena u bolnicu, gde se oporavljaju, dok je nemačka policija odmah po izlasku na uviđaj blokirala deo grada u kom se desila pucnjava i započela potragu za napadačima. Nemački portali navode da je tamošnja policija uzela snimke sa sigurnosnih kamera i iz šiša bara, u kom su sedeli Novopazarci, ali i sa okolnih zgrada, kao i da su obavljeni razgovori s potencijalnim očevicima vatrenog napada.\nOd video-snimaka i izjava očevidaca je, međutim, mala vajda u istrazi, budući da su napadači, kako tvrdi jedan od ranjenih, bili maskirani.\nBejtović, koji je bio glavna meta napadača, kobne večeri bio je u društvu prijatelja Mahmuta Dupljaka (40) i jednog Novopazarca koji je samo nekoliko dana pre pucnjave došao u Nemačku.\nIako teško ranjen, Dupljak se tri dana posle pucnjave oglasio u srpskim medijima.\n„Sedeo sam mirno sa Adisom Bejtovićem na terasi jednog kafića, kada su nam prišla dvojica napadača. Usledio je haos. Napadači su bili maskirani i nisam im video lice. Imali su maske, bili su u crnoj odeći. Počeli su da pucaju na nas, ispalili su 30 metaka“, ispričao je Dupljak koji je u pucnjavi pogođen sa sedam hitaca.\nOn kaže da se i on i ranjeni Bejtović, koji je pogođen sa osam hitaca, uspešno oporavljaju.\n„Pisali su da je neko od nas podlegao povredama, ali to nije tačno. Oporavljamo se obojica“, rekao je Dupljak za srpske medije, ali ne navodeći ko bi mogao da puca na njih i to u klasičnom mafijaškom maniru.\nU srpskoj policiji ranjeni Bejtović zaveden je kao blizak prijatelj Samira Tutića (40) iz Novog Pazara, a koji je kasnije preuzeo suprugino prezime Divljanović. Veza Bejtovića i Divljanovića u srpskoj policiji se i uzima kao najverovatniji motiv pucnjave u Berlinu i to sa njihovim starim neprijateljima – saradnicima Belivukove ekipe.\nSukob između Bejtovića i Divljanovića, koji su ranije sarađivali, počeo je u decembru 2019. i to na Vračaru u Beogradu, kada je Divljanović ranjen prilikom primopredaje narkotika. Kako se tada pretpostavljalo, Divljanović je na Vračaru trebalo da preda kokain vredan 300.000 evra pripadnicima Belivukove ekipe, ali je došlo do sukoba – na njega je zapucao jedan pripadnik Belivukove „navijačke“ grupe. Divljanović je pogođen jednim hicem i ranjen je prebačen u bolnicu gde se oporavio od zadobijenih povreda. Od ove pucnjave, Divljanovićeva i Belivukova ekipa su u zavadi.\n„Da li pucnjava u Berlinu ima veze sa sukobom na Vračaru ili je posredi nešto drugo, za sada se sa sigurnošću ne zna, pogotovo što Divljanovićevu grupu od tada u podzemlju prati glas opasne, ali nekorektne ekipe u poslu“, kaže za „Ekspres“ izvor iz MUP-a Srbije.\nDivljanović je inače osuđivani narko-diler, koji je u ovom poslu skoro 20 godina. Presudom Okružnog suda u Novom Pazaru, koju je zatim 2005. godine potvrdio Vrhovni sud, njemu je tada pod prezimenom Tutić bila izrečena zatvorska kazna od četiri i po godine zatvora zbog pokušaja da u Bosnu prebaci dva kilograma kokaina. Tutić, zvani Tule, tada je bio zaveden kao „radnik“, a istom presudom i zbog istog krivičnog dela na četiri godine zatvora tada je osuđen i Hazir Bašović, taksista iz Novog Pazara.\nInače, nemačko Više javno tužilaštvo je posle pucnjave saopštilo da je ispred šiša bara ispaljen veliki broj hitaca iz vatrenog oružja i da je policija odmah nakon pucnjave zatvorila ceo kvart i osigurala lice mesta.\nPortparol tužilaštva Martin Stenler izjavio je da motivi pucnjave i dalje nisu poznati, ali je nekoliko očevidaca za nemačke portale izjavilo da je do obračuna došlo zbog droge.\nPucnjava u Miler štraseu nije jedina u Nemačkoj koja se vezuje za sukob škaljarskog i kavačkog klana. Napadnuti Novopazarci imali su sreće da prežive hice, ali te sreće u maju 2019. godine nisu bili pripadnici škaljarske ekipe Darko Mijović i Nikola Jovanović zvani Debeli, Crnogorci koji su bukvalno na spavanju izrešetani u jednoj iznajmljenoj kući u berlinskom predgrađu. U ovom napadu ranjeni su Miloš Vesković i Miloš Pavićević. Sva četvorica odranije su bili poznati crnogorskoj policiji kao pripadnici ili saradnici škaljarske narko-ekipe.\nNemački portali tada su izveštavali o tome da je na osnovu tragova sa mesta pucnjave jasno da je reč o profesionalnoj i dugo planiranoj likvidaciji – pucači su bili maskirani fantomkama, niko od komšija nije čuo ispaljene hice, žrtve su duže vreme praćene, ali do sada ova pucnjava nije rešena, a ostalo je nepoznato i zašto su ova četvorica mladića uopšte bili u Nemačkoj.\nUbijeni Darko Mijović inače je odranije bio poznat iz do sada nerešene otmice Nemanje Medina, Petrovčanina koji se smatra ubijenim uprkos tome što njegovo telo nikada nije pronađeno. Mijović se u ovom slučaju našao na optuženičkoj klupi sa svojim bliskim prijateljem Vladimirom Ulamom, a sa njima je bio priveden i Bogdan Milić i još dvojica osumnjičenih. Na teret im se stavljalo krivično delo ubistvo, iako telo nestalog nikada nije pronađeno, a sumnjičili su se da su ubili Nemanju Medina i potom zapalili njegov automobil. Svi su u istrazi odbili poligrafsko ispitivanje. Međutim, na sudu je usledio obrt.\nKrajem marta 2019. godine, Ulama i Mijović oslobođeni su optužbe da su na podmukao način ubili Medina. Policiji, i crnogorskoj i srpskoj, bio je poznat i teško ranjeni Miloš Vesković. On je, naime, rođeni brat Darka Veskovića Prike, koji se nalazi u zatvoru u Beogradu zbog ubistva Blaža Đurovića, koji je važio za osobu blisku kavačkom klanu. Ovaj slučaj bio je poznat kao jedini u kome je postojao optužni predlog protiv Filipa Koraća, vođe klana Luke Bojovića, ali je tužilaštvo zbog nedostatka dokaza odustalo od optužnice protiv njega i povuklo Interpolovu poternicu.\nNerešeno ubistvo Roganovića\nU decembru 2018. u centru Beča ubijen je Vladimir Roganović, visokopozicionirani član kavačkog klana, koji je bio osuđivan zbog oružja i falsifikovanja dokumenata, a bio je blizak ubijenom Aleksandru Stankoviću zvanom Sale Mutavi. U pucnjavi u Beču ranjen je njegov prijatelj Stefan Vilotijević. Austrijska policija tada je saopštila da je oko pola dva po podne na mestu događaja zatekla dvojicu muškarca upucana vatrenim oružjem. Jedan je bio mrtav, a drugi teško ranjen, i on je brzo prebačen u bolnicu. U potragu za ubicom tada su bili uključeni i helikopteri i psi tragači, ali ovo ubistvo i teško ranjavanje do sada nisu rešeni. Od ubijenog Roganovića redom su se čituljama opraštali najviđeniji pripadnici kavačkog klana. Radoje Zvicer, označen kao vođa kavača, čak dve godine kasnije, na godišnjicu ubistva objavio je čitulju s rečima: „Je li ti lakše ranama, Orle i Viteže?“\nKontroverzni biznismen Goran Tasić Gokče (46) iz Vranja ubijen je u martu 2018. u Amsterdamu, u pucnjavi koju su tamošnji mediji ocenili kao klasičan mafijaški obračun. Ime ubijenog Vranjanca se ranijih godina vezivalo za razne prestoničke kriminalne klanove i imena, ali je sam Tasić takve glasine uvek demantovao, govoreći da je on samo čovek iz biznisa. Na konferenciji za medije koju je sam sazvao 2010. godine u Vranju demantovao je medijske spekulacije „da je član Kekinog klana“. U Amsterdamu je u oktobru 2019. u pucnjavi u piceriji „La piccola baracca“ teško ranjen Baranin Jovan Đurović, a ubijen Nišlija Goran Savić. Đurović je rođeni brat nastradalog Luke Đurovića, koji je do svoje pogibije važio za glavnog Bojovićevog saradnika u Crnoj Gori. Ranjeni Jovan Đurović navodno je posle bratovljeve smrti preuzeo glavnu ulogu u barskoj kriminalnoj ekipi, i hici koji su ispaljeni u Amsterdamu bili su namenjeni njemu, ali je Nišlija Savić, koji je primetio napadača, reagovao u poslednjoj sekundi i svojim telom i životom spasao Đurovića od sigurne smrti. I ova pucnjava je ostala nerešena.\nVeljko Belivuk Radoje Zvicer Berlin pucnjava\n"Bićemo zgađeni i načinima i brojem zločina"\nNovi dokazi o Belivuku\nHronika 28.05.2021. 11:46


Čileanski rudari nadomak spasa | Politika | DW | 10.10.2010\nČileanski rudari koji su 65 dana zarobljeni pod zemljom uskoro bi mogli da se nađu na površini. Spasilački timovi su bušilicama prodrli do dubine od 625 metara, odnosno krova tunela ispod kojeg su zatrpana 33 rudara.\nZatrpanim rudarima omogućen je kontakt s porodicama\nMoćne bušilice su prokopale tunel do mjesta gdje se nalaze rudari\nNakon uspješno izvedene akcije probijanja uslijedilo je veliko slavlje na površini rudnika, gdje su se okupile porodice zatrpanih rudara sa čileanskim zastavama.\n„Suzdržavala sam suze, ali je sada radost prevelika“, rekla je Kristina Njunjez čiji je suprug Klaudio među zarobljenim rudarima: „Presrećna sam, izaći će baš za rođendan naše kćerke.“\nRudar Ariel Tikona je čak tokom boravka pod zemljom postao otac i vidio je rođenje svoje kćerke Esperanse (Nada) na snimku, a uskoro bi prvi put mogao i da drži bebu u rukama.\nPosao, međutim, još nije gotov. Sada treba obezbjediti vertikalni tunel za prolaz kapsule za spasavanje koja je nazvana „Feniks“. Ta kapsula je široka samo 54 centimetra, a teška 400 kilograma, pa se pretpostavlja da bi izvlačenje jednog rudara moglo da traje i po 6 sati.\n33 rudara pod zemljom se nalaze još od 5. avgusta\nKako je planirano, akcija spasavanja biće sprovedena tako što će rudari biti podijeljeni najvjerovatnije u tri grupe, koje će biti izvučene jedna po jedna. U prvoj grupi biće najsnažniji, kako bi mogli da se suoče sa eventualnim problemima prilikom podizanja na površinu. U drugoj grupi biće najslabiji, a u posljednjoj najdeblji rudari. Čileanske vlasti se nadaju da bi izvlačenje rudara moglo da počne u srijedu.\nZdravstveno stanje uglavnom dobro\nRudari će po izvlačenju biti detaljno pregledani u improvizovanoj poljskoj bolnici, a onda će moći da provedu neko vrijeme sa svojim porodicama prije nego što budu helikopterom prebačeni u bolnicu u Santjagu gdje će se oporavljati. „Izaći će na površinu zatvorenih očiju i odmah će dobiti tamne naočare koje će nositi i danju i noću – dok se ne priviknu na dnevno svjetlo“, rekao je čileanski ministar zdravlja Žaime Manalih.\nPorodice zatrpanih danonoćno bdiju na površini rudnika\nRudari su, inače, iznenađujuće dobrog zdravlja osim što neki imaju infekcije kože. Uz to, u prosjeku su izgubili po 10 kilograma tjelesne težine tokom perioda dok nisu otkriveni. Kod nekih od njih u posljednjih nekoliko dana počeli su da se javljaju znaci depresije i anksioznosti, zbog čega je tim psihologa u stalnom kontaktu sa njima telefonom. Na licu mjesta su i stručnjaci NASA (Svemirske agencije SAD-a) koji treba da održe rudare u psihički stabilnom stanju.\nRudari dobijaju hranu, vodu i druge potrepštine kroz mali tunel koji predstavlja jedinu vezu sa spoljnim svijetom. Takođe imaju i mobilne telefone preko kojih kontaktiraju sa svojom rodbinom, ljekarima i spasiocima.


Naša novogodišnja priča u knjižarama Vulkan – Tračara\nNaša novogodišnja priča u knjižarama Vulkan\nKako bi predstojeći praznici bili još lepši, Vulkan izdavaštvo obradovaće svoje čitaoce lepim poklonima. Do 20.01.2015. u svim knjižarama Vulkan širom Srbije uz jedan od tri odabrana naslova: Vrati mi uspomene, Srce od stakla i Ponoć u Sankt Peterburgu na poklon dobijate jedan od Revlon professional proizvoda po izboru.\nHulija Navaro – Vrati mi uspomene\nNovinar Giljermo vraća se kroz minule decenije i prati trag burnog života misteriozne špijunke i neumorne aktivistkinje Amelije Garajoa. Hodajući stazom njenih sećanja, Giljermo nije ni sanjao da će njegova otkrića prevazići granice svih očekivanja. Kada u nepreglednom prostranstvu ljudske duše pronađe i najsitniji delić izvanrednog mozaika, sam Giljermo postaje jedan od poslednjih redova Amelijine priče. A poslednji redovi u sebi kriju neočekivanu nagradu…\nNora Roberts – Srce od stakla\nMlada Elizabet živi po surovim pravilima koje je odredila njena majka – sve dok jedne večeri ne odluči da zbaci nametnute okove. Opojno uzbuđenje prvog izlaska razbudiće sva njena usnula čula, a misteriozni mladić sa očaravajućim ruskim akcentom potpuno će joj zavrteti um. Žureći da odbaci sve zabrane, Elizabet će zaboraviti na oprez i doneti kobnu odluku zbog koje će žaliti ostatak života. Dvanaest godina kasnije, u raskošnoj lepoti jednog planinskog gradića svoj dom pronalazi mlada žena po imenu Abigejl Loueri. Povučena i nepoverljiva prema svima, Abigejl se drži podalje od svojih sugrađana – ali ne sluti da upravo time privlači pažnju. Tajanstvena Abigejl naročito će zaintrigirati lokalnog šefa policije, mladog Bruksa Glisona, koji će ubrzo shvatiti da se iza njene hladne spoljašnosti, oštrog uma i krajnje neobičnih životnih navika krije zlokobna tajna.\nVanora Benet – Ponoć u Sankt Peterburgu\nSankt Peterburg, 1911. godina. Mlada Jevrejka Ina Feldman beži u rusku prestonicu u potrazi za utočištem. U vreme kada niko nije bezbedan, porodica Leman prima Inu u svoj dom i pruža joj priliku da pokaže svoj talenat u njihovoj čuvenoj radionici za izradu violina. Mlada lepotica neće ostati nezapažena – vrlo brzo dvojica muškaraca počeće da se bore za njenu naklonost.Dok revolucija sve snažnije nagriza društvo i preti da se pretvori u anarhiju i krvoproliće, melodija davno zaboravljene violine postaće jedino utočište, a Ina će morati da odluči kome će poveriti svoju sudbinu.\nPovezane temeknjige, vulkan\nJ.K.Rowling konačno otkrila zašto je Draco Malfoy mrzeo Harrya!


Uhapšeni se sumnjiče i za vrbovanje bh. državljana za rat u Siriji i Iraku | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji Crna Hronika na 13.11.2014 12:56:04\nUhapšeni se sumnjiče i za vrbovanje bh. državljana za rat u Siriji i Iraku\nSIPA privela 11 osoba\nU nastavku akcije "Damask" lišeno je slobode 11 osoba inicijala: F.H. (1957), M.T. (1958), K.O. (1982), E.L. (1975), B.T. (1973), S.I. (1986), S.K. (1979), H.G. (1973), R.I. (1953), S.H. (1986) i A.M. (1978).\nDanas su pripadnici SIPA-e prvi put koristili taktičke uniforme 5.11. koje je u prethodnom periodu donirala Vlada SAD posredstvom programa ICITAP-a i Ambasade SAD u BiH.


Mekalister će preneti Dačiću nezadovoljstvo evroposlanika - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Mekalister će preneti Dačiću nezadovoljstvo evroposlanika\nIzvori Danasa iz Brisela o predstojećem dijalogu vlasti i opozicije u Srbiji\n5Piše: Marija Stojanović 27. januara 2021. 09.38\nTo kažu za Danas nezvanično pojedini predstavnici diplomatskih krugova iz Brisela, govoreći o novom telefonskom razgovoru Dačića i šefa Spoljnopolitičkog odbora EP Dejvida Mekalistera, koji se očekuje sutra (četvrtak).\nNaši izvori tvrde da će Mekalister preneti Dačiću da su neki evroposlanici nezadovoljni što Dačić javno iznosi informacije iz takvih razgovora, „a da prethodno nije ni uputio zvaničan poziv Evropskom parlamentu da posreduje u međupartijskom dijalogu u Srbiji“.\n„Dačić, na osnovu svoje funkcije predsednika Narodne skupštine, treba da formalno pozove EP u misiju međustranačkog dijaloga, jer je evidentno da ne postoji komunikacija vlasti i opozicije, i da je potrebno da EP ponovo posreduje u dijalogu o unapređenju izbornih uslova, ali on to nije učinio. Budući da predsednik srpskog parlamenta još nije dao zeleno svetlo evroparlamentarcima, postoje duboke sumnje da zvanični Beograd namerno odogovlači s početkom tih diskusija“, preciziraju diplomate.\nPrema našim saznanjima, šefica Delegacije EP za odnose sa Srbijom Tanja Fajon i izvestilac EP za Srbiju Vladimir Bilčik će ponovo predstavljati EP u dijalogu vlasti i opozicije u Srbiji, iako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić preko Dačića insistirao da Fajon bude „izuzeta iz toga zbog pristrasnosti opoziciji“.\nS druge strane, tvrdi se da liberali iz Evropskog parlamenta neće imati svog predstavnika na navedenim sastancima, iako je nedavno u pojedinim medijima objavljeno da postoji mogućnost da se to desi.\n„Pojedini poslanici liberala i Zelenih u EP će s velikom pažnjom pratiti međustranački dijalog u Srbiji, i moći će da izriču i svoje sugestije u vezi sa temama i ciljevima, ali neće imati svog direktnog predstavnika, jer prema ranijem dogovoru EP ovom temom u Srbiji bave se dve najveće poslaničke grupe – Evropska narodna partija i Partija evropskih socijalista, čiji predstavnici su Bilčik i Tanja, dok se, recimo, Zeleni trenutno najviše bave situacijom u Belorusiji, kada je reč o spoljnopolitičkim temama, a liberali Gruzijom“, objašnjavaju sagovornici iz EP.\nTanja Fajon je u jučerašnjem intervjuu za TV Novu S potvrdila da da su srpske vlasti tražile njeno izuzeće u pomenutom dijalogu, konstatujući da je to neprihvatljivo za Brisel „jer EU ima jasna interna pravila o predstavljanju“.\n– Nisam to čula od predsednika Vučića, već mi je Dejvid Mekalister preneo svoj razgovor sa Ivicom Dačićem, koji je tražio da ja ne bude više učesnik u tom dijalogu. To je neprihvatljivo za nas, jer Evropska unija i mi u evropskom parlamentu imamo naša interna pravila predstavljanja, navela je Fajon gostujući u jutarnjem programu na TV Nova S.\n„Možda jer sam socijaldemokrata, možda jer sam kritikovala argumentovano neke stvari u Srbiji. Možda neko misli da predstavljam neki deo opozicije. Žao mi je što su moje izjave tako shvaćene u Srbiji, ali jednostavno sam navikla da političari na različite načine koriste moje ime. To je izgleda deo političke kulture u Srbiji, a ne samo tamo već i ovde u Sloveniji“, poručila je Fajon.\nOna je navela da još nije poznato ko će sa srpske strane učestvovati u tim razgovorima, ali se istakla da se nada da bi to moglo biti poznato posle razgovora koje će u četvrtak voditi Dačić i Mekalister.\n„Mi smo spremni za te razgovore i hteli bismo da bude što je pre moguće. Moramo sa Dačićem da razgovaramo ko će biti pregovarači i kako će teći dijalog. Zbog epidemije se ne može putovati, pa ćemo razgovore početi onlajn“, objasnila je evroposlanica.\nPodsetimo, naš list je krajem decembra objavio da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić tražio izuzeće Tanje Fajon iz dijaloga.\nOrlićev zahtev EP-u\nNova sednica Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) između EU i Srbije biće održana takođe u četvrtak. Sednici će zajednički predsedavati Tanja Fajon, u ime EP, i Vladimir Orlić, predstavnik Narodne skupštine. Prema saznanjima Danasa, ta sednica će biti održana onlajn, i predviđeno je da traje oko dva sata. Jedina tema biće aktuelna faza pristupanja Srbije EU. Kako tvrd izvor Danasa, evroparlamentarci su želeli da se razgovara o tri „tačke“ – evropskom putu Srbije, pregovorima Beograda i Prištine, i narednoj fazi međustranačkog dijaloga, ali je na Orlićevo instistiranje odlučeno da bude samo jedna, „opšta“ tema. Teme navedenih sastanaka određuju se konsenzusom srpskih i evroposlanika.\nDejvid Mekalister, evroposlanici, Ivica Dačić, pregovori vlasti i opozicije, Tanja Fajon\n27. januara 2021. u 13.50\nЈа мислим да ће господин Мекалистер изнети незадовољство са господином Бајденом.\n27. januara 2021. u 14.16\nSamo Bajden ovo zlo moze da najuri sa vlasti Mekalister je kupljen od vlasti i od njega netreba nista ocekivati.\n27. januara 2021. u 14.22\nŠteta što nema predstavnika zelenih i neoliberala. Oni su kao sekta, imaju tvrde stavovi, nespremni na kompromise. Idealan sagovornik ovoj našoj sekti. Razgovori bi bili kratki i verovatno se završili nekim oblikom zamrzavanja razgovora.\nVerujem da će se gdin. Dačić izuzetno zabrinuti zbog toga.\n27. januara 2021. u 15.40\nCini se da EU polako gubi strpljenje sa ponasanjem vlasti u Srbiji prema Evropi kao jednoj drzavnoj zajednici. Srbija bi konacno morala da shvati gde pripada i da strateski cilj, clanstvo u EU, konacnjo pocne da se ostvaruje.Suprotno ocekuje nas veoma neizvesna buducnost sa posledicama koje mogu biti fatalne po Srbiju i sve njebe gradjane


Izvor: B92, 31.Jul.2021, 21:15\nOvaj dokumentarni film, pod nazivom "Šumaher" predstavlja porodični doprinos, njegove žene Korine, njihove dvoje dece Đine i Majka i njegovog brata Ralfa njegovoj profesionalnoj karijeri.\nTakođe, Šumaherov menadžer Sabine Kehm opisuje film kao porodični poklon njihovom voljenom mužu i ocu.\nU filmu će biti prikazane sve sporedne i glavne ličnosti koje su nemačkom vozaču Formule 1 pomogle tokom njegove profesionalne karijere, a takođe će biti prikazani i njegovi rivali: Žan Tot, Berni Eklston, Luka Di Montezemolo, Flavio Briatore, Sebastian Vetel, Mika Hakinen,Dejmon Hil i Dejvid Kulthard.\nRežiju filma potpisuju Hans-Bruno Kamertons, Venesa Noker i Mičel Veh. Ovo je isti tim koji je bio zadužen za pravljenje dokumentarca o teniskoj legendi Borisu Bekeru iz 2017. godine.\n"Najveći izazov za reditelje filma je nalaženje balansa između objektivnog izveštavanja i želja porodice", priča Noker, jedan od reditelja filma, dodajući:\n"Šumaherova žena Korina, je bila naša najveća podrška za ovaj projekat. Ona je sama htela da se napravi film o njenom mužu, sa svim njegovim manama i vrlinama, usponima i padovima, da se prikaže Šumaherov trnoviti put do slave".\nCenjen zbog svojih liderskih veština, Šumaher je bio i ostao vrhunski vozač Formule 1, a to će, kako navode direktori filma, takođe, biti prikazano u njegovom dokumentarcu.


Canadian North i Air Greenland započeli saradnju | Avio Press\nCanadian North i Air Greenland započeli saradnju\nKompanije Canadian North i Air Greenland su potpisale pismo o namerama radi budućeg povezivanja Grenlanda i Kanade. Prilikom sastanka dva prevoznika najavljen je dolazak novih aviona u flotu Air Greenlanda koji će kompaniji omogućiti da započne leteove ka Torontu, najvećem aerodromu u Kanadi. Značaj najavljenih letova se ogleda i u kulturnoj razmeni dve države kao i u ekonomskoj povezanosti relativno izolovanog Grenlanda.\n“2021. godine u našu flotu ćemo dodati dva aviona Boeing 737-700 koji će moći da lete iz Toronta direktno do Nuuka ili Ilulissata. Iako tek treba da uđemo u fazu planiranja za nove linije, pismo o namerama je odraz našeg zajedničkog cilja; da premostimo ogromne udaljenosti između Kanade i Grenlanda.” rekao je CEO Canadian Northa.\nAir Greenland Canadian North Severna Amerika


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Nov.2018, 13:38\nDirektorka RFZO Sanja >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Radojević Škodrić kaže da će osiguarnici sve informacije vezane za zdravstveno osiguranje ubuduće dobijati samo preko Nacionalnog kol centra, gde će im na raspolaganju biti 40 operatera.\n"Odgovor će dobijati istog momenta, a ukoliko se desi da operater nije u mogućnosti da odgovori osiguraniku na postavljeno pitanje odgovor će dobiti u roku od 24 sata mejlom ili telefonski", rekla je Škodrić novinarima.\nB92: Otvoren Nacionalni kol-centar RFZO\nIzvor: Radio 021, 27.Nov.2018\nRepublički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO) otvorio je Nacionalni kol centar, preko kojeg će osiguranici telefonskim pozivom moći da dobiju sve informacije o svojim pravima iz zdravstvenog osiguranja...Osiguranici infomacije o zdravstvenim karticama, listama čekanja, lečenju u inostranstvu,...\n27.Nov.2018: Radio Televizija Vojvodine


Cedevita ostavila Cibonu na -20: "Ovo je realan odnos snaga" - Index.hr\nCedevita ostavila Cibonu na -20: "Ovo je realan odnos snaga"\nFoto: Hina, KK Cedevita\nU DERBIJU 11. kola Lige za prvaka PH za košarkaše Cibona je u subotu na domaćem parketu izgubila od Cedevite sa 70-90, ali je i dalje vodeća na ljestvici, no Cedevita ima dvije utakmice manje.\nKod Cedevite najbolji su bili Tomislav Zubčić sa 19 i Miro Bilan sa 15 koševa, 3 skoka i 3 asistencije te Nemanja Gordić sa 14 poena i 8 asistencija. Cibonu su predvodili Ante Žižić sa 16 poena i 4 skoka te Marko Jagodić Kuridža sa 15 poena i 6 skokova.\nTrener Cedevite Jasmin Repeša je zbog bolesti propustio utakmicu, a goste je vodio njegov prvi pomoćnik Veljko Mršić. U sastavu Cedevite nije bilo Marka Tomasa, Lovre Mazalina i Marka Arapovića, a Mario Delaš i Roko Ukić bili su u zapisniku, no nisu igrali.\nNa kraju prve četvrtine gosti su imali tek minimalnu prednost 20:21. U drugoj četvrtini Cedevita je za tricu šutirala odličnih 5/6 i stigla do prednosti 27:35. Serijom 8-0, u kojoj su Ante Delaš i Nemanja Gordić zabili još po jednu tricu prednost je Cedevite narasla je na +14 i 35:50 na poluvremenu.\nCibona je vratila dozu neizvjesnosti serijom 12-2 i tricom Dominika Mavre za 51:59 dvije minute do isteka treće četvrtine. U posljednjih 10 minuta ušlo se sa 54:65, no u tom se vremenu Cedevita samo dodatno odvojila.\nRimac: Ovo je realni omjer snaga\nObje su momčadi prošlo kolo upisale prve poraze. Cibonu je svladao Šibenik, a Cedevitu Zadar, pa su "Vukovi" sada već u novom crnom nizu.\n"Svi smo bili svjedoci da je Cedevita bila puno bolja i raspoloženija. Na kraju krajeva, to je i neki realni omjer snaga, no mislim da smo igrali s previše nervoze. Trebamo biti strpljiviji i čekati šansu. Oni su u drugoj četvrtini puno toga pogodili i drugo poluvrijeme mogli su odigrati mirnije. Mi smo se u drugom poluvremenu nešto približili, ali oni imaju igrače koji znaju odgovoriti na takve izazove", rekao je trener Cibone Slaven Rimac nakon poraza.\nMršić: Želimo da Cedevita od prve do 40. minute igra prepoznatljivu košarku\n"Zasluženo smo pobijedili. Od samog početka smo se nametnuli. Igrali smo bolje, bili koncentriraniji i, uz par padova u igri, mislim da smo odigrali dosta pristojnu utakmicu. Ono što nije bilo dobro je da ne idemo do kraja. U zadnjih pet minuta smo stali i s tim nisam zadovoljan. Mi želimo od naše momčadi da od prve do 40. minute igra prepoznatljivu košarku", dodao je trener Cedevite Mršić.\n"U utakmicu smo ušli kako je trener od nas tražio. Mislim da je ovo velika ekipna pobjeda. Pokazali smo veliku želju i borbu. Nakon finala ABA lige i lošije dvije utakmice u Prvenstvu Hrvatske mislim da je ovo put kojim moramo ići dalje i ovako moramo igrati svaku utakmicu do kraja prvenstva", rekao je nakon utakmice Tomislav Zubčić.\nKvarner 2010 - Šibenik 81-85\nCibona - Cedevita 70-90\nAlkar - Zabok 80-72\n1. Cibona 11 9-2\n2. Cedevita 9 7-2\n3. Zadar 10 6-4\n4. Kvarner 2010 11 5-6\n5. Zagreb 9 6-3\n6. Šibenik 11 4-7\n7. Alkar 11 2-9\n8. Zabok 10 2-8\n#košarka #košarkaško ph #kk cibona #kk cedevita


STOJILJKOVIĆ: LUDILO I MRŽNJA MOGU DA TRAJU JAKO DUGO | UGS Nezavisnost\n„Primitivna retorika naprednjaka očigledno deluje, neuspešna vlast opstaje zahvaljujući uništavanju alternative“\nSociolog i profesor na Fakultetu političkih nauka Zoran Stojiljković smatra da se visok rejting naprednjaka, i pored brojnih afera, zasniva na demagoškim i populističkim porukama, pošto “vlast šapuće građanima ono što oni vole da čuju”.\n“Vlast spaja nespojivo i to uspešno uspeva da proda. Naš narod je većinski autoritarno orijentisan i voli jake lidere“, rekao je Stojiljković za denvni list Danas.\nOn ističe da primitivna i direktna retorika očigledno deluje na našoj političkoj sceni i procenjuje da vladajućoj koaliciji i Vučiću popularnost neće ugroziti čak ni “ovo što nekima deluje kao izdaja Kosova”.\n“Objašnjenje fenomena opstanka neuspešne vlasti nalazi se u nepostojanju realne alternative, a Vučić je stvorio sliku da je bezalternativan“, smatra Stojiljković.\n“Očajan ti je brak, ali nemaš para da se razvedeš i odseliš, a misliš da će ti i sa nekim drugim biti isto. Onda ćutiš i sediš tamo gde si. To ludilo i mržnja udvoje mogu da traju jako dugo“, kaže Stojiljković.\nStojiljković je podsetio da jasna građanska demokratska opcija u Srbiji nikada nije imala ovakav nivo podrške, i da je uspevala da opstane na vlasti samo uz velike kompromise sa “nacionalno orijentisanim demokratama i konzervativnijim političkim opcijama.”


Hrvatska Svetsko prvenstvo Tajland pećina | Sport | Fudbal\n23. oktobar, 02:56\nPoruka "vatrenih" za dečake u pećini 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPoruka "vatrenih" za dečake u pećini\n06.07.2018. / 15:20\nReprezentativci Hrvatske poslali su poruku podrške mladoj tajlandskoj fudbalskoj ekipi koja je zarobljena u pećini.\nFudbalska reprezentacija Hrvatske, koja je trenutno na Svetskom prvenstvu u Rusiji, poslala je poruku podrške mladoj tajlandskoj fudbalskoj ekipi koja je zarobljena u pećini.\n"Impresionirani smo hrabrošću i snagom koju su pokazali ti dečaci i njihov trener uprkos strašnim okolnostima u kojima su se našli. Takve situacije su veće od sporta, ali njihov sportski duh daće im snagu da se suoče sa ovim izazovom. Želimo da im pružimo našu podršku i ljubav, nadamo se da će momci i njihov trener uskoro biti sa svojim porodicama", navedeno je u saopštenju selekcije Hrvatske.\nFull support to our fellow football #family members in Thailand:\n— HNS | CFF (@HNS_CFF) 05. јул 2018.\nFull support to our fellow football #family members in Thailand:➡ https://t.co/N0rTHbuhq9 pic.twitter.com/eaGAoH9qjR— HNS | CFF (@HNS_CFF) 05. јул 2018.\nDečaci uzrasta od 11 do 16 godina i njihov 25-godišnji trener nestali su kada su ih poplavne vode zarobile u pećini Tam Luang 23. juna. Svi su pronađeni živi, a još traje akcija spasavanja.\nmundijal 2018 Rusija 2018 svetsko prvenstvo


POPODNEVNA DREMKA Noge na volanu, glava na naslonu: Ovako vozač 37 čeka svoj polazak\nPutnici na okretnici Pančevački most bili su zateknuti prizorom vozača autobusa 37, koji svoje vreme polaska čeka spavajući.\nDok su ga posmatrali sa nogama podignutim na volanu i glavom zavaljenom u naslonu, putnici su se našalili da će krenuti tek kada se vozač probudi.\nUbrzo se promeškoljio, još malo odmorio, pogledao u svoj telefon, i tek posle toga odlučio da umesto nogama volan pridrži rukama i krene ka Kneževcu.\nAko bi u perspektivi bila prihvaćena ideja stranke G17 plus, Beograd bi mogao da umesto dosadašnjih 17 ima čak 24 opštine. Na ovaj način, smatraju u G17, opštinske uprave bi se još više približile građanima, jer trenutna situacija odavno ne zadovoljava potrebe sve većeg broja stanovnika u njima. Podela koju predlažu u velikoj meri se poklapa sa inicijativama za odvajanje od postojećih opština koje su i sami građani podnosili.\nHUMANITARNA AUKCIJA Prodajom slika iz knjige Gorana Vesića sakupljeno četiri miliona dinara\nHumanitarna aukcija slika kojima je ilustrovana "Knjiga o Beogradu", zamenika gradonačelnika Gorana Vesića, održana je danas u Teatru "Vuk". Tom prilikom prikupljeno je 4.105.000 dinara, a sredstva od 34 prodate slike biće uplaćena na račune Zadužbine "Dositej Obradović", "Vukove zadužbine", kao i za nastavak lečenja dečaka Filipa Ivanovića iz Smedereva.\nIZLOŽBA IGUMANIJE MANASTIRA GRADAC Slike Mati Efimije predstavljene u galeriji na Čukarici\nIzložbu "Mislim, tražim, čekam" Mati Efimije, dugogodišnje igumanije manastira Gradac, svečano je otvorio juče episkop slavonski Jovan Ćulibrk u Galeriji 73, a posetioci će njene radove moći da pogledaju sve do 31. oktobra.


22.03.2005., 21:58 #1\nSklopio sam konfiguraciju od svojih starih delova i kada pokušam da upalim u nameri da podignem sistem sa cd-a začuje se ventilator,svetli zelena lampica ali monitor nikako neće da izadje iz standby moda i nemam nikakvu sliku.Pokušao sam i sa drugim monitorom ali ista priča... Zna li neko šta da radim?\n22.03.2005., 23:32 #2\nProbaj sa drugom grafikom!\n23.03.2005., 19:27 #3\nDefinitivno nije do grafičke..izvadio sam novu i probao sa njom ali ista priča,testirao sam i hard ali i on radi normalno u novom kompjuteru...Primetio sam da se ne čuje ono biiip kada upalim kompjuter iako se fen vrti i zelena lampica svetli..šta bi to moglo da znači? U bios ne mogu da udjem,jer monitor je i dalje u standby...\n24.03.2005., 09:41 #4\nMoguce da je ploca nema sta trece (monitor, grafika, ploca) i bios od nehardverskih kvarova!\n24.03.2005., 12:08 #5\nAko si menjao procesor obavezno pregledaj sve jumpere na ploci ponovo, najverovatnije si tu napravio gresku.\n24.03.2005., 12:19 #6\nmoguce da je zbog rama. Proveri ram!!!\nmeni se to desilo kad sam sklapao komp i zaboravio da stavim ram ( jesam li legenda )....hehe\n24.03.2005., 12:58 #7\nDa je u pitanju problem sa RAM-om culo bi se naizmenicno pistanje.\n24.03.2005., 14:06 #8\nPa bios mora da se podigne i bez RAM-a!\n24.03.2005., 14:36 #9\nPo tvojoj prici mislim da ti je bios zreo za novo programiranje\n24.03.2005., 23:37 #10\nStvar je definitivno u ploči ili procesoru.Imao sam kratak spoj jer sam stavio ploču direktno na metalno kućište...Ne znam samo da li ima leka ili da bacim u djubre i da li samo ploču,samo proc. ili oboje...Mislite li da bi pomoglo da clearujem CMOS sa jumperom? Neko mi reče da ako se biiip ne čuje,znači da nešto fali..možda pregoreni procesor...Koji čip je uopšte nadležan za dizanje monitora u život?\n25.03.2005., 01:08 #11\nPa ne moras baciti ni jedno ni drugo jer je veoma moguce da rade, otkloni to sto te muci (plocu od kucista) restart biosa pa probaj! Ako nece spremi pare za plocu proc. ti verovatno radi.\n09.04.2005., 21:36 #12\nSada se desilo još nešto čudno..Kada sam prebacio jumper za CMOS clear i vratio ga nazad kao što piše u uputstvu,ploča je potpuno umrla. :?\n10.04.2005., 14:19 #13\nto se i meni dsilo kada sam cistio komp iznutra od prasine vidi dali si sve ama bash sve dobro povezao ni meni se nije culo blip neko poceo da kresti ko lood ja se usro i nakraju sve lepo zavrno do kraja i opet a znate sta je bilo graficka se nije dobro nabola samo joj milimetea r falio da idje u sklom tako da svaki delic je bitan .\n10.04.2005., 23:10 #14\nako neko pita, otisao sam u pekaru po hleb!\n11.04.2005., 11:43 #15\npazi to za plocu i kuciste se i meni desilo (sramota) ali ploca mi besprekorno radi vec duze vremena... a ja nisam odmah skapirao sta sam uradio vec sam se jedno 4 sata cudio zasto se kompjuter ne ukljucuje a radi cooler i nema nikakvih pistanja (zvuci poznato a?) probaj drugu plocu...


Unapredite odnose sa kupcima – I deo - Moja Firma\nPOČETNA Baza znanja Prodaja Unapredite odnose sa kupcima – I deo\nProdaja 21. decembra 2017.\nZadovoljni i lojalni kupci su najbolja marketinška kampanja, jer će oni svoja pozitivna iskustva sa vašim proizvodima ili uslugama prenositi svojim socijalnim kontaktima. Osim toga, važno je na umu imati i 80/20 pravilo, koje kaže da 80 odsto prihoda preduzetnika dolazi od 20 odsto kupaca.\nKada pronađete svojih zlatnih 20 odsto, vi i vaš tim bi trebalo da se pridržavate nekoliko pravila kako bi se odnos sa lojalnim kupcima izgradio i održao, na obostrano zadovoljstvo.\n1. Ljubaznost nema cenu…\nPrvo i najvažnije pravilo je ono što su nas učili kod kuće i u školi, a to je da budemo ljubazni i da druge tretiramo sa poštovanjem i saosećanjem.\nI u prodaji važi isto pravilo: tretirajte svoje kupce na onaj način na koji želite da vas tretiraju kao kupca. Pre nego što ste postali preduzetnik, a i sada, i vi ste kupac mnogim drugim firmama. Već imate prilično dobru ideju o tome kako bi trebalo tretirati kupca tako da on bude zadovoljan, to jest koja su njegova očekivanja i šta mu je važno. Razlozi zašto ste vi za nekoga lojalan kupac su vam poznati, samo je potrebno da ih se prisetite.\nSada kad imate iskustvo kao preduzetnik zapravo imate i potpuniju sliku, to jest obe perspektive. Vi i vaš tim ste najbolji resursi za izgradnju pozitivnog iskustva kod kupaca, a ono treba da započne ljubaznim, korektnim i odnosom kakav biste vi, kao kupac, očekivali i vrednovali.\n2. …kao ni komunikacija!\nKomunikacija sa kupcima je još jedna stvar koja ne bi trebalo da se odvija stihijski, već poštujući osnovne vrednosti vašeg poslovanja. Lojalni kupci će umeti da cene komunikaciju sa vama, pošto na taj način mogu znati da vrednujete njihovo mišljenje.\nKomunikacija može biti formalna ili neformalna, a važna je zato što predstavlja jedino sredstvo da se obratite svojim kupcima i da od njih, zauzvrat, dobijete informacije koje mogu pomoći u unapređivanju njihogov iskustva i, posledično, vašeg poslovanja. U nastavku ćemo opisati kakva ta komunikacija može biti.\n3. Pružite im informacije\nKada nešto negde kupujete, očekujete da na tom mestu postoje sve informacije koje su vam potrebne u vezi traženog proizvoda/usluge, zar ne? Isto je i sa vašim kupcima. Vi imate znanje o onome što prodajte i nemojte ga uskraćivati kupcima. Što imaju više informacija, to se lakše može izgraditi odnos poverenja.\nPostoji mnogo načina na koji možete deliti svoje znanje i iskustvo sa kupcima: putem bloga, društvenih mreža ili newslettera, baveći se temama koje su privlačne vašoj ciljnoj grupi. Na primer, ako imate cvećaru, možete pisati o tome kad cveta koja vrsta cveća.\n4. Otvoreno pričajte o novcu\nKupcima je informacija o ceni važna, i zato nema nikakve svrhe da je skrivate ili izbegavate da o njoj govorite. I za vas je to važna tema, pa je zato bolje njom se baviti na otvoren i iskren način.\nU poslednje vreme pojavio se trend takozvane „radikalne transparentnosti“, koju sprovodi mnoštvo kompanija kao deo marketinških strategija. Ona predstavlja odluku da se sa javnoću dele poslovni podaci i zaključci i, jednom rečju, sve ono što se inače ne deli.\nZa uslove u kom se odvija poslovanje u našoj zemlji, ovaj trend je verovatno još uvek prilično daleko, ali saopštavati kupcima cenu onoga što im se nudi da kupe je mali, ali značajan korak u pravcu podizanja transparentnosti i izgradnje boljeg odnosa sa kupcima.\nPoslednja izmena dana\t11. decembra 2017. u 00:04\nProdaja 22. decembra 2017.\nU prethodnom tekstu osvrnuli smo se na važnost građenja i održavanja dobrih odnosa sa kupcima, sa idejom izgradnje stabilne baze onih čija lojalnost će se pozitivno odraziti kako na vaše poslovanje, tako i na njihovu percepciju vašeg poslovanja. Sada nastavljamo…


Selekcije Akademije odigrale prijateljske utakmice protiv FK Dizdaruša i Akademije Šabić | Oficijelna stranica FK Sarajevo\nSelekcije Akademije odigrale prijateljske utakmice protiv FK Dizdaruša i Akademije Šabić\n23.12.2014 u 09:40h\nPolaznici Akademije Fudbalskog kluba Sarajevo zvanično su na zasluženoj zimskoj pauzi. Veliki broj utakmica i treninga, te učešća na internacionalnim turnirima obilježili su proteklih pola godine rada u našoj Akademiji. Proteklog vikenda, naši omladinci su odigrali i posljednje prijateljske utakmice, prije odlaska na pauzu.\nJuniori Akademije Fudbalskog kluba Sarajevo igrali su protiv vršnjaka FK Dizdaruša iz Brčkog, a krajnji ishod utakmice glasio je 8:0 za bordo momke.\nU 20. minuti susreta, Herić je postigao gol za vodstvo, da bi Halavać 11 minuta kasnije povisio sa bijele tačke. Svoj drugi gol na utakmici, Herić postiže u 32. minuti, što je i bio rezultat prvog poluvremena. Drugo poluvrijeme otvara Halavać, kada u 55. minuti po drugi put pogađa mrežu gostiju. U 64. minuti gol postiže Ćurt, a svoj treći na utakmici protiv ekipe iz Brčkog Halavać postiže u 73. minuti. Do kraja susreta postignuta su još dva pogotka, a u strijelce se upisuju Međuseljac i Tahiri.\nKadeti bordo kluba, također su odigrali utakmicu protiv Dizdaruše iz Brčkog i u tom prijateljskom susretu slavili rezultatom 3:1. Šehić je pogodio za vodstvo u 36. minuti, a u drugom dijelu, preko Mujakića I Smajlagića, naši omladinci dobrom predstavom i pobjedom zaključuju jesenji dio sezone.\nSvoju prijateljsku utakmicu na pomoćnom terenu Olimpijskog stadiona "Asim Ferhatović-Hase" odigrali su i pioniri Akademije. Njihov protivnik bili su polaznici Akademije Šabić iz Zenice, krajnji ishod utakmice glasio je 2:2.\nPioniri Sarajeva poveli su golom Varešanovića, a povisio je Ćeremidžić nedugo poslije. Međutim, gosti iz Zenice su do kraja susreta postigli dva gola, te je utakmica završena neriješeno.\nSvakako, vrijedi istaći da su na kraju utakmice polaznicima Akademije Šabić uručeni i pokloni iz BORDO FAN SHOP-a.\nFotografije sa utakmice pogledajte na LINK\nIsplati se biti član! Učlani se, obnovi ili produži svoju bordo ili bijelu vjernost voljenom klubu i učestvuj u novogodišnjoj nagradnoj igri za članove FK Sarajevo...


Oktobar 2017 - Page 3 of 18 -\nEddie Redžović, autor televizijske emisije The Deen Show i uspješni sportista, ovog mjeseca boravio je u posjeti BiH. Redžović (43) je rođen u gradu Buffalo u američkoj saveznoj državi New York. Odmalena se bavio\nUprkos kiši, oko 300 volontera, svih životnih dobi, danas su na Velikom polju na Igmanu zasadili oko 5.000 sadnica u okviru projekta “Let's do it – Milion sadnica da 1\nSjećanje na brigadnog generala Hajrudina Mešića – Heroja oslobodilačkog rata (Video)\nObilježavanje 25. godišnjice pogibije Heroja oslobodilačkog rata Hajrudina Mešića počelo je danas a biće nastavljeno i u danima vikenda. Za ponedjeljak 30. oktobar – na dan pogibije brigadnog generala Mešića


a sta mu je bio radni zadatak, sa simulira napad na rodno selo? cisto sumnjam\nmislim daje išao.prenisko i dase zeznuo avion krš nibe mogo daga izvuče i ćao šteta ali takoje\nSUTRA DAN ŽALOSTI "U"SRBIJI I"U"U"KRAJINI. ..V KAO VLADIMIR PUTIN. ..\nOvo je nešto najteže u ovoj profesiji, izgubili smo hrabre ljude velikog srca. Ovo smo preziveli moja porodica i ja kada smo izgubili kuma isto vojnog pilota Vitu Grbica. Porodicama saucesce, mnogo mi je zao. Neka je slava a porodicama snagu da izdrže ovu tugu.\nГорње Црниљево родно село, буквално, ту се родио.


Slovenci prvi put izveli transplantaciju oba plućna krila | Slovenija News | Al Jazeera\nGodišnje na transplantaciju pluća u Sloveniji čeka u prosjeku pet pacijenata, (EPA)\nU Ljubljanskom Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) prošlog sedmice ljekari su prvi put izveli transplantaciju oba plućna krila na pacijentici koja se dobro oporavlja, objavila je najuglednija slovenska medicinska ustanova, prenosi Hina.\nGodišnje na transplantaciju pluća u Sloveniji čeka u prosjeku pet pacijenata, a do sada su se za slovenske osiguranike izvodile u Beču, dok sada ekipa domaćih torakalnih kirurga, anesteziologa i liječnijka intenzivne medicine, koji su se obučavali u Austriji, računa da će moći izvesti 15 do 20 presađivanja pluća godišnje.\nOperiranoj bolesnici koja se ovih dana brzo oporavlja presađena su pluća donatora iz inozemstva koja su dopremljena vladinim zrakoplovom.\nPročelnik centra za transplantaciju ljubljanskoga UKC-a Ivan Kneževič pojasnio je u utorak na konferenciji za novinare da presađivanje pluća slovenskim pacijentima omogućuju od 1998., ali se u ovom slučaju prvi put radilo o transplantaciju obaju plućnih krila u domaćoj ustanovi koje su izveli domaći stručnjaci.\nTuristička kmetija Kuren jedna je od 700-ak farmi čiji su vlasnici odlučili da se posvete i seoskom turizmu, a ne isključivo poljoprivredi.\nNa Facebooku su objavljene snimke vježbe paravojnih snaga, da bi ubrzo nakon pokretanja istrage bile povučene.\nSlovenija za organizovanu prehranu u osnovnim školama godišnje izdvaja više od 35 miliona eura. Većina škola ima svoje kuhinje, a nude do četiri obroka dnevno. U osnovnim školama i dalje se kao obavezni predmet predaje i domaćinstvo, gdje djeca kuhaju, uče o zdravoj prehrani, ekologiji i pravima potrošača. Kako to izgleda u praksi, u Zrečama, […]


Caligula's Horse - Page 6 - Power & progressive metal - yumetal.net forum - Page 6\nStarted by azal, feb 29 2016 12:22\n#101 Demon Seed\nPosted 17 septembar 2017 - 16:25\nEdited by Demon Seed, 17 septembar 2017 - 16:24.\nPosted 18 septembar 2017 - 08:34\nprilicno perfektan album\nPosted 18 septembar 2017 - 08:47\nMeni se i dalje vise svidja prosli (poslusao sam jedno 10tak puta do sada).\nA da sam neki recenzent, opicio bih im ocenu manje za onu "pesmu" pred kraj .\nEdited by 23/16, 18 septembar 2017 - 08:47.\nPosted 18 septembar 2017 - 08:56\nono recitovanje? meni super. nesto izmedju Sikth i Genesis fazona.\njedino mi glup onaj Atlas rework na kraju. stvarno ne znam koja je poenta bila. verovatno je samo bonus za neko limited edition izdanje.\nPosted 18 septembar 2017 - 09:08\nJa sam izbacio taj apdejtovani Atlas, očigledno je bonus track.\nZanimljiviji album nego Bloom za sada, znatno žešći i malo je manje oldschool. Slušaće se još tokom nedelje.\n#106 Haos sam ja\nPosted 18 septembar 2017 - 09:28\nVrtim album ceo vikend i ne mogu da prestanem da ga slušam. Jeste template izjava ali žestoki delovi su žešći u odnosu na Bloom, a mirniji delovi su zaista prelepi (Capulet je divna balada). Sve što su inače do sad radili ovde su samo digli na viši nivo. Sviđa mi se i ta "recitacija", glumački je to Jim izneo. Slažem se za Atlas, Graves je toliko monumentalna da zaslužuje da zatvori album.\nPosted 18 septembar 2017 - 11:20\nGraves je bas ludnica. nijedan dosadan momenat\nPosted 18 septembar 2017 - 12:18\nMeni je to ubedljivo najbolja pesma na albumu.\n#109 obsessed by cruelty\nPosted 18 septembar 2017 - 17:24\nda se ne ponavljam ali cisto da se i ja upisem, super je album, dosta brzo ulazi u usi, mozda prog favorit za 2017.\nPosted 28 septembar 2017 - 12:32\nWill's song, Songs for no one, Dream the dead i poslednja dva minuta Graves su ostavile najjači utisak na mene. Svakako dosledniji i usredsređeniji album nego prvenac i Bloom, ali i dalje ne baš u rangu The Tide. Plašim se da ću biti jedan od onih fanova kojima je bend dostigao vrhunac pre nego što se poslavio.\n#111 Face Of Melinda\nPosted 07 oktobar 2017 - 17:24\nAlbum je sjajan, mada jos uvek mi nije legao kao Bloom ali kontam da ce to ici sa dodatnim preslusavanjem.\nPesme imaju vise autorskog pecata nego recimo na prethodnim albumima gde si mogao da nadjes pesmu i da kazes da je ista rip off Opeth-a recimo (kao Marigold na proslom npr).\nSveukupan utisak je da ovako treba da zvuci jedan moderan prog bend, cije uticaje mozes da cujes ali su evoluirali u svom radu. To me uvek odusevi.\nPesme koje bih izdvojila su Dream the dead, Will's song, The hands are the hardest, Songs for no one, a deo sa saxom na Graves je da se istopis. Graves je prava zavrsnica albuma i ostavlja najjaci efekat.\nUlazi u Top 10 prog albuma 2017.


Hrvatska ekonomski može da izdrži još godinu | Glas javnosti\nPočetna > Svet > Hrvatska ekonomski može da izdrži još godinu\nZAGREB - Hrvatska ekonomski može da izdrži još godinu dana, izjavio je guverner Hrvatske narodne banke Željko Rohatinski, dodavši da duže vreme nije u kontaktu s vladom, pa nije imao prilike da premijerki Jadranki Kosor prenese upozorenje iz Evropske centralne banke (ECB).\nPrema proceni predsednika ECB Žan-Kloda Trišea, uz ovakav rast jediničnih troškova rada i fiskalnog deficita, u kombinaciji sa stabilnim kursom, Hrvatska ide prema katastrofi.\nPrema rečima Rohatinskog, ne treba menjati kurs, pogotovo što s obzirom na nivo okrenutosti evru ukupne ekonomije i visinu spoljnog i valutno-indukovanog domaćeg duga, stabilan kurs nema realnu alternativu.\nRušenjem kursa srušio bi se ceo finansijski sistem, ocenio je Rohatinski i dodao da taj i takav kurs ima svoju cenu, što znači da se ne mogu voditi ostale politike koje su u suprotnosti sa stabilnim kursom.\nGuverner HNB je rekao da se ne smeju povećati jedinični troškovi rada, porezi, ni deficit jer se "time otvaraju makaze između rastućih troškova i stabilnog kursa".\nNa pitanje koliko Hrvatsku deli od katastrofe, Rohatinski je odgovorio da zemlja može da izdrži godinu dana.\nGuverner je ponovio apel da se vodi računa o okruženju jer će Hrvatska uvek moći da se zaduži, ali je pitanje cene i uslova pod kojima će se to činiti.


Usporedite ponude za najam vozila u mjestu Sheffield\nIznajmljivanje auta Sheffield\nNaši korisnici obožavaju mjesto Sheffield zbog živosti koju ima. Nikada vam neće trebati puno vremena za pronalazak festivala ili kulturnog događaja.\nZaradili ste blagdan bez automobila u mjestu Sheffield? Uz najam automobila možete jednostavno planirati po putu.\nAko imate bilo kakvih pitanja o svojoj rezervaciji u mjestu Sheffield, molimo vas svakako nam se javite i mi ćemo vam rado pomoći i opskrbiti vas savjetima i informacijama.\nSavjeti i iskustva za Sheffield\nJoš nema dostupnih iskustava za ovu destinaciju. No, naravno, naša služba za korisnike će rado odgovoriti na sva vaša pitanja o najmu vozila u Sheffield.


Odgovor ministru Stefanoviću | Ateisti Srbije\n← Špalir iz četrnaestog stoleća\nPosted on 24.11.2020. by UO Ateisti Srbije\nBeta: Stefanović odbacio optužbe zbog učešća vojske u sahrani patrijarha\nUdruženje „Ateisti Srbije”, jedino referentno udruženje ateista u našoj zemlji, zahvaljuje se ministru odbrane, gospodinu Nebojši Stefanoviću, na reagovanju na naše jučerašnje saopštenje o zloupotrebi Garde Vojske Srbije tokom obreda vezanih za sahranu Miroslava Gavrilovića, preminulog patrijarha Srpske pravoslavne crkve (SPC), poznatijeg kao Irinej.\nMoramo nažalost primetiti da gospodin Stefanović saopštenje ili nije čitao pažljivo, ili napisano nije razumeo. Pažljivo čitanje se podstiče još u nižim razredima osnovne škole, dok je za razumevanje napisanog potrebno ipak malo više veštine – poštovanje Ustava i zakona, ravnopravno tretiranje svih građana, razumevanje pojma sekularne države, čak i elementarna logika. Kada toga nema, a stiče se što vaspitanjem što formalnim obrazovanjem, dolazimo do ovako neprijatnih situacija. Kako smo svesni toga da je pitanje obrazovanja prilično neprijatna tema za gospodina Stefanovića, a lično vaspitanje ipak intimna stvar, potrudićemo se da mu objasnimo, najjednostavnije moguće, da se Ustavne i zakonske odredbe ne mogu prosto zameniti demagogijom, populizmom i izmišljanjem logički nekonzistentnih konstrukcija.\nKao prvo, nije nigde napadana Vojska Srbije ili njeni pripadnici. Štaviše, želimo da ih zaštitimo od zloupotrebe, koja je izvesno, očigledno i brutalno izvršena odlukom gospodina Stefanovića.\nNadalje, nemamo nalogodavce, a posebno ne one političke. Ako bismo želeli da se poigramo pojmovima, onda bismo eventualno Ustav i zakone, moral i poštenje mogli nazvati našim nalogodavcima. Odsustvo poštovanja Ustava i zakona i odsustvo morala i poštenja, dovode do zloupotreba, poput ove kojoj smo svedočili prethodnih dana. Mada svesni toga da su navedeni pravni akti, kao i ljudske osobine, teško povezivi sa zametnim brojem političkih aktera i nosilaca javnih funkcija u Srbiji, dužni smo da se na njih pozovemo. Iza svakoga od nas, ostaće određeni trag. Trag činjenja ili nečinjenja, obojen vrednostima za koje se zalažemo. Zato i činimo, ono na šta nas poštenje, moral i odanost zakonima navode. Ako gospodin Stefanović insistira na vojsci bližoj terminologiji, recimo onda da je naš nalogodavac – čast.\nKada se napokon, gospodin Stefanović poziva na to da je Vojska Srbije uvek sa svojim narodom, a u povodu upokojenja i verskih obreda vezanih za sahranu počivšeg gospodina Gavrilovića, on čini niz logičkih promašaja i grešaka. Ne baveći se i dalje njegovom ličnom sposobnošću da iste uoči i razume, naglašavamo još jednom da je Republika Srbija sekularna država svih građana, a njena vojska, vojska svih tih građana. Vojska Srbije nije vojska samo srpskog naroda, a svakako ne samo srpskog naroda pravoslavne vere. Patrijarh SPC nije vojno lice ili državni zvaničnik.\nNarod Srbije i Vojsku Srbije čine i druge nacionalne zajednice i ljudi različitih konfesija kao i oni koji nisu religiozni. I u tom kontekstu, nedopustiva je favorizacija jedne verske zajednice, posebno ne pozivanjem na selektivne i savremenom dobu neprikladne srednjovekovne tradicije. Kada gospodin Stefanović kaže da Vojska Srbije svim konfesijama poklanja jednaku pažnju, podsetili bismo ga da bi za samu Vojsku Srbije bilo mnogo uputnije da se manje bavi verskim, a više vojnim pitanjima. Razumemo svakako to da se pitanje jednakosti prečesto tretira fluidno, kada se izmeša sa politikom. Pa tako, da parafraziramo velikog Orvela, svi bivaju jednaki, samo su neki jednakiji. A kako je i gospodin Stefanović najpre političar, a ne neko ko je objektivno meritokratski napredovao do sadašnjih pozicija vlasti i uticaja, jasno je da je njegovo viđenje jednakosti svakako drugačije od našeg.\nNo, da ne bude da se ne slažemo ni sa čim iz odgovora gospodina Stefanovića, podržavamo njegovu izjavu da će Vojska u budućnosti biti uz svoje građane. Podržavamo je i nadamo se da će biti uz svoje građane tako da ih štiti od opasnosti, pa i od opasnosti zaraze. Neučestvovanje i nepodržavanje ovakvih tzv. superspreader događaja, poput onih od prethodnih dana, pomogli bi građanima mnogo više, od sve sile demagogije i floskula koje je ministar podelio sa nama.\nNa kraju, podsetićemo i ministra i javnost još jednom, jer kao u školi, ponavljanje je majka znanja, na pozitivne propise koji vrlo jasno pokazuju da Gardi Vojske Srbije nije bilo mesta na obredima održanim prethodnih dana.\nPrema pozitivnim propisima o Vojsci Srbije, citiramo,\n„Garda je jedinica Vojske Srbije, ranga brigade, neposredno potčinjena načelniku Generalštaba Vojske Srbije. Namenjena je za obezbeđenje vitalnih objekata sistema odbrane i za vojne počasti najvišim stranim, domaćim i vojnim zvaničnicima.”\nKako patrijarh SPC, kao ni bilo koji drugi crkveni zvaničnik nije najviši domaći zvaničnik, niti bilo kakav državni zvaničnik Republike Srbije, smatramo da je Garda zloupotrebljena na najgori mogući način.\nJedinstvo Vojske Srbije i SPC je nedopustivo i po Ustavu Republike Srbije (čl.11), kao i po Zakonu o Vojsci Srbije (čl. 13).\nUstav Republike Srbije, čl. 11:\n„Republika Srbija je svetovna država.\nZakon o Vojsci Srbije, čl. 13, stav 9:\n„Zabranjeno je povlašćivanje ili uskraćivanje pripadnika Vojske Srbije u njegovim pravima ili dužnostima, posebno zbog rasne, verske, polne ili nacionalne pripadnosti, porekla ili zbog nekog drugog ličnog svojstva.”\nPoštujte sve svoje građane, gospodine Stefanoviću, poštujte Ustav i zakone, poštujte čast i moral.\nIzvor: Nedeljnik; autor: Igor Pavićević; autorska prava zadržava: Igor Pavićević\n2 Responses to Odgovor ministru Stefanoviću


Špika LUX apartman - Špika Apartmani\nApartman Špika Lux nalazi se u novoizgrađenom objektu u centru Zlatibora, 50 m od autobuske stanice. Ukoliko želite da pobegnete od gradske guzve i buke i u miru uzivate u lepoti planine, onda je Apartman Špika Lux pravi izbor za vas. Apartman je potpuno opremljen za ugodan boravak i odmor za 2 odrasle osobe sa decom.\nApartman je površine je 27m2 i sastoji se od jedne sobe sa kuhinjom i kupatilom. Poseduje WiFi internet, kablovsku televiziju i besplatan parking. U blizini apartmana nalaze se nekoliko supermarketa, a na 10m nalazi se jedan popularan zlatiborski restoran.


Rekli su… – Sajam Medija\nU javnom mnenju vlada neviđena hipokrizija, ljudi jedno rade a drugo pričaju, a ne kupuju ni medije koji imaju kritički stav. Nije to tako teška literatura, nije samo za uzak krug, ali nju većina ipak ne kupuje. A to su mediji koji daju neki stepen pouzdanosti. Novinare je teško licencirati, tu postoje neki čudni filteri - mnogo više novinara želi da se bavi PR-om nego novinarstvom.\nZoran Panović - Novinar, kolumnista i publicista\nSrpski telegraf je opstao, između ostalog, zbog drugačijeg pristupa. Štampani mediji ukratko prenesu sve ono što se prethodnog dana pojavilo na portalima, plus imaju svoje posebne teme. Dakle, starijoj populaciji ukratko „sažvaćemo“ najznačajnije informacije, tako da su i oni informisani o svemu. Procena je da treba sačekati 7-10 godina, jer će print bar još toliko opstati na ovom nivou.\nSaša Milovanović - Direktor dnevnog lista Srpski telegraf\nNovinarstvo se već dugi niz godina u Srbiji studira na 12 mesta, ne znam sva ni da ih nabrojim, a nisam siguran da su svi fakulteti respektabilni. Zato je i hiperprodukcija medija, pa neke sjajne studente srećem u neprimerenim redakcijama, tamo gde ih nisam očekivao, a njihovo objašnjenje da jedino ti mediji plaćaju novinare.\nRade Veljanovski - Profesor Fakulteta političkih nauka i slobodni novinar\nPoražavajuće je ko se sve danas zove novinarom ili šta je sve medij. Novinari i mediji prate interes javnosti i tragaju za istinom, a ostali se bave marketingom i podržavaju korporativne ili političke interese. Samo dovoljno pismeni ljudi prave razliku, ali novine, svakaкo, ne treba kupovati samo zato što su jeftine\nLjubica Gojgić - novinarka, autorka i voditeljka emisije\nPotrebna je i dovoljno edukovana publika i dovoljno edukovani novinari. Svaka čast nekim novinarskim školicama, ali novinari moraju biti temeljno obrazovani i ključ je u etičnosti, jer nije lako uceniti ljude kod kojih je dugoročno znanje osnova. Pošto se menja duh vremena, moraju se menjati i fakultetski programi i redakcijski život, mora se krenuti u savremeno novinarstvo.\nLjiljana Bulatović - profesor Fakulteta za kulturu i medije\nNekada je postojao "Neven" i neke slične emisije, a sada se decom, školarcima i studentima niko ne bavi. Informacije koje ne pronađu u medijima mladi traže na internetu, a to nije dobro.\nJelena Đukić Pejić - novinarka i dopisnica DW i WDR


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Ko će vladati Albanijom u naredne četiri godine?\nPARLAMENTARNI IZBORI 21. 06. 2013. 12:32 >> 12:32 0\nKo će vladati Albanijom u naredne četiri godine?\nAktuelni premijer Albanije Sali Beriši završava drugi mandat na čelu Vlade Albanije, a nedjeljni izbori se smatraju testom albanske demokratije, izvještava agencija Anadolija (AA).\nIako se na izbore prijavilo 60 političkih subjekata, glavna trka će se voditi između dvije najveće partije, koje su oko sebe okupile ostale.\nS jedne strane je Sali Beriša, aktuelni premijer i lider Demokratske partije, koji je formirao koaliciju “Alijansa za zaposlenje, blagostanje i integraciju”. Drugu koaliciju pod imenom “Alijansa za evropsku Albaniju” predvodi lider opozicije Edi Rama, predsednik Socijalističke partije i bivši gradonačelnik Tirane.\nDesnu koaliciju “Alijansa za zaposlenje, blagostanje i integraciju”, osim Demkratske partije čine još 24 politička subjekta, među kojima su i Republikanska partija Albanije i Partija za pravdu, integraciju i jedinstvo.\nLijeva koalicija “Alijansa za evropsku Albaniju”, koju predvodi Socijalistička partija okupila je još 39 političkih subjekata, među kojima je najznačajnija stranka, Socijalistički pokret za integraciju (LSI).\nTreća značajna ličnost je, upravo, lider Socijalističkog pokreta za integracije, Ilir Meta, koji se smatra ključnim igračem ovih izbora. On je u aprilu, nakon niza skandala vezanih za korupciju, napustio Berišu i pridružio se Rami.\nJoš uvek nije poznato koje je ustupke Rama obećao Meti za ulazak u zajedničku koaliciju.\nŠanse za ulazak u parlament daju se još i partiji Novi demokratski duh (FRD), na čijem je čelu bivši albanski predsednik Bamir Topi, kao i nacionalističkoj Crveno-crnoj Alijansi, Krešnika Spahia.\nTokom predizborne kampanje svi politički subjekti su obećavali ualazak Albanije u EU, kraj korupciji i smanjenje nezaposlenosti.\nU rječniku koji su koristila dva glavna rivala, Beriša i Rama, razmenjivane su lične uvrede adresirane na starost premijera Beriše i prošlost supruge opozicionog lidera Rame.\nAlbanski analitičari izbornu kampanju ocenjuju mirnom u poređenju sa brojnim incidentima koji su bili zabilježeni pred ranije izbore.\nOvoga puta su se dogodila samo dva ozbiljnija incidenta, jedan u Fieri kada je pretučen kandidat FRD-a i drugi u Skadru gde je postavljen eksploziv predsjedniku opštine.\nStrahuje se da bi u nakon završetka glasanja, odnosno brojanja, te u danima poslije izbora, moglo da dođe do incidenata.\nPrema istraživanju, koje je prije mesec dana sproveo institut Italian Piepoli, 50.5 % Albanaca daje podršku koaliciji “Alijansa za evropsku Albaniju” Edija Rame, dok bi za desnu koaliciju Sali Beriše “Alijansa za zaposlenje, blagostanje i integraciju” moglo glasati 42 %\nIzbori se održavaju prema proporcionanom sistemu u 12 izbornih jedinica sa zatvorenim listama. Cenzus za ulazak u Parlament iznosi 5 odsto za predizborne koalicije i 3 odsto za partije. Politički subjekti su obavezni da na listama imaju najmanje 30 odsto žena kandidata za poslanike.\nOve izbore će pratiti rekordnih 8.100 domaćih i stranih posmatrača. Na izborima će se birati 140 poslanika za albanski parlament s mandatom od četiri godine.\nPredstojeći izbori u Albaniji će biti osmi parlamentarni izbori od pada komunističkog režima Envera Hodže 1991.godine.


Međunarodni konkurs za izbor autorskog tima, koncepta i sadržaja crnogorske postavke na XVII Međunarodnoj izložbi arhitekture u Veneciji (La Biennale di Venezia) 2020. godine – Savez arhitekata Crne Gore\nSACG 24.01.2020. Vijesti No Comments\nMinistarstvo održivog razvoja i turizma raspisalo je međunarodni konkurs za izbor autorskog tima, koncepta i sadržaja crnogorske postavke na XVII Međunarodnoj izložbi arhitekture u Veneciji (La Biennale di Venezia) 2020. godine.\nKonkurs je otvoren od 24. januara do 7. februara 2020. godine. Konkurs je međunarodni, jednostepeni, neanonimni.\nTemu Bijenala „Kako ćemo živjeti zajedno?“ postavio je ovogodišnji umjetnički direktor / / kurator izložbe Hashim Sarkis.\nSvi učesnici mogu postavljati pitanja o konkursu do roka predviđenog za predaju radova putem e-mail adrese: biennale.arch2020@mrt.gov.me\nViše informacija o Konkursu možete pronaći na sajtu Ministarstva održivog razvoja i turizma http://www.mrt.gov.me/vijesti/219898/Medunarodni-konkurs-za-izbor-autorskog-tima-koncepta-i-sadrzaja-crnogorske-postavke-na-XVII-Medunarodnoj-izlozbi-arhitekture-u-V.html\n← MEĐUNARODNI OPŠTI JAVNI KONKURS ZA IZRADU IDEJNOG ARHITEKTONSKOG RJEŠENjA MULTIFUNKCIONALNE DVORANE/ KONGRESNOG CENTRA\nRezultati Konkursa za idejno urbanističko-arhitektonsko rješenje Trga Božane Vučinić →\n14.06.2015. SACG 0


Krivična prijava protiv Stefanovića zbog biračkog spiska u Beogradu\nSvi lideri izborne liste "Dragan Đilas - Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju" podneli su danas krivičnu prijavu protiv ministara nadležnih za prijavu prebivališta i biračke spiskove - Nebojše Stefanovića i Branka Ružića zbog, kako se navodi, prekrajanja biračkog spiska radi upisivanja "lažnih Beogradjana" za izbore u Beogradu.\nU saopštenju koalicije navodi se da se sumnja da su Stefanović (SNS) i Ružić (SPS) omogućili i dozvolili fiktivnu, odnosno lažnu promenu mesta prebivališta za više desetina hiljada novoupisanih gradjana Beograda koji ne žive u Beogradu već samo imaju lažno prijavljeno prebivalište i to radi glasanja na izborima 4. marta.\nLoklani izbori u Beogradu održavaju se u nedjelju 4. marta.