RTS :: Užice, grad koji je bio republika\nDruštvo Užice, grad koji je bio republika\nčetvrtak, 27. nov 2014, 07:30 -> 14:17\nUžice, grad koji je bio republika\nBio je Titov, iznedrio je najbolje trubače, od lepinje je napravio umetnost. Surova klima, lepe planine i još lepše, potpuno neiskorišćene turističke atrakcije samo su neke od stvari koje se mogu videti u tom gradu.\nU kotlini okruženi Jelovom Gorom, Tarom i Zlatiborom živo skoro 80.000 Užičana. Izloženi su vrlo surovoj klimi. Kažu da su vrela leta i ledene zime kalile njihovu narav.\nNakon odlaska Turaka, posle 1875, ovaj kraj masovno naseljavaju Srbi iz Hercegovine i Crne Gore, pa ovde možete uživati u ijekavici, koja opstaje vekovima. Reči kao što su "dijete", "svijet", "bijelo" i neizbežni uzvik iznenađenja –"ene", daju poseban šarm Užičanima.\nO Erama se ispreda mnogo priča, a zajedničko svakoj jeste da na kraju uvek nadmudre druge. Vekovima su se oni nadmudrivali sa Turcima, koji su najduže upravljali i tvrđavom koja se nalazi na brdu iznad grada.\nNe zna se ko ju je i kada sagradio, ali Boban Perišić, direktor Turističke organizacije Užica, kaže da ko je upravljao Starim gradom taj je i kontrolisao sve važne trgovačke puteve.\nIako su se nekada ovde održavale pozorišne predstave, danas samo entuzijasti i oni koji žele da se osame dolaze na tvrđavu. Zidovi su neobezbeđeni, nema zaštitnih ograda, pa se niko i ne usuđuje da pozove turiste u obilazak tog istorijskog dragulja.\nU podnožju Starog grada, na Đetinji leži stara hidrocentrala. To je druga hidrocentrala na svetu napravljena po principima Teslinih polifaznih struja, odmah nakon one na Nijagarinim vodopadima.\nDanju je pokretala tekstilnu fabriku, noću umesto dotadašnjih 60 fenjera, osvetljavala celu varoš. Pomirila je kralja Aleksandra Obrenovića i Užičane.\nZapravo, Milan i Aleksandar bili su u zavadi sa Erama skoro 20 godina posle Tajne konvencije sa Austrijom. No, to je okončano tako što je Aleksandar hidrocentrali kumovao i postavio kamen-temeljac.\nSve je manje onih koji obilaze i spomenik na Kadinjači. On simboliše ratne događaje 1941. kada je Užice dobilo status republike i bilo jedina slobodna teritorija, na kojoj je živelo čak milion ljudi.\nTu su četnici i partizani, sto do stola, regrutovali vojnike za borbu protiv zajedničkog neprijatelja.\nGlasine kruže da su u četnike išli vredni domaćini, jer su dok ih ne pozovu u borbu, ostajali kod kuće i radili na imanjima. U partizane su, navodno, odlazili oni lenji, na vojnički kazan i obuku.\nRadivoje Papić, istoričar, podseća da se upravo tu 1. novembra četnici i partizani sukobili. Parizani su ostali i Užicu, a četnici su se povukli u Požegu. Krenuli su na Užice i to je bio početak građanskog rata.\nNa Kadinjači se vodila jedna od najznačajnijih bitaka u istoriji Užica. Ceo radnički bataljon stradao je na tom mestu žrtvujući se za vrhovnu komandu, svoje saborce i ranjenike koji su se povlačili pred Nemcima.\nTako je prestala da postoji Užička republika, koja je neprijatelju odolevala 67 dana. Spomenik dignut u čast poginulima je zapravo veliki kompleks. Sunce simboliše slobodu, a glave – žrtve koje su u tu slobodu ugrađene.\nNakon rata, Užice postaje Titovo Užice, a te 1961. na glavnom trgu u gradu postavlja se Titova bista.\nIstoričar Papić podseća da su te posleratne godine bile godine prosperiteta grada. Prvi partizan i Valjaonica bakra su tada izdigli Užice, tako da je do 1988. ono bilo šesti grad po prosečnom ličnom dohotku.\nGodine 1991, Titovo ime se uklanja iz naziva grada, njegova bista se uklanja sa trga, a grad, kao uostalom i cela zemlja, ulazi u duboku krizu iz koje nikako da izađe.\nPetrašin Drulović, predsednik Saveza samostalnih sindikata, tvrdi da je u Užicu danas bez posla 11.000 ljudi.\n"Jedan deo otišao je u penziju, drugi deo traži uhlebljenje na Zlatiboru, u Crnoj Gori, Rusiji, a u Užice se vraća mali broj studenata", kaže Drulović.\nI istina, mnogi Užičani spas traže na Zlatiboru. Kada su ostali bez posla u Valjaonici bakra, Milovan Kostadinović i njegova žena odlučili su da iskoriste porodičnu tradiciju i tako pokušaju da prežive. Preuzeli su pčelinjake od dede i razvili posao. Med, sokove i druge proizvode od šumskog voća i bilja prodaju na tezgi na pijaci.\nI Dragana Kovačević radi na Zlatiboru, ali kao sobarica u hotelu.\nGodinu dana je pokušavala da se zaposli u Užicu i nije uspela. Sada joj ne smeta da putuje do Zlatibora svaki dan, jer je srećna što konačno ima posao.\nU Užicu nema mnogo posla ni za turističke vodiče. Ali ne zato što ne bi imali šta da pokažu turistima. Potpećka pećina ima najveći otvor u Evropi. Glavu je spasao mnogim Užičanima koji su u pećinu bežali pred neprijateljima.\nJasna Milić, turistički vodič, objašnjava da su u nju Užičani bežali od neprijatelja za vreme svih ratova, a najviše ostataka je pronađeno iz perioda Turaka.\n"Čitavi zbegovi su se skrivali u pećini, a Turci su palili slamu pokušavajući Srbe dimom da isteraju iz pećine. Zahvaljujući velikom pećinskom otvoru, nisu ih isterali, pa su Srbi bili bezbedni", navodi Jasna.\nČak su u njoj i veru čuvali i palili sveće na mestu koje zovemo molitvenik, kaže Jasna.\nU pećini su pronađeni ostaci ljudskog života od pre 8.000 godina, ima i lepe ukrase, ali sve uzalud. Malo ko dolazi to da vidi. Krivac je nadvožnjak koji se nalazi iznad jedinog puta koji vodi do pećine. Naime, ispod njega ne mogu da prođu autobusi, pa su organizovane turističe posete nemoguće.\nNa putu do pećine nalazi se i selo Zlakusa čuveno po svojoj grnčariji. Kažu da je u njoj pripremljeno pečenje – najukusnije. A tek pretop koji ostaje nakon pečenja, prste da poližeš.\nUpravo prstima se jede i nadaleko čuvena "lepinja sa sve". Brendirao ju je Dragan Lazić, a tvrdi da je nastala još pre Drugog svetskog rata, da se prodavala u istoj pekari gde i danas, a da je ime dobila zbog majstora koji su je najčešće i jeli.\nOn kaže da su majstori slali učenike da im kupe lepinje sa jajima, kajmakom i pretopom, ali da im je bilo lakše da kažu da kupe lepinju sa sve, pa joj je tako ime i ostalo.\nKljučni sastojak lepinje je pretop. Nastaje za vreme pečenja jagnjadi i prasadi, a poseban ukus mu daje to što se sprema na drvima u zemljanim posudama.\nOvoliku masnoću može da istopi jedino rakija. Užice je jedini grad u Srbiji koji je imao rakijsku pijacu, na kojoj se isključivo prodavala upravo rakija.\nGodine 1896, u Užicu su postojale čak 132 kafane. Jedna, tzv. intelektualna, zvala se "Dva bagrema", a posećivali su je popovi, profesori, političari, oficiri...\nU Užicu je, navodno, nastala i jedna prilično nebogougodna slava – Bekrijska slava.\nIstoričar Milorad Iskrin objašnjava da se bekrijska slava slavila po svim viđenijim kafanama, poslednjeg ponedeljka u februaru. Krčmar doliva bez prestanka, a ko poslednji ostane za stolom i ne padne pod njega, taj je i pobednik. Dobija venac od crvene paprike, a u radničkim kolicima ga voze do kuće.\nNije sve u kajmaku i rakiji. Ima nešto i u zlatiborskom vazduhu. Najbolji kapacitet pluća sigurno ima Olivera Jeftić. Iz Užica je i čuveni fudbaler Nemanja Vidić.\nIronija je da je užička "Sloboda" bila u prvoj ligi dok nije izgrađen novi stadion. Kako je on završen tako klub postade drugoligaš.\nŽivot košarci pokušao je ponovo da udahne Miroslav Radošević. Reprezentativac koji je igrao u Turskoj i Italiji, odlučio je da se vrati u rodni grad. Tu je osnovao klub, koji je jedno vreme bio čak i u Superligi.\nOn kaže da to radi iz ljubavi prema košarci. "Pokušavam da održim košarku u gradu. Da što više mladih motivišem da se bave sportom", ističe Radošević.\nUžice ima sreću da u njemu žive pojedinci koji su spremni da učine mnogo za svoj grad. Kultna radio emisija Žuta minuta već dve decenije ukazuje na sve probleme u lokalu, ispravlja krive Drine, raznim akcijama čini sve kako bi život u gradu bio bolji.\nNedavno je Nikola Mitrović, autor emisije, organizovao volontere koji su sadili nova pluća grada, a za uzvrat im je obezbedio vožnju avionom.\nJoš jedan mlad i veoma uspešan Užičanin odlučio je da ostane u svom rodnom gradu. Dejan Petrović ima toliko nagrada sa domaćih i svetskih festivala da ih je nemoguće ovde pobrojati.\nNjegova truba je čuvena širom sveta, ali kaže da mu je srce u Užicu jer, Užice i truba imaju posebnu vezu. Podjednako dobro svira i kola i rok pesme.\nUpravo spoj tradicionalmog i modernog može biti najbolji opis Užica. Moderne zgrade, nazvane po govedima – Sivonja i Šarulja. Užičko kolo i ekstremni sportovi. Junaci i bekrije. I svi obavijeni zvukom trube.\n(nedelja, 25. mar 2018, 12:29) - Ерцов [neregistrovani]\nБаш добар чланак о Ужицу. Јавни сервис и треба чешће да пише о свим градовима Србије. Једино, примедба, у самом Ужицу се не користи ијекавица, напротив, већина Ужичана се служи екавицом.\n(sreda, 18. jan 2017, 20:31) - simovina [neregistrovani]\nU Uzicu je ostala dobra infrastruktura, bioskop, biblioteka, bazen, pozoriste, i to sve spakovano u jezgru koje je estetski ok, odlicno mesto za freelancing i za trend digitalnih nomada, jefitno pristupacno, priroda okolo sasvim ok, ima uvek opcija da se iskoristi to sto ima, samo ljudi treba da prepoznaju potencijal i da rade na tome...\n(nedelja, 01. mar 2015, 14:12) - anonymous [neregistrovani]\nU Uzicu se ne govori ijekavica, toga ima samo po selima u okolini.\n(nedelja, 18. jan 2015, 17:31) - Uzice u srcu♥ [neregistrovani]\nUzice u srcu ♥\nCelo svoje detinjstvo, i dobar deo mladosti provela sam u Uzice, otišla sam sa 26 godina, danas tamo žive moji roditelji i familija, svake god dolazim na odmor i iz godine u godinu mi se čini da sve više i više propada, prolazila sam pored bivše škole sve je tako nekako oronuli onda se pitam dal je to isto tako bilo pre četri pet god kada sam otišla al samo nisam primećivao.\n(subota, 29. nov 2014, 19:30) - Bosko,rodjen u Uzicu [neregistrovani]\nZaista je izvorni naziv lepinja sa sve,nije bas gramaticki i uzicki ali tako se govorilo do 90.ih pa je nekako polako presla u komplet ,inace ja sam 57.god i mi smo je krajem 70.-ih jeli po povratku iz grada u jutarnjim satima,kod Luke na Rakijskoj pijaci.(tada nista nije radilo rano ujutru izuzev pekara koji su pripremali hleb i lepinje za naredni dan).\n(subota, 29. nov 2014, 19:00) - anonymous [neregistrovani]\nDruze ne znam koliko godina imas, ali prvo ime za komplet lepinju je zapravo bilo "lepinja sa sve", bez obzira na gresku s padezom tako su je zvali, a tek kasnije je nastao naziv "komplet lepinja".\n(petak, 28. nov 2014, 19:59) - anonymous [neregistrovani]\nTo sam se i ja pitala. Rodjena sam u Uzicu, a prvi put cujem taj naziv. To je komplet lepinja, uvek bila.\n(četvrtak, 27. nov 2014, 15:22) - uzicanka [neregistrovani]\nDragi moj Nemanja,nemoj, molim te, autom u centar grada!Tako ces doprineti da "gasna komora" u kotlini,nas ne pogusi! Moze i "auto-nogama"za\n25 minuta sve da se obidje.Zdravije je, za tebe i sve ostale!\nGradski oci,platili su da se meri cistoca vazduha u gradu!No,po obicaju, ne izvode uzicki ekolozi, nikakve zakljucke iz cinjenice da subotom i nedeljom,kada je manja parada auta po gradu, vazduh je cistiji.\n(četvrtak, 27. nov 2014, 13:52) - nemanja [neregistrovani]\nUzice nekad i sad ne mogu da se porede. Jedan od najrazvijenih gradova u bivsoj nam drzavi sad je postao poslednja rupa na svirali. Jos ako nas zaobidje autoput bicemo tek slepo crevo u koje niko nece zalaziti. Grad poseduje ogroman potencijal, prvenstveno turisticki imajuci u vidu kakve ga planine okruzuju ali sta to vredi kad ljudi koji vode grad to ne umeju da iskorite.Pa od silnih rupa na putu ne moze se normalno doci do centra grada a kamoli nesto drugo. Ali ocigledno da to lokalne mocnike ne zanima ni malo. Pozdrav iz Uzica.\n(četvrtak, 27. nov 2014, 12:07) - Rodjen u Uzicu [neregistrovani]\nCeo kraj najbolji na svetu! Ne znam samo sta je to lepinja sa sve? mi se ne gadjamo padezima, govorimo pravilno, i rekli bi lepinja sa svim. Inace, to je komplet lepinja, tako se zove.\nVrućina, brzina i umor najčešći uzroci saobraćajnih nezgoda\nAroniju su koristili još Indijanci, sada je Slobodan stavlja u senf i šalje u Austriju i Nemačku


HUP-ova udruga proziva Ministarstvo zdravlja za neracionalnu nabavu opreme – NACIONAL.HR\nprije 18 minuta-Izraelski premijer Netanyahu optužen za korupciju\nprije 33 minuta-PRGOMET "Podnosim ostavku na funkciju predsjednika Kluba gradskih zastupnika HDZ-a"\nprije 39 minuta-DIVJAK "Premijer je upoznat s mogućim rješenjima i na njemu je odluka"\nHUP-Udruga privatnih poliklinika, bolnica, lječilišta i ustanova za zdravstvenu skrb uputila je u ponedjeljak javni poziv Ministarstvu zdravlja na dijalog i suradnju s privatnicima, uz ocjenu da se Ministarstvo ponaša neracionalno nabavljajući novu opremu kojom već raspolažu hrvatski privatnici.\nPovod je nedavna nabava uređaja za kompjutorsku tomografiju – četiri CT i devet MSCT uređaja, ukupne vrijednosti 67 milijuna kuna, za koje je ministar zdravlja Dario Nakić prošloga tjedna potpisao ugovore, što HUP-ova udruga ocjenjuje “strateški nepromišljenim i neracionalnim potezom”.\nU priopćenju ističu kako ulaganje u novu opremu koja već postoji u sustavu zdravstva, unutar privatnih zdravstvenih ustanova, nije korak u pravome smjeru i ne doprinosi stvarnoj, pozitivnoj reformi sustava.\n“Angažiranjem privatnih zdravstvenih ustanova s kojima država i pacijenti imaju dugogodišnja pozitivna iskustva može, u kratkom roku, postići smanjenje lista čekanja i smanjenje troškova u zdravstvu, na dobrobit pacijenata”, poručuje udruga.\nIstiču da se zalažu za zdravstveni sustav koji koristi sinergiju javnih i privatnih ustanova, uz uvjet ekonomske opravdanosti i zadovoljavajućeg omjera cijene i kvalitete, te zadovoljavajuće razine usluge u svim dijelovima sustava u skladu sa zadanim medicinskim standardima.\nTags: Ministarstvo zdravlja oprema hup nabava opreme\n05. 10. 2015. 16:19\nHUP: Privatizaciju nastaviti brzo i odlučno


2011 - Visoka škola Vršac\nU petak, 16.12.2011 u zbornici Visoke škole održana je Književna kolonija pisaca na rumunskom jeziku u Vojvodini. Pogledajte fotografije.\nU malom amfiteatru Visoke škole, povodom „Svetskog dana borbe protiv side“ – prvog decembra, održana je tribina, u organizaciji Studentskog parlamenta.\nU malom amfiteatru Visoke škole 30.11.2011. uspešno je organizovana i održana promocija knjige Košava naše koleginice Jadranke Ćulum.\nU petak, 11.11.2011. godine u Užicu je održan Medjunarodni naučni skup "NASTAVA I UČENJE (STANJE I PROBLEMI)". Aktivno učešće u konferenciji je imala i direktorica naše škole akademij Grozdanka Gojkov, koja je predstavila svoj rad Epistemologija konceptualnih promena u didaktici (metateorijske osnove emancipatorne didaktike).\nMuzička škola Josif Marinković priredila je za učesnike 4. Enieda konferencije koncert pod nazivom Muzika – jezik svih kultura. Koncert je održan 30.10.2011. u večernjim časovima u svečanoj sali hotela Srbija. Izuzetno nadahnute umetnike iz naše sredine burnim aplauzima nagradili su učesnici Konferencije iz preko 20 zemalja sveta. Pogledajte fotografije sa ovog dogadjaja koji je svojim sadržajem i interpretacijom potvrdio da je muzika, zaista, jezik svih kultura.\n. 59. Naučno-stručni skup – Sabor psihologa Srbije održan je od 1. do 4. juna 2011. godine u Sokobanji. Glavna tema bila je „NAŠ IDENTITET I DRUŠTVENE PROMENE". Plenarna predavanja održali su:\ndr Mikloš Biro, Filozofski fakultet u Novom Sadu\ndr Cristoph Heintz, Central-European University, Budapest\ndr Vladimir Takšić, Univerzitet u Rijeci, Hrvatska\nRad na naučno-stručnom skupu organizovan je kroz plenarna predavanja, rasprave, simpozijume, panel diskusije, okrugle stolove, sekcije, radionice i promocije. U okviru sekcije: „Kognitivni i konativni aspekti učenja“ svoj rad na temu „Vršnjačko nasilje u osnovnim školama“ predstavila je naša koleginica, dr. Tanja Nedimović.\nU Čačku je od 3. do 5. juna održan 6. Simpozijum Tehnologija, informatika i obrazovanje – za društvo učenja i znanja. Organizator ovog tradicionalnog okupljanja je Univerzitet u Kragujevcu – Tehnički fakultet Čačak. Uvodna predavanja imali su prof. dr Mirčeta Danilović, prof. dr Slobodan Popov, prof. dr Miroslav Demić i prof dr. Dragan Golubović, nakon kojih je nastavljen rad konferencije po sekcijama. Svoj rad Reciklaža informacija u okviru sekcije Pedagoške dimenzije društva učenja i znanja predstavio je naš kolega Predrag Prtljaga.\nGostovanje naše direktorice akademika dr Grozdanke Gojkov na naučnom skupu "Temišvarski akademski dani", uz široko nacionalno i medjunarodno učešće, koje je organizovao temišvarski ogranak Rumunske akademije nauka, u periodu 26. – 27. maj 2011. Više informacija možete potražiti u najavi ovog dogadjaja.\nKolega Predrag Prtljaga učestvovao je na Međunarodnoj interdisciplinarnoj stručno-naučnoj konferenciji ''VASPITNO-OBRAZOVNI I SPORTSKI HORIZONTI'' koja je po četvrti put održana 13. i 14. maja 2011. godine u Subotici. Ovo je treće učešće našeg kolege na ovoj konferenciji.\nDirektorica naše škole, akademik dr Grozdanka Gojkov gostovala je nedavno u Ljubljani u Sloveniji na Pedagoškom fakultetu Univerziteta u Ljubljani, kao viziting profesor. Ovom prilikom koleginica Gojkov je održala 5 časova studentima doktorskih studija na ovom fakultetu.\nU organizaciji "Odjela za obrazovanje učitelja i odgojitelja" Sveučilišta "Jurja Dobrile" iz Pule, u Medulinu u Hrvatskoj, je organizovan od 14. do 15. aprila 12. Medjunarodni naučni skup pod nazivom "Dani Mate Demarina", na temu “Suvremene strategije učenja i poučavanja”. Konferenciji su prisustvovale naše koleginice Snežana Prtljaga i dr Tanja Nedimović. Koleginica Prtljaga je učesnicima predstavila svoj rad, dok je koleginica Nedimović predstavila rad dr Grozdanke Gojkov, koja je bila sprečena da prisustvuje konferenciji.\nNaši profesori i kolege dr Eudjen Činč i dr Mirča Maran učestvovali su na Evropskoj konferenciji za akademske dicipline u organizaciji Državnog univerziteta Konektikata (SAD), koja je održana od 9.-15. aprila u Freiburg – Gottenheimu (Nemačka). Učesnici konferencije su bili iz 39 zemalja, a prezentovano je 189 saopštenja. Konferencija je obuhvatala i posetu univerzitetskoj regiji koju čine Nemačka, Francuska i Švajcarska.\nU salonu Gradske biblioteke, u utorak 12.04.2011. godine priredjena je promocija zbirke pesama "Slike iz četiri godišnja doba" prof. dr Dragice Stanojlović. O trećoj zbirci pesama naše koleginice govorili su Olivija Rusovac i prof. dr Rajko Djurić, takodje profesor Visoke škole. U prepunom Salonu biblioteke posetioci su uživali u stihovima za koje u predgovoru Olivija Rusovac kaže da predstavljaju zbirku tananih osećanja i velike životne mudrosti u kojoj ima dovoljno prostora da i onaj koji čita ove stihove sagleda i nešto od sopstvene duše.\nObeležavanje međunarodnog dana osoba sa autizmom pod nazivom „U tvojim i mojim cipelicama“ u organizaciji Društva defektologa Vršac i Društva za pomoć MNRO Vršac, trajalo je nekoliko dana i odvijalo se kroz radionice, tribine i izložbe. Studenti Visoke škole strukovnih studija za obrazovanje vaspitača „Mihailo Palov“ iz Vršca učestvovali su na likovnoj radionici „Crtajmo jedni druge–crtajmo nas“ povodom obeležavanja međunarodnog dana osoba sa autizmom. Radionica je bila održana u prostorijama OŠ „Mladost“ iz Vršca, u petak 1. aprila sa početkom od 14 časova. Voditelji radionice bili su Ljiljana Nikolić (slobodni umetnik) i Nenad Bračić (akademski slikar). Ovo nezaboravno iskustvo u radu sa decom sa posebnim potrebama, u našim studentima je pokrenulo veliku želju da se ponovo uključe i podele svoju ljubav i razumevanje i sa ovom decom, kojoj je to, svakako, najpotrebnije. Izveštaj i fotografije: student Bojan Kiš\nAkademik profesor dr Grozdanka Gojkov, direktorica naše škole i koleginica dr Nataša Sturza-Milić učestvovale su na medjunarodnoj konferenciji "Ljudski kapital u procesu globalizacije", koja je održana 24. i 25. marta ove godine u Novom Mestu u Sloveniji. Direktorica Gojkov je ovom prilikom održala uvodno predavanje "Znanje u filozofiji vaspitanja i etika odgovornosti globalizacije". Koleginica dr Nataša Sturza-Milić je na konferenciji predstavila svoj rad "Relevantni odrasli, deca i sport – uticaj globalizacije". Tokom prvog dana konferencije održan je i okrugli sto u okviru projekta Jean Monnet kao dela integracionih studija Evropske Unije, na kome je koleginica Gojkov održala predavanje sa temom "Postmoderne teorije o znanju". Narednog dana je kao gostujući profesor naša direktorica održala predavanje studentima magistarskih i doktorskih studija Fakulteta i Visoke škole za poslovanje i upravljanje (business and management) na temu "Dometi i ograničenja savremenih trendova u istraživanjima društvenih nauka".\nKolega Predrag Prtljaga predstavio je svoj rad "Internet sajtovi dečjih vrtića" na VII Simpozijumu "Vaspitač u 21. veku", koji je održan od 25.03.2011. do 26.03.2011. u Sokobanji. Organizator Simpozijuma je Visoka škola za vaspitače strukovnih studija iz Aleksinca.\nU organizaciji Katedre za filozofiju i društvene nauke 09.03.2011. održana je promocija zbornika radova BANAT KROZ VEKOVE SLOJEVI KULTURA BANATA u izdanju Vukove zadužbine iz Beograda (2010).\n. Od 7. do 9. jula u Parizu je održan 12. internacionalni ECHA (The European Association of High Ability) kongres na kome su učestvovali predstavnici naše škole (Nataša Sturza-Milić, Aleksandar Stojanović i Jelena Prtljaga). Tokom tri dana konferencije oni su predstavili radove GIFTEDNESS RESEARCH – BETWEEN NOMOTHETIC AND IDIOGRAPHIC (autori Grozdanka Gojkov, Jelena Prtljaga i Aleksandar Stojanović) i MOTOR KNOWLEDGE ACCUMULATION AND MOTOR CREATIVITY MANIFESTATION (autor Nataša Sturza-Milić). Više informacija o konferenciji i kompletne radove autora (u meniju Full papers) možete pročitati na http://www.echa2010.eu.


Vesti online / Vesti / Srbija / Oliverova golgota zbog tuđih zločina\nOliverova golgota zbog tuđih zločina\nSami Ljuštaku, gradonačelnik Srbice i član Dreničke grupe, koji je pred Euleksovim sudom u Kosovskoj Mitrovici osuđen je na 12 godina zatvora zbog ratnog zločina protiv civila, bez problema se išetao iz zatvora Dubrava, a čuvari su ga prevezli do stadiona "Bajram Ali" da odgleda utakmicu, drugi polufinalni meč, Feronikla i Drenice.\nU pritvoru 20 meseci: Oliver Ivanović\nOliver Ivanović, lider građanske inicijative SDP, nije osuđen. Kao optuženik, već 20 meseci ne može da mrdne iz pritvora, posete su bile selektivne čak i kada je završio u bolničkoj postelji. Poređenje suđenja Dreničkoj grupi i Ivanoviću pred istim sudom u Mitrovici ukazuje na ono što tvrde članovi njegove stranke, prijatelji i porodica - da je reč o političkom procesu.\nTo je politički proces, smatra i ugledni beogradski advokat Toma Fila.\n- Kada su stranke u pritvoru, žuri se i advokatima i tužiocima i sudu. Međutim, u ovom slučaju, Ivanoviću se sudi kao da se brani sa slobode - zaključuje Fila.\nOpravdanje za bekstvo\n* "Ivanoviću sve lošije (malaksao, dezorjentisan), ali ne odustaje"\n* "Oliver je žrtva straha Euleksa od Albanaca"\n* Zakonom "brišu" silovane Srpkinje\nSuđenje Dreničkoj grupi, proces sa mnoštvom optuženih i presudom na 100 strana trajalo je godinu dana, sa deset odloženih zasedanja na zahtev stranaka.\nNa samom početku procesa Sami Ljuštaku, Sahit Jašariji i Ismet Hadža su nestali tokom medicinskog pregleda u prištinskom kliničkom centru. Nisu se pojavili prvog dana suđenja i sudija Euleksa je izdao nalog za hapšenje. Sledećeg dana su došli, a nestanak je u sudnici pomenuo branilac Ingo Riša. Na to mu je sudija Darijus Selicki odgovorio: "Ukoliko me kosovske vlasti obaveste da nije bilo bekstva, nemamo o čemu da razgovaramo."\nIvanović nije izbegavao pozive. Otišao je da da izjavu u januaru 2014. godine i u pritvoru je optužnicu čekao sedam meseci, da bi saslušavanje svedoka počelo gotovo godinu dana kasnije. Na sve to šef misije Euleksa Gabrijel Meuči kazao je da bez obzira na garancije Vlade Srbije Ivanović ne može biti pušten iz pritvora dok se ne saslušaju svi svedoci tužilaštva.\nCivilu metak u glavu\nU presudi Dreničkoj grupi navodi se da je Ljuštaku kriv za ubistvo Albanca. Osoba sa kojom je u srodstvu, ispričala je da je Ljuštaku septembra 1998. zaustavio vozilo između sela Galica i Dobavac, izašao i zapalio cigaru. Iz šume su se pojavila dvojica u uniformama OVK, vodeći civila ruku svezanih na leđima. Ljuštaku je prišao, prislonio pištolj žrtvi iza levog uha i pucao. Drugi svedok, opisao je torturu u zatvoru Likovac u koji je dospeo jer je optužen za saradnju sa Srbima.\nTreći svedok menjao je iskaz na suđenju Dreničkoj grupi, a po oceni sudija bio je "vidno napet, očigledno krijući prave razloge zbog menjanja svedočenja".\nU sudnici u kojoj se deli pravda Ivanoviću, od 57 svedoka tužilaštva, do sada saslušanih 52 ga nije povezalo sa zločinima za koje ga terete. Čak su se svedoci zahvaljivali Ivanoviću za pomoć. Durata Škodra rekla je da ga poznaje 35 godina i zamolila sud da ga pozdravi. Stisnula mu je ruku vrlo srdačno.\nOliver Ivanović nikada nije tražio odlaganje procesa, čak ni nakon štrajka glađu. I dalje je u pritvoru, a danas će na zatvorenoj sednici sudije Euleksa po ko zna koji put razgovarati o eventualnom ukidanju pritvora.\nBolje u Hagu\n- Po tamošnjem zakonu Oliver ima pravo na tri advokata. Kada mi je dao punomoćje, u sudu su mi tražili uverenje o kosovskom državljanstvu i da sam upisan u njihovu advokatsku komoru. Znači, trebalo je da se odreknem srpskog dražavljanstva da bih mogao da radim. Mogu da zastupam u Hagu, a ne mogu u Mitrovici. Onda su napravili neviđenu kombinaciju od pravila u krivičnom postupku, i na kraju uvredili državu Srbiju koja garantuje da Oliver Ivanović neće pobeći. Hag prihvata naše garancije, a oni ne - obrazlažio je Fila.\nSRBIJA Zapaljen automobil Olivera Ivanovića


Zašto je reforma javne uprave važna za žene? – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Blog » Zašto je reforma javne uprave važna za žene?\nReforma javne uprave Rodna ravnopravnost


Nova funkcija na FB automatski prevodi poruke » m:blog – blog.mtel.ba\nJuni 27, 2018| m:ovo m:ono| Views: 1453\nFacebook ne prestaje sa stalnim promjenama i unapređivanjem svojih opcija a ovaj put je tehnološki gigant objavio vijest da rade na uvođenju automatskog prevođenja na svojoj Messenger platformi. Ova opcija već je ugrađena u Messenger platformu i za početak će biti dostupna korisnicima u Americi i Meksiku i inicijalno će se moći prevoditi samo poruke na engleskom i španskom.\nKada korisnik čije su postavke na engleskom jeziku dobije poruku napisanu na španskom jeziku on će automatski dobiti poruku u sklopu Messenger aplikacije da li želi prevod poslanog sadržaja. Ako korisnik pritisne opciju ’da’ slijedi proces automatizovanog prevođenja sadržaja. Funkcija će biti moguća u dva pravca: engleski-španski i španski-engleski. Korisnici će dobijati i originalnu i prevedenu poruku kako bi se izbjegla konfuzija.\nOva nova Facebook opcija najavljena je inicijalno još u aprilu a u početku je trebala biti dostupna samo u sklopu Facebook Marketplace-a. Činjenica da će ova opcija biti dostupna i na Messenger-u svjedoči o povoljnim prvim reakcijama na ovu opciju.\nIako je opcija za sada dostupna samo za engleski i španski smatra se da će uskoro biti dostupni i drugi jezici.\naplikacija facebook poruke prevod


Ovo je već pravi egzodus | (Vesti - 25. 06. 2015) Subotica.com\n25.06.2015. u 16:50h\nU prvih pet meseci ove godine je oko 22 hiljade građana tražilo azil u Srbiji, a niti jedan posto njih nije dobilo taj status. Dok se države Evropske Unije trude da smanje broj izbeglica i dok razmišljaju o tome kako bi mogli pooštriti mere protiv njih, dotle zemlje kroz koje ilegalne izbeglice prolaze, sve teže uspevaju da se izbore sa masom ljudi koja dolazi sa Bliskog i Srednjeg Istoka.\nMeđu izbeglicama je sve više dece za koju je potrebno obezbediti sasvim drugačiji tretman. Državni sekretar ministartsva za rad, zaposlene i socijalnu zaštitu, Laslo Čikoš, kaže da se tu ne radi više o izbeglicama nego o masovnom egzodusu.\n- Sve više dece kreće na put, od kojih je njih 1.300 bez roditelja zatražilo azil. Kako može država pružiti zaštitu deci koja lako padaju u ruke krijumčara ljudi?\n– Socijalna zaštita u našoj državi nema zatvorene institucije. Ministarstvo pravosuđa održava kazneno-popravne domove i zatvore za maloletnike gde se deca mogu poslati samo po sudskom nalogu. Naše ministarstvo ima samo institucije za prevaspitavanje, a to nisu ustanove zatvorenog tipa. Decu koja bez roditelja stižu u našu državu možemo smestiti u prihvatilištima koja postoje u Nišu, Beogradu, Novom Sadu i Subotici. Nakon smeštanja ove dece možemo samo da čekamo da će se pojaviti neko: roditelj, neko od rodbine ili neko iz ambasade date države da dođe po njih. Ako neko dođe po dete mora da prikaže dokument da je u rodbinskim vezama sa detetom. Moram naglasiti da se i u ovom slučaju mora napraviti razlika između male dece i maloletnika starijih od 14 godina. Deca se mogu predati samo odraslim osobama, ali starija deca se već ne mogu sprečiti da odu.\nKanjiža, 25. jun 2015.\n- Iz dana u dan sve više izbegličkih porodica susrećemo na ulici. Verovatno se nejavljaju svi za azil. Koliko je izbeglica trenutno u Srbiji?\n– Osoba koja hoće legalno da boravi u Srbiji mora da zatraži azil čim pređe granicu, u prvoj policijskoj stanici. Ovakvih slučajeva je za prvih pet meseci ove godine bilo 22 hiljade. Od njih, 3 hiljade osoba je bilo maloletno, a 1.300 njih su bila deca. Prema našim procenama, preko Srbije je prešlo otprilike dodatnih 32 hiljade ilegalnih migranata.\n- Proces izdavanja azila je veoma dug, a od onih koji su tražili azil, čak ni jedan postonjih taj status nisu dobili. Šta je razlog tome?\n– Prema mojim saznanjima odeljenje pri ministarstvu unutrašnjih poslova koji se bavi molbama za azil radi sa 4 ili 5 saradnika. Teško da će se to promeniti u ovoj teškoj privrednoj situaciji u kojoj je trenutno naša država.\n- Da li je dobra politika ako se izbeglice prisile u sivu zonu umesto da se ubrza proces rešavanja zahteva za azil?\n– Znamo broj onih koji traže azil. Broj onih koji prelaze preko Srbije ilegalno se samo možeproceniti. Kada se ovi ljudi uhapse zbog ilegalnog zadržavanja, oni odmah zatraže azil. Prema međunarodnim ugovorima, koje Srbija primenjuje od aprila 2008. godine, svako ko zatraži azil ima pravo na primarnu zdravstvenu pomoć. Za sada se nisu pojavile bolesti zbog migranata, iakosu u organizmu ljudi iz Afrike, Srednjeg i Bliskog Istoka prisutne potpuno različite bakterije nego u našim organizmima.\n- Iz medija znamo da su na put krenule sve veće grupe ljudi i sa Bliskog istoka i iz Afrike. Istovremeno Austrija je prekinula izdavanje i odobravanje zahteva za azil, te se mogu očekivati dodatne stroge mere, a i Mađarska planira pooštravanje zakona. Na šta Srbija može da računa?\n– Mađarska je zakasnila sa pooštravanjem. Austrija je već uvela stroge mere. Iz Mađarske trenutno izbeglice mogu da idu prema Sloveniji, odnosno prema Slovačkoj i Češkoj ne bi li stigli do toliko željene Nemačke ili neke od država Beneluksa.\n- Ukoliko Evropska Unija zatvori vrata pred izbeglicama na šta mi možemo računati?\n– Grčka je članica Evropske Unije, članica šengenskih granica gde konstantno stižu izbeglice. Iako ja te ljude ne bih nazvao izbeglicama; trenutno je u toku egzodus iz ratnog područja. Ogroman broj ljudi je krenuo na put. Sad više ni Turska ne može da ih hrani, a ni Jordan. U Libanu živi više od milion izbeglica, a Palestinski logori još uvek postoje. Iz izbegličkih kampova dnevno beži na hiljade ljudi čija je ishrana dovedena u pitanje, a oni su upravo zbog toga krenuli prema Zapadu. Grčka je učinila veoma malo da bi opskrbla te ljude i da bi ih zadržala.\n- Kakva je situacija kod nas u pogledu ishrane izbeglica?\n– Dnevno obezbeđujemo ishranu za pet stotina osoba. Ishrana odraslog čoveka dnevno košta oko osam evra što obezbeđujemo iz budžeta. Za decu mesečno obezbeđujemo 600 evra po detetu, iz budžeta ministarstva. Ovaj broj je veoma mali u odnosu na broj ljudi koji se zadržavaju na teritoriji Srbije. U poslednje vreme je i ovaj egzodus ubrzan jer se ljudi boje od pooštravanja mera koje najavljuje Mađarska. Oni koji su prešli i zatražili azil, mogu ostati tamo, ali one koji ne zatraže, vraćaju se u Srbiju i tada nastaju problemi. Nadamo se da će Evropska Unija dati pare da bismo mogli nahraniti ove ljude. Inače, iz dana u dan se suočavamo i sa izbeglicama koje plaćaju za svaku ovdašnju uslugu. Dok imaju para to nije opterećenje za državu, naprotiv, troše novac kod nas. Ali ako im ponestane para, onda će nastati humanitarna katastrofa.\nMigranti: Nije problem da pređemo visoku ogradu\nMigranti u ciglani kod Subotice (izvor: N1 info)\nMigranti sa kojima je N1 razgovarao danas u blizini Subotice kažu da za njih nije problem da pređu visoku ogradu koju Mađarska planira da postavi duž granice sa Srbijom. U jednoj ciglani kod Subotice zatekli smo oko 300 migranata koji su tu stigli juče. Od nas su saznali za plan mađarske Vlade da na granici podigne zid.\n„Počeli smo ovo putovanje pre dva meseca. Više od dva meseca putujemo kroz mnoge zemlje. Kada smo krenuli iz Avganistana prošli smo Tursku, Grčku, Makedoniju i stigli ovde. Imali smo loš život ovih meseci. Spavali smo po kiši na otvorenom", kaže nam jedan od njih.\nMigranti kažu da prelazak ograde za njih nije problem ali da ih ta prepreka ipak brine jer su mnogi od njih na putu sa malom decom i ženama od kojih su neke trudne, prenosi portal N1 info.


Green Day se vratio korenima: Pogledajte novi, “vremeplovni” spot za “Revolution Radio” | Headliner\nHome»Muzika»Green Day se vratio korenima: Pogledajte novi, “vremeplovni” spot za “Revolution Radio”\nHeadliner.rs / 13/06/2017 /\t0\t/\t939\nBend Green Day se definitivno vratio svojim korenima u novom spotu za “Revolution Radio” udaračkoj naslovnoj numeri sa njihovog albuma iz 2016. sa snimcima iz 924 Gilman Streeta, čuvenog pank mesta u Barkliju gde je bend i počeo.\nPosle neplanirane pauze od četiri godine, Hall of Fame punk trio morao je da smisli kako da se ponovo vrati rokenrolu.\nVideo meša sadašnji Green Day performans “Revolution Radio” sa arhivskim snimcima s njihovih nastupima u 924 Gilmanu od pre nekoliko decenija. Uprkos ogromnoj razlici u godinama, kvalitetu video zapisa i frizura, snimak zapravo pokazuje koliko se malo Green Day promenio, uključujući Bili Džo Armstrongov podrugljivi vokal i gitarske rifove, moćnu bas igru Majka Dirnta i smešne face Tre Kula dok “razbija” bubnjeve.\nKako se vama čini, da li su se baš toliko malo promenili…\nTags:"Revolution Radio"Bili Džo ArmstrongGreen Dayspotvremeplov


Učešće na malonogometnom novogodišnjem turniru dosad prijavilo 17 ekipa – Sutra izvlačenje parova u kultnom školskom centru “Europa” – KSC Kakanj\nUčešće na malonogometnom novogodišnjem turniru dosad prijavilo 17 ekipa – Sutra izvlačenje parova u kultnom školskom centru “Europa”\nObavještavamo prijavljene ekipe kao i ekipe koje bi voljele učestovati na novogodišnjem malonogometnom turniru da će se sutra 24.12.2016. godine u kultnom školskom centru “Europa” održati izvlačenje parova za turnir, sa početkom u 12,00 sati.\nVeliko nam je zadovoljstvo što ove godine imamo mnogo prijava uključujući i prijave iz susjednih gradova i to iz Visokog, Ilijaša, Zenice, Kreševa i Vogošće. Budući da već imamo ukupno 17 ekipa koje su prijavile svoje učešće na novogodišnjem turniru vrlo vjerovatno je da će se turnir održavati više dana nego što je prvobitno planirano.\nJoš jednom pozivamo sve sportske organizacije, sportska društva, sportske klubove, privredne subjekte, privatne firme, ugostiteljske objekte te sva pravna i fizička lica da svojim učešćem uveličate ovu sportsku manifestaciju u jednoj prazničnoj i ugodnoj atmoferi. Mjesta za prijava još ima, stoga ukoliko ste zainteresovani možete prijaviti učešće do sutra 24.12.2016. godine u kultnom školskom centru “Europa” prije izvlačenja parova.\nKotizacija po ekipi iznosi 200,00 KM!\nSve detaljnije informacije možete dobiti pozivom na broj telefona 032/771-920!\nPočetak novogodišnjeg malonogometnog turnira zakazan je za ponedjeljak 26.12.2016. godine!\nPredstavljamo Historiju starog svijeta\nBudite dio Muzičkog centra KSC! Upis novih članova je u toku!\nPOZIV ZA UPIS U TRINAESTI CIKLUS ŠKOLE GLUME


Foto Safari Gruža-Borča-Knić 2019 | Gružansko jezero | Borački krš\nFoto Safari Gruža-Borča-Knić 2019\nLokacija: Borač, Knić\nTuristička organizacija Knić vas poziva na treći po redu Foto Safari Gruža-Borča-Knić 2019, koji će se održati 11. i 12. maja 2019. godine.\nFoto Safari Gruža-Borča-Knić je dvodnevna manifestacija, koja okuplja fotografe iz Srbije i regiona s ciljem da se uz druženje fotografa, na najlepši način, kroz objektiv, uslikaju lepote gružanskog kraja.\nManifestaciju organizuju Turistička organizacija Knić i Foto klub "Kragujevac", a pod pokroviteljstvom Skupštine opštine Knić.\nPlanirano je da fotografi prvog dana obiđu Gružansko jezero i domaćinstvo porodice Aleksić u Guberevcu. Drugog dana će se održati tradicionalno okupljanje u selu Borač, gde su fotografima na raspolaganju Borački krš, stara crkva iz 14. veka, staro groblje iz 19. veka, Boračka reka, stare srpske kuće, seoska škola, kuća "Pukovnika Vranića" iz serije "Moj rođak sa sela" kao i deca obučena u tradicionalnu narodnu nošnju.\nDa bi ste učestvovali na foto- safariju, ne morate biti profesionalac, dovoljno je da imate bilo kakav foto aparat ili mobilni telefon, da biste bili učesnik ove manifestacije.\nVaskršnji koncert 2019 Toponica


Farage želi tulum za Brexit: Na to će potrošiti 100.000 funti | 24sata\nFarage želi potrošiti oko 100 tisuća funti na proslavu Brexita, na kojem očekuje do 10 tisuća ljudi na Trgu parlamenta u Londonu, izvještava britanski list.\nFarage i čelnik stranke Brexit Richard Tice traže dozvolu za organiziranje događaja koji bi kulminirao vatrometom sličnim novogodišnjem, navodi Telegraph.\nFarage i Tice su u novogodišnjoj poruci pristašama rekli da postoji puno toga za proslaviti, napuštamo EU 31. siječnja!\nPristaše ostanka u EU-u do nogu su potučeni, a više nema većine onih koji su blokirali Brexit u parlamentu, poručili su.


Samo 11 minuta dnevno produžiće vam život: Odmah počnite ovo da radite svakog dana | Magazin | Stil\nSamo 11 minuta dnevno produžiće vam život: Odmah počnite ovo da radite svakog dana 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nNovo istraživanje je pokazalo da ima blagotvorno dejstvo!\nIzvor: Guliver/Getty images plus/iStock/finwal\nZdrav i dug život zasnivaju se na zdravim navikama, pametnoj ishrani i fizičkoj aktivnosti, važnoj kako za tijelo, tako i za duh.\nNaučnici su sada utvrdili i tačno koliko nam je minuta dnevno potrebno!\nIako se ranije pričalo o više od pola sata dnevno, novo istraživanje pokazalo je da samo 11 minuta dnevno fizičke aktivnosti blagotvorno djeluje na zdravlje.\nRanija istraživanja išla su čak i do preko sat vremena kako bi se "dotakle" brojke vezane za rizik od prerane smrti, ali sada je taj broj smanjen na svega 11 minuta dnevno.\nBirajte! U pitanju je umjerena fizička aktivnost, dakle ne morate dizati tegove niti trčati kilometrima i kilometrima, dovoljno je da šetate ili radite lagane vježbe.\nStudija sprovedena na norveškoj Školi sportske medicine utvrdila je da su oni koji su vježbali 35 minuta dnevno imali najbolje rezultate, ali da su i oni sa samo 11 minuta aktivnosti dnevno uspjeli da "okrenu" brojke u svoju korist.


Na severu Bačke postoje dva sela sa po više od 4000 stanovnika Stanišić i Svetozar Miletić, a uz njih nedaleko na granici sa Mađarskom Riđica i više hiljada nezaposlenih i mali broj, koji radi na teritoriji grada Sombora. Ova dva sela takođe imaju dosta svojih sugrađana i iseljenika u Mađarskoj i Nemačkoj. Dijaspora je prepoznala šansu za oživljavanjem seoskog života sa svim svojim prednostima: kultura, tradicionalni kućni proizvod, poljoprivreda i seoski turizam kao veoma jasno socijalno preduzetništvo i to sve uz podršku komšija sa druge strane granice. Dijaspora je dala inicijativu da se ozbiljno oživi malogranični prelaz Stanišić - Kaćmar, kako bi ova dva sela i naravno grad Sombor dobili veliku šansu za revitalizaciju i ekonomsku prepoznatljivost u Srbiji i Mađarskoj. I sve to sa razvojem lokalnih zanata poput lemeškog kulena, prerade organskog povrća, razvoja guščarstva, kontrola od livade do tanjira , i potreba za pružanjem turističkih i ugostiteljskih usluga uz šarolikost kulturnog nasleđa svih naroda koji žive na ovim prostorima.\nDijaspora je dala predlog Projekta „Da živimo zajedno – život bez granice“, radni naziv zajedničkog projekta međugranične saradnje čiji injicijatori su predstavnici građanske inicijative, čiji je koordinator Petar Mojzeš i za dijasporu Petar Prosenica. Obavljeno je više susreta sa Mađarskim i Nemačkim predstavnicima dijaspore i lokalnih zajednica. Tako je posle prvog sastanka, 25. marta 2017, ostvaren i prvi dogovor. Potvrda tome je razumevanje i zajednički stav za realizaciju inicijative o Izgradnji pograničnog prelaza Stanišić- Kaćmar sa svim svojim infrastrukturama.Studija opravdanosti izvodljivosti KÖZÖP – 3.5.0-09-11-2012-0004 kao broj reference i odobrenje projektanske kuće V-6/6-88/2013 Za projekat br.22: Izgradnje puta između naselja Stanišić ( Srbija) i Kaćmar (Mađarska) sa izgradnjom malograničnog prelaza za međunarodni saobraćaj lica, kao i robe ukupne mase do 3.5 tone. Mart 2015.\n1. aprila 2017. je održan zajednički sastanak sa predstavnicima Zajednice - sela Stanišić (Srbija ) sa Lokalnom Upravom Kaćmar Okruga Bačalamaš ( Mađarska) sa temom Projekat izgradnje malograničnog prelaza za koji je već bila pokrenuta inicijativa. Sada su se stvorili uslovi da se to obnovi, stoji u zaključcima, radi brže realizacije. Podršku je tada potvrdio i gradonačelnik Kaćmara, Pal Endre ( koji je sa svoje 42 g života prvi put bio u Stanišiću od kojeg je udaljen samo 3 km ) , kao i Laslo Ćemi, jedan od čelnika Okruga Bačalmaš, kojima se u delegaciji sa Mađarske strane pridružila i Feketne Onodi Eržebet, regionalna predsednica Bačalmaša za kulturu, bibliotekarstvo i kulturno-umetnička društva, te Janoš Štajner, komandir Dobrovoljno vatrogasnog društva u Kaćmaru. Na sastanku su pored predstavnika Mesne zajednice Stanišić bili iz Gradske uprave Sombor , Miroslav Kovačić, član Gradskog veća zadužen za komunalnu oblast i investicije i Goran Nonković, direktor Javnog komunalnog preduzeća Prostor.\nO ovoj temi nastavljeni su razgovori 17 aprila 2017 u Skupštini grada Sombor gde je pomoćnik gradonačelnika Antonio Ratković primmio delegaciju iz Mađarske i predstavnike inicijative za podršku.\nIsta tema je ponovljena i u skupštini Srbije gde je razgovor upriličen sa Miodragom Lintom i predstavnicima inicijative za podršku.


Danas počinje Summer3p festival 2011 – CLUBBING.RS\nDanas počinje Summer3p festival 2011\nNa jedinstvenoj party lokaciji – Termalnom bazenu i Muškom štrandu na Paliću, nedaleko od Subotice, posetioci će moći da uživaju u elektronskoj muzici do 24. jula.\nDanas počinje Summer3p festival\n22:15h – Timika\n23:15h – Mzstique & Adamov\n0:15h – Danza Macabra (Slovenija)\n01:45h – Kollektiv Turmstrasse (Nemačka)\n22:15h – Dušan Medić\n23:15h – Murko (Slovenija)\n1:15h – Slyde (Velika Britanija)\n3:15h – Sex Shop Boys (Mađarska)\n22:15h – Chrono & Ascaloon\n0:30h – Dandy (Mađarska)\n2:15h – Mihai Popoviciu (Rumunija)\n22:15h – Vladimir Palik & Mr Beer Belly\n0:15h – The Code Crew\n2:15h – Kibz & DFNDR\n19:10h – Dejan Perić\n19:50h – Mad Matt\n20:30h – Gabriel Bin\n21:10h – Christian Brown\n21:50h – Gee\n19:10h – Pf3\n19:50h – Atla & Sheela\n20:30h – Jackie Dagger\n21:10h – Drum:r\n21:50h – D Sub Faces\n19:10h – Equ\n19:50h – Brajan\n20:40h – DIMIZ\n21:40h – ROBY DEEP (Slovenija)\n19:10h – The Slace\n20:00h – Fishee\n20:50h – Sinus\n21:40h – Andy Locotoo & Oliver H\nKompleti ulaznica (za sva četiri dana Festivala) još uvek se mogu kupiti na svim prodajnim mestima Eventima po ceni od 1.050 dinara i online, putem njihove internet prezentacije www.eventim.rs. Dnevne karte, po ceni od 350 dinara prodavaće se od prvog dana Summer3pa na ulazu Termalnog bazena.


Poduzetništvo - Grad Tuzla » Zvanični web portal\nHome Projekti Poduzetništvo\n– Pored projekta „InECO“, koji je se realizuje iz EU programa Prekogranične saradnje, iz oblasti poduzetništva se realizuje još jedan značajan projekat. Radi se o Projektu SEENET 2–„Translokalna mreža za saradnju između Italije i jugoistočne Evrope“.\nProjekat finansira Vlada Republike Italije i nekoliko italijanskih regija, a predstavlja mrežu gradova i regija Italije i jugoistočne Evrope. Prva faza projekta je realizovana prije nekoliko godina, a prošle godine je započela realizacija projekta SEENET II. Općina Tuzla od početka učestvuje u pojedinačnim projektima iz različitih tematskih oblasti (po kojima je projekat SEENET podijeljen). Općina Tuzla je uključena u grupu „Jačanje sistema malih i srednjih preduzeća na teritorijama Zenica – Doboj, Hercegovina – Neretva, Šumadija – Pomoravlje, gradovi Tuzla i Kragujevac, opštine Lazarevac i Voždovac. Iitalijanski partneri su Regije Pijemont, Emilija Romanja, Marke i Autonomna provincija Trento. Pored toga, u okviru projekta se realizuje i nekoliko aktivnosti namijenjeih učesnicima svih tematskih oblasti, a koje se, uglavnom, odnose na obuku kadrova za rad na projektima, edukaciju o dostupnim EU fondovima i sl.\nProgramom se namjerava podstaći dijalog između zemalja, ustanova i lokalnih zajednica jugoistočne Evrope u cilju efikasnog lokalnog razvoja teritorija uključenih u Program sa pogledom na dugoročno partnerstvo na regionalnom nivou sa italijanskim sistemom decentralizovane saradnje.\nU okviru projekta realizovane su slijedeće aktivnosti: osposobljavanje poduzetničke infrastrukture u RPC-u Lipnica, BIT Centru Tuzla i u Udruženju samostalnih privrednika općine Tuzla. Izvršeno je poboljšavanje i ažuriranje baze podataka o malim i srednjim poduzećima na području Tuzle u cilju kvalitetnije razmjene podataka o poslovnim subjektima sa drugim gradovima i regijama. Određeni broj firmi sa područja Tuzle imao je priliku učestvovati na nekoliko sajamskih aktivnosti, sa fokusom na preduzeća iz metalo-prerađivačkog sektora industrije, sa ciljem jačanja konkurentnosti ovog sektora za nadolazeće poslovne prilike. Izvršena je i direktna podrška u promociji i drugim oblicima podrške za mala i srednja preduzeća sa područja općine Tuzla. Koordinator projekta za našu regiju je italijanska organizacija OXFAM, koja ima ured u Sarajevu. Ukupna vrijednost projekta za općinu Tuzla je oko 100.000 Eura, a realizuje se do aprila 2013. godine.\n– Projekat „Obrazovanje za održivi razvoj na Zapadnom Balkanu“\nProjekat „Obrazovanje za održivi razvoj na Zapadnom Balkanu“ finansira Ministarstvo vanjskih poslova Finske, a implementira ga Regionalni centar za životnu sredinu (REC). U okviru ovog projekta pokrenut je program podizanja kapaciteta opštinskih uprava i zaposlenog osoblja, kao i pružanje podrške općinama u pogledu izrade strategija za lokalni održivi razvoj i drugih strateških dokumenata. Ciljevi ovog programa su pružanje stalne podrške u planiranju lokalnog održivog razvoja, jačanje vještina i znanja općina da koriste metodologiju za planiranje održivog razvoja i razvijanje odnosno redefinisanje postojećih strategija koje se odnose na održivi razvoj.\nProgramom je planirana ciljana obuka kao i pružanje podrške za izradu strateških dokumenata. Projektom je, predviđeno da, pored lokalne uprave bude uključena i jedna osnovna škola sa istog područja. Tako je u ovaj projekat uključena OŠ „Slavinovići“, koja je, uz podršku Općine Tuzla, dobila donaciju u visini od 20.000 eura za adaptaciju fiskulturne sale, sa ciljem uštede energije („utopljavanje“ objekta).


Atanasković i poslanici pozvali na vakcinaciju, posebno u Sandžaku\nVesti Autor:FoNet07. apr. 202117:42 > 17:454 komentara\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković i poslanici Skupštine Srbije su tokom rasprave o amandmanima podnetim na predložene izmene Zakona o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova pozvali građane da se vakcinišu.\nAtanasković je rekla da bi predstavnici Sandžaka trebalo svoje sunarodnike da usmeravaju za vakcinaciju, jer je kod njih najmanji broj ljudi koji su je prihvatili.\nVakcinacija i u selima, pojedini kažu – prelomili kad je Vučić primio vakcinu\n07. apr. 2021 21\nOd danas vakcinacija bez prijave u svim gradovima i opštinama u Srbiji\n07. apr. 2021 41\n„Ja sam ove nedelje planirala da obiđem Novi Pazar, Sjenicu, Tutin i iz tih razloga sam odustala“, kazala je Atanasković.\nOna je zamolila da poslanici iz Sandžaka edukuju svoje stanovništvo da bi mogli da dobiju pomoć kada su u pitanju investicije i drugi projekti Ministarstva privrede, od kojih mogu da imaju koristi.\n„Ne mogu ni svoje ljude da ugrozim i da ih da odvedem u takvu sredinu gde čak i medicinsko osoblje odbija da se vakciniše“, rekla je ona.\nŠef poslaničke grupe Stranke pravde i pomirenja SPP – Ujedinjena seljačka stranka USS Samir Tandir rekao je da situacija u Novom Pazaru i Sandžaku nije dobra zbog pandemije izazvane koronavirusom, kao i u celoj državi.\nZa vakcinaciju ključni rukovodioci zdravstvenih institucija\nOn je ocenio da za vakcinaciju ključnu odgovornost snose ljudi koji rukovode zdravstvenim institucijama.\nTandir je pozvao ministarku da poseti sandžačke opštine i istakao da 15 godina dva čoveka vode Zdravstveni centar Novi Pazar.\nRekao je i da bi trebalo da se vidi ko vodi lokalnu samoupravu u Tutinu, gde je ubedljivo najlošija situacija kada je u pitanju vakcinacija.\n„Ne možemo da generalizujemo odgovornost. Ja preuzimam odgovornost tamo gde su kadrovi Stranke pravde i pomirenja“, rekao je Tandir i naveo da on poziva građane da se vakcinišu.\nAtanasković je kasnije objasnila da se ne boji da ide u Sandžak, već da je ono što je rekla bilo dobronameno i navela da nijedan investitor neće da uloži novac ako nije u pitanju zdrava sredina.\nOna je rekla da bi poslanici iz Sandžaka trebalo malo više da edukuju građane i motivišu ih da se vakcinišu, kako bi predstavnici Ministarstva privrede mogli „slobodno i mirno da dovedu investitore“.\nTokom razmatranja amandmana poslanik poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – za našu decu“ Marko Atlagić rekao je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić „veliki srpski reformator, graditelj i branitelj naše otadžbine, veliki srpski patriota“ i da nikada neće raditi protiv interesa zemlje, niti će se odreći Kosova i Metohije, kao što su to uradili Vuk Jeremić, Dragan Đilas, Boris Tadić i njihovi saradnici.\nAtlagić je citirao izjave Jeremića, Đilasa i Tadića o Kosovu, ali i drugih opozicionih političara, među kojima su Boško Obradović, Čedomir Jovanović i Zoran Živković, i rekao: “Ko je poštovani građani Republike izdajnička bitanga vidite sada“.


Ovako engleske wagsice danas bodre svoje partnere u Rusiji... | 24sata\nOvako engleske wagsice danas bodre svoje partnere u Rusiji...\nSrijeda, 11. 7. 2018 u 18:00, izmjena prije 1 godine, 7 mjeseci\nFoto: Stela Tudjan 4\nNa polufinalu Svjetskog prvenstva u Rusiji Englezi će večeras nositi bijele dresove, a na tri prošle utakmice su nosili crvenu koja im je do sada donosila sreću\nI dok im još samo Vatreni stoje na putu do finala Svjetskog prvenstva u Rusiji, britanske wagsice se svim silama trude 'naoružati' svoje grublje polovice snagom i vjerom u pobjedu.\nU te se svrhe neke skidaju u donje rublje, naslikavaju po Rusiji, i objavljuju ohrabrujuće fotografije i postove na društvenim mrežama.\nDjevojka Harryja Maguirea (25) Fern Hawkins (21) na svom profilu društvene mreže pokazala je što wagsice rade i kako 'ubijaju vrijeme' u Rusiji dok im muškarci treniraju da prođu u finale. Navodno je baš u Moskvi ovih dana Hawkins nakon sedam godina veze zaprosio Fern.\nObjavu dijeli Fern Hawkins (@_fernhawkins) Srp 9, 2018 u 6:15 PDT\nDjevojka nogometaša Dele Allija (22), model i engleska wagsica Ruby Mae (23) trenutno u Moskvi čeka večerašnju odlučujuću utakmicu. Njezina karijera procvjetala je kad se pročulo da je u vezi s poznatim nogometašem, a njega i njegove suigrače je manekenka pokušala 'ohrabriti' seksi fotografijama u crvenom donjem rublju.\nshe looked amazing 🤩 #rubymae #ruby #models #dele #delealli #englishwags\nObjavu dijeli @ rubymaefans Lip 23, 2018 u 8:23 PDT\nInače Englezi će večeras nositi bijele dresove, a na tri prošle utakmice su nosili upravo crvenu koja im je donijela sreću. Baš je Rubyn dečko Dele zabio gol u četvrtfinalu protiv Švedske, a popularna wagsica ih je i tada bodrila fotkama u donjem rublju. Model i nogometaš su zajedno dvije godine, a ona dečkima podiže 'moral' od početka Prvenstva u Rusiji. I iako se priča da je Ruby slabo plaćena za svoje golišave fotke, Mae to očito ni ne radi za novac već za dobrobit engleske momčadi.\nBack with @miawaltersxx ❤\nObjavu dijeli Lucia (@lucialoi) Svi 19, 2018 u 8:55 PDT\nJoš jednu poznatu wagsicu Luciu Loi (20) mnogi su primjetili kada se pojavila na tribinama u Rusiji gdje je, isto na utakmici protiv Švedske, došla podržati dečka Marcusa Rashforda (20). Priča se da se par zaručio prošli mjesec a wagsica je i danas bila u Moskvi u društvu drugih djevojaka, Rebeke Vardy i Megan Davison.\nMladi igrač Manchester Uniteda Rashford se često na društvenim mrežama hvali da mu je 'Loi uvijek podrška'. Nju se inače na fotografijama često vidi i s minimalnim make-upom na licu, a takva navodno i danas šeta Rusijom.\nActually got a pic for once x\nObjavu dijeli Lucia (@lucialoi) Ožu 8, 2018 u 10:58 PST\nEngleski reprezentativac Jamie Vardy (31) u braku je s Rebekah Vardy (30) koja je nakon Engleske igre sa Šveđanima za Good Morning Britain opisala kako je uzbuđena jer je Engleska momčad došla do polufinala.\nObjavu dijeli Becky Vardy (@beckyvardy) Srp 11, 2018 u 12:39 PDT\nRebekah je jutros na Instagram stavila i svoj navijački selfie na kojem je lice uokvirila bijelo crvenim naočalama, a pokraj fotografije je 'uvjereno' napisala: 'Nosimo trofej doma!'\nwagsice jedna od najglupljih rijeci ikada\nWags? Kaj to znaci?\n11. 7. 2018, 18:20\nA vidi ove alijeve\nNAVIJAČI NA PUTU ZA RUSIJU\n'Propusnicu sam dobio sat i pol prije, umalo sam doživio slom'\nOBJAVILI DETALJAN VODIČ\nEnglezi o Hrvatskoj: Muškarci su mačo i visoki (ne i Modrić)...


SLOVENIJA / AUTOR IGOR TODOROVIĆ / ŽIVOTNA SREDINA / OPŠTINA ŠOŠTANJ SE SUPROTSTAVILA PLANU SPALJIVANJA OTPADA U TERMOELEKTRANI\nLokalna samouprava je odlučila da neće podržati nameru kompanije TEŠ da u ugalj od kojeg proizvodi struju u termoelektrani Šoštanj umeša čvrsti otpad tipa SRF u malom procentu. Parlamenti još dve opštine u toj oblasti na severu Slovenije uskoro glasaju o projektu, koji je izazvao zabrinutost zbog mogućnosti zagađivanja vazduha. Državna firma je navela da će poštovati njihov stav,PRENOSI BALKAN GREEN ENERGY NEWS.\n03.02.2021 · ŠOŠTANJ / ELEKTRIČNA_ENERGIJA / HSE / OTPAD / ŠOŠTANJ / TERMOELEKTRANE / UKIDANJE_UPOTREBE_UGLJA / ZAGAĐENOST_VAZDUHA / ŽIVOTNA_SREDINA\nEU REGION/EU / AUTOR VLADIMIR SPASIĆ / /INTERVJU / JOVANA MILIĆ: SRPKINJA SA PRESTIŽNOG ŠVAJCARSKOG INSTITUTA DOBITNICA NAGRADE ZELENI TALENTI\nJovana V. Milić, iz Petrovca na Mlavi, jedna je od 25 mladih istraživača u svetu koji su izabrani na takmičenju Zeleni talenti (Green talents) nemačkog Ministarstva obrazovanja i istraživanja, zbog svog doprinosa održivom razvoju. Nagradu je dobila zbog svog rada na inovativnim solarnim materijalima, ali ne u Srbiji, jer je trenutno vođa istraživačke grupe na Adolphe Merkle Institutu, na švajcarskom Univerzitetu Fribourg, PRENOSI BALKAN GREEN ENERGY NEWS.\n02.02.2021 · SOLARNA_ENERGIJA\nREGION/EU / AUTOR BALKAN GREEN ENERGY NEWS / OIE / OBNOVLJIVI IZVORI PRVI PUT PRETEKLI FOSILNA GORIVA PO UDELU U PROIZVODNJI STRUJE U EU\nEvropska unija (EU) je po prvi put u jednoj godini proizvela više električne energije iz obnovljivih izvora nego iz fosilnih goriva. Naime, udeo vetra, solara i ostalih obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji struje u EU u 2020. godini iznosio je 38%, dok je udeo fosilnih goriva bio 37%, navodi se u izveštaju organizacija Ember i Agora Energiewende, PRENOSI BALKAN GREEN ENERGY NEWS.\n27.01.2021 · COVID-19 / ELEKTRANE_NA_UGALJ / ENERGIJA_VETRA / FOSILNA_GORIVA / SOLAR / SOLARNE_ELEKTRANE / UGALJ / VETROELEKTRANE\nSLOVENIJA / AUTOR VLADIMIR SPASIĆ / OIE / DRAVSKE ELEKTRARNE MARIBOR SPREMAJU INVESTICIJE U PROIZVODNJU I SKLADIŠTENJE ZELENE ENERGIJ\nSlovenačka firma Dravske elektrarne Maribor (DEM) planira da investira u obnovljive izvore energije i skladištenje zelene energije,PRENOSI BALKAN GREEN ENERGY NEWS.\n31.12.2020 · FOTONAPONSKI_PANELI / GEOTERMALNA_ENERGIJA / HSE / INVESTICIJE / REVERZIBILNA_HIDROELEKTRANA / VETROPARKOVI


Članovi porodica i novinari deveti put postavili spomen obeležje Đuru Slavuju i Ranku Pereniću kod Velike Hoče – GracanicaOnline.Info\nЧланови породица и новинари девети пут поставили спомен обележје Ђуру Славују и Ранку Перенићу код Велике Хоче\nČlanovi porodica i novinari deveti put postavili spomen obeležje Đuru Slavuju i Ranku Pereniću kod Velike Hoče\n2. maja 2022. 3 min read\nСпомен обележје отетим новинарима; Фото: В. Ћуп\nNa putu između Velike Hoče i Zočišta deveti put postavljeno je spomen obeležje novinarima Radio Prištine, Đuru Slavuju i Ranku Pereniću, koji su pre 24 godine nestali kada su krenuli ka manastiru Sveti Vrači da urade prilog o povratku otetih monaha.\nPorodice, članovi Udruženja novinara Srbije i Društva novinara Kosova i Metohije od 2012. godine postavljaju spomen obeležje, koje je do sada rušeno osam puta. Poslednji put spomen ploča srušena je 3. decembra prošle godine.\n„Danas sam jako tužna, razočarana i ne mogu da verujem da nekom smeta ploča koja jednostavno ne remeti nikog“, kratko je rekla Snežana Perenić, supruga otetog Ranka Perenića, zahvalivši se svima što zajedno istrajavaju u pokušaju da se otkrije istina.\nPredsednik Udruženja novinara Srbije Živojin Rakočević naveo je da nema spomen obeležja niti spomenika u regionu koji je više puta rušen i obnavljan od spomenika novinarima na Kosovu i Metohiji.\n„To spomen obeležje Pereniću i Slavuju je spomen na strah i zločin jednog sistema, koji je odlučio da čitavu jednu zajednicu, čitavu jednu profesiju, stavi izvan zakona, izvan smisla i izvan života. Nama su nudili da ovo spomen obeležje preselimo u neku srpsku sredinu, ali i danas i svaki put poručujemo da to nećemo uraditi i da ćemo dokle god bude ove profesije na Kosovu i Metohiji i u Srbiji obnavljati spomen obeležje sa istom rečenicom. Tražimo ih! Ta rečenica, „Tražimo ih“, je suština svega onoga što se nama dešava. Tražimo izgubljenu slobodu, tražimo otete kolege, tražimo nestale kolege, tražimo da se pronađu zločinci koji su ubili naše kolege“, naglasio je Rakočević.\nPostavljano spomen obeležje Pereniću i Slavuju; Foto: V. Ćup\nNovinarka Jelena Petković, koja je radila istraživanje o ubijenim i otetim novinarima kaže da je ovo istraživanje koje je radila jedno civilizacijsko pitanje.\n„To je civilizacijsko pitanje za sve one koji se bave vladavinom prava i koji su tu moć na ovim prostorima imali. S obzirom da mi, evo 23 godine posle, ne znamo gde su naše kolege, šta se sa njima dogodilo, po meni govori da nešto stvarno nije u redu. Mi ćemo svakako, i verujem, svi vi zajedno i Udruženje novinara Srbije nastaviti da podseća na ovaj datum, ali bi bilo dobro kada bi mogli češće da ih podsećamo, da su ipak neki tamo u obavezi da istraže ove zločine i da su za to plaćeni“, istakla je Petković.\nDirektorica i glavna urednica NIJP „Panorama-Jedinstvo“ Rada Komazec kazala je da u civilizovanom svetu ruštiti devet puta spomen obeležje nestalim novinarima je pokazatelj mraka jednog društva u kojem se to dešavalo.\nPostavljeno spomen obeležje otetim novinarima; Foto: V. Ćup\n„Pored toga treba da imamo u vidu za ovih 23 godine, da je skoro jedna polovina nerasvetljenih ubistava i nestanka novinara upravo na Kosovu i Metohiji. Svi mi koji smo živeli i živimo na Kosovu i Metohiji znamo da nažalost u ovom društvu postoji zavera ćutanja“, rekla je Komazec, navodeći su Slavuj i Perenić bili samo novinari sa diktafonom, olovkom i novinarskom beležnicom i apelovala na sve one koji znaju nešto da progovore, zbog porodica koje očekuju odgovore i koje su u agoniji već 23 godine.\nZa višestruko rušenje ploče otetim novinarima policija je samo jedanput pronašla počinioca januara 2019 godine, Šabana Berišu, koji je uslovno kažnjen na tri meseca zatvora i 200 evra novčane kazne.\nI na ovoj ploči, kao i na prethodnim, na srpskom i albanskom jeziku piše: „Ovde su 21. avgusta 1998. otete naše kolege novinari Đuro Slavuj i Ranko Perenić. Tražimo ih“.\nTags: Đuro Slavuj Velika Hoča Društvo novinara KiM Zočošte oteti novinari Postavljeno spomen obeležje Ranko Perenić Udruženje novinara Srbije\nPrevious Danas je Ramazanski bajram


Njemačkoj nedostaje radna snaga – planiraju „uvoz“ 400.000 radnika godišnje | Kodex.ME\nNjemačkoj nedostaje radna snaga – planiraju „uvoz“ 400.000 radnika godišnje\nNova njemačka koaliciona Vlada želi svake godine iz inostranstva da privuče 400.000 kvalifikovanih radnika kako bi riješila problem demografske neravnoteže i nedostatak radnika u ključnim sektorima, problem koji bi mogao da uspori ekonomski oporavak nakon pandemije.\n21. 01. 2022 - 19:23 Autor: D.P.\n„Nedostatak stručne radne snage je postao tako ozbiljan da dramatično usporava našu ekonomiju“, rekao je Kristijan Duer iz Slobodnih demokrata (FDP).\nKako bi Njemačku učinili atraktivnijom za stranu radnu snagu, koalicioni partneri su dogovorili sistem bodovanja za stručnjake izvan EU-a, a takođe su podigli minimalnu satnicu na 12 eura.\nNjemački ekonomski institut procjenjuje da će se radna snaga ove godine smanjiti za više od 300.000 ljudi jer više starih odlazi u penziju nego što mladih ulazi na tržište rada.\nTaj jaz bi do 2029. mogao da se poveća na više od 650.000, a 2030. bi akumulirani nedostatak radno sposobnih ljudi mogao da dosegne brojku od pet miliona, piše N1.\n26. 05. 2022 - 10:02 | Društvo\n25. 05. 2022 - 22:08 | Svijet\nSavez drvoprerađivača: Joković da stane na kraj kriminalnim klanovima koji državu godišnje koštaju 70 miliona eura\n24. 05. 2022 - 17:49 | Društvo\nŠreder pokraden u Bundestagu, ukradena tri umjetnička djela\n27. 05. 2022 - 17:16\n"Švedska ne podržava Kurde"\n24. 05. 2022 - 20:50\n24. 05. 2022 - 19:57


Službeni list AP Vojvodine, broj 16 od 03.04.2019.\n(broj 16 od 03.04.2019.)\nPravilnik o izmenama Pravilnika o dodeli bespovratnih sredstava mikro i malim privrednim društvima i preduzetnicima za subvencionisanje izdataka za nabavku mašina ili opreme ili softvera ili za sticanje nematerijalne imovine u 2019. godini;\nPravilnik o izmenama Pravilnika o dodeli bespovratnih sredstava mikro i malim privrednim društvima i preduzetnicima za subvencionisanje izdataka za nabavku repromaterijala u 2019. godini;\nPravilnik o dodeli sredstava za podršku mladima u ruralnim područjima na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nPravilnik o dodeli sredstava za podizanje novih ribnjaka i rekonstrukciju postojećih na teritoriji AP Vojvodine za 2019. godinu;\nPravilnik o dodeli sredstava iz Godišnjeg programa korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za šume AP Vojvodine za 2019. godinu, po Konkursu za dodelu sredstava;\nPravilnik o dodeli sredstava za sufinansiranje izgradnje, sanacije i rekonstrukcije vodnih objekata u javnoj svojini i objekata fekalne kanalizacije za 2019. godinu;\nPravilnik za dodelu sredstava za sufinansiranje troškova kontrole i sertifikacije organske proizvodnje, kao i nabavku priključne mehanizacije za organsku proizvodnju na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nPravilnik o dodeli podsticajnih sredstava putem Konkursa za sufinansiranje uređenja atarskih puteva i otresišta na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nRešenje o davanju saglasnosti na Odluku o mreži javnih osnovnih škola na teritoriji grada Novog Sada;\nRešenje o davanju saglasnosti na Odluku o mreži javnih osnovnih škola na teritoriji opštine Titel;\nRešenje o davanju saglasnosti na Odluku o mreži osnovnih škola na teritoriji opštine Žabalj;\nRešenje o davanju saglasnosti na Odluku o mreži javnih osnovnih škola na teritoriji opštine Žitište;\nRešenje o davanju saglasnosti na Statut Centra za porodični smeštaj i usvojenje Subotica;\nRešenje o davanju saglasnosti na Izmene Statuta Arhiva Vojvodine;\nRešenje o davanju saglasnosti na Izmenu i dopunu Finansijskog plana Centra za porodični smeštaj i usvojenje Novi Sad za 2019. godinu;\nRešenje o davanju saglasnosti na Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji poslova u Zavodu za kulturu vojvođanskih Rusina - Завод за културу войводянских Руснацох;\nRešenje o davanju saglasnosti na Završni račun i Izveštaj o poslovanju Edukativnog centra za obuke u profesionalnim i radnim veštinama za period od 01.01.2018. do 31.12.2018. godine\nRešenje o davanju saglasnosti na Statut Doma za duševno obolela lica "1. oktobar" Stari Lec;\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Gerontološkog centra "Novi Sad" u Novom Sadu;\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Gerontološkog centra "Novi Sad" u Novom Sadu;\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Nadzornog odbora Gerontološkog centra "Novi Sad" u Novom Sadu;\nRešenje o imenovanju predsednice i članova Nadzornog odbora Gerontološkog centra "Novi Sad" u Novom Sadu;\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Instituta za nizijsko šumarstvo i životnu sredinu u Novom Sadu;\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Instituta za nizijsko šumarstvo i životnu sredinu u Novom Sadu;\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Naučnog instituta za prehrambene tehnologije;\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Naučnog instituta za prehrambene tehnologije;\nRešenje o razrešenju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola Vršac;\nRešenje o imenovanju predsednika i članova Upravnog odbora Doma učenika srednjih škola Vršac;\nRešenje o prenosu sredstava Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine broj: 401-3092/2019-1;\nRešenje o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve broj 401-182/2019-13;\nRešenje o upotrebi sredstava tekuće budžetske rezerve broj 401-182/2019-14;\nRešenje o davanju saglasnosti za imenovanje na dužnost direktora Centra za socijalni rad Kikinda u Kikindi;\nRešenje o odobrenju izdavačkoj kući Klett d.o.o. Beograd, izdavanje i upotreba prevoda udžbenika INFORMATIKA I RAČUNARSTVO 5, udžbenik za peti razred osnovne škole, na rusinskom jeziku, autorke Svetlane Mandić za nastavni predmet Informatika i računarstvo, za peti razred osnovne škole, pisan na rusinskom jeziku i pismu, od školske 2019/2020 godine;\nRešenje o odobrenju izdavačkoj kući Klett d.o.o. Beograd, izdavanje i upotreba prevoda udžbenika INFORMATIKA I RAČUNARSTVO 5, udžbenik za peti razred osnovne škole, na slovačkom jeziku, autorke Svetlane Mandić za nastavni predmet Informatika i računarstvo, za peti razred osnovne škole, pisan na slovačkom jeziku i pismu, od školske 2019/2020 godine;\nRešenje o odobrenju izdavačkoj kući BIGZ školstvo d.o.o. Beograd, izdavanje i upotreba udžbeničkog kompleta i to: SLOVO PO SLOVO 1-POČETNICA - tiskana slova i Slovarica (Pisanka) autorki Terezije Zokić i Benite Vladušić; SLOVO PO SLOVO 1-SLOVARICA, AUTORKE Vesne Đurek; SLOVO PO SLOVO 1-POČETNICA - pisana slova i Pisanka, autorki Terezije Zokić i Benite Vladušić, za prvi razred osnovne škole, na hrvatskom jeziku, za nastavni predmet Hrvatski jezik, za prvi razred osnovne škole, pisan na hrvatskom jeziku i pismu, od školske 2019/2020. godine;\nIzmena javnog konkursa o dodeli bespovratnih sredstava mikro i malim privrednim društvima i preduzetnicima za subvencionisanje izdataka za nabavku repromaterijala u 2019. godini;\nIspravka javnog konkursa za dodelu bespovratnih sredstava udruženjima građana sa teritorije Autonomne pokrajine Vojvodine, za finansiranje projekata od značaja za razvoj turističkog potencijala Autonomne pokrajine Vojvodine u 2019. godini-manifestacije;\nKonkurs za dodelu sredstava za podršku mladima u ruralnim područjima na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nKonkurs za dodelu sredstava za podizanje novih ribnjaka i rekonstrukciju postojećih na teritoriji AP Vojvodine za 2019. godinu;\nKonkurs za dodelu sredstava iz Godišnjeg programa korišćenja sredstava iz Budžetskog fonda za šume AP Vojvodine za 2019. godinu;\nKonkurs o dodeli sredstava za sufinansiranje izgradnje, sanacije i rekonstrukcije vodnih objekata u javnoj svojini i objekata fekalne kanalizacije za teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nKonkurs za dodelu sredstava za sufinansiranje troškova kontrole i sertifikacije organske proizvodnje, kao i nabavku priključne mehanizacije za organsku proizvodnju na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nKonkurs za sufinansiranje uređenja atarskih puteva i otresišta na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini;\nJavni konkurs za sufinansiranje tekućih popravki i održavanje zgrada, objekata i opreme ustanova visokog obrazovanja čiji je osnivač Autonomna pokrajina Vojvodina za 2019. godinu;\nJavni konkurs za sufinansiranje nabavke mašina i opreme u ustanovama visokog obrazovanja čiji je osnivač Autonomna pokrajina Vojvodina za 2019. godinu.


Pao prijedlog Vlade, Parlament FBiH nije odobrio strategiju zapošljavanja – Fokus.ba\nPao prijedlog Vlade, Parlament FBiH nije odobrio strategiju zapošljavanja\nZa strategiju je glasalo 45 zastupnika, 37 je bilo protiv, dok su dva zastupnika bila suzdržana\nStrategija zapošljavanja u Federaciji Bosne i Hercegovine za period 2018-2021. godina, koju je u parlamentarnu proceduru uputila Federalna vlada, nije dobila većinu glasova na sjednici Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nZa strategiju je glasalo 45 zastupnika, 37 je bilo protiv, dok su dva zastupnika bila suzdržana.\nTokom rasprave su diskutovali najviše zastupnici opozicije čije je mišljenje da je ovaj dokument manjkav i da nije na tragu razvojne komponente Federacije BiH, kao i da ne sadrži viziju razvoja i upošljavanja u IT sektoru kao najperspektivnijoj oblasti posebno za mlade kadrove.\nPo mišljenju ovih diskutanata, stoga je predloženu strategiju trebalo vratiti Vladi na doradu.\nMinistar rada i socijalne politike FBiH Vesko Drljača obrazložio je da donošenje entitetskih strategija zapošljavanja uslovljava strategiju te vrste na državnom nivou, odnosno ‘povlačenje’ 20 miliona eura evropskog novca.\nFederalna vlada odobrila je prošle godine strategiju za period 2018-2021. kojom je, po njegovim riječima, željela napraviti iskorak u odnosu na prethodnu, iz perioda 2009-2013.\nMladi su izdvojeni kao posebna kategorija, dodao je Drljača, a kao cilj predloženih aktivnosti i mjera je bilo definiriano – kreirati dominantno poticajno okruženje za zapošljavanje.\nZa razliku od predložene strategije zapošljavanja, zastupnici su gotovo bez diskusija na ovoj sjednici odobrili većinom glasova izvještaj o izvršenju prošlogodišnjeg federalnog budžeta.\nUprkos protestima sindikata i radnika: Usvojen Nacrt izmjena i dopuna zakona o radu\nOdbijen prijedlog Vlade FBiH da se Zakon o radu razmatra po hitnom postupku\nUsvojena Deklaracija o zaštiti rijeka i izglasan zaključak o zabrani gradnje MHE\nUprava Kazneno-popravnog zavoda Zenica uvažila je zahtjev da osuđeni Bosnić jučer prisustvuje dženazi svom bratu Omeru u Visokovcima kod Zenice, a danas...\nNaučnik iz BiH primio vakcinu za koronu pa opisao svoje iskustvo\nTražili su dobrovoljce za drugu fazu ispitivanja i odmah sam se javio preko online formulara, kaže Branko Rihtman\npotvrđeno s KCUS-a\nBila pozitivna na koronavirus: Umrla Belma Šoljanin koja se porodila prije tri dana\nMuž preminule žene, sa dvije curice, je u izolaciji kod kuće, svi su pozitivni\nPOkret "Most 21"\nPokrenuta peticija kojom se zahtjeva da se otvore zdravstvene institucije za sve pacijente\nCilj je prikupiti što veći broj potpisa građana kako bi se krenulo u pravnu bitku za otvaranje zdravstvenih institucija i pružanje zdravstvene...\nFederalni štab Civilne zaštite treći mjesec bez načelnika


CENA MALINE OVE GODINE, NIŽA NEGO ŠTO SU VOĆARI OČEKIVALI - Valjevo na dlanu\nHomeVestiCENA MALINE OVE GODINE, NIŽA NEGO ŠTO SU VOĆARI OČEKIVALI\nCENA MALINE OVE GODINE, NIŽA NEGO ŠTO SU VOĆARI OČEKIVALI\nNakon dugog iščekivanja konačno je poznata akonta cena maline koja ove godine iznosi od 300 do 400 dinara. Konačno cena koja se očekuje ispod je najavljenih i kretaće se između 600 i 700 dinara, potvrdili su malinari.\n„To su cene koje su prihvatljive i u odnosu na neke prethodne godine dosta bolje. Ne možemo da zanemarimo činjenicu da je poskupeo repro materijal, kao i dnevnice za radnike koje su prošle godine iznosile oko 30, a ove godine 50 eura. Ipak, ukoliko ostanu ove obecane cene malina će svakako biti isplativa, a zadovoljni će biti i berači i vlasnici plantaža“, rekao je za RINU malinar Savo Dobrosavljević.\n„Usled dugotrajnih visokih temperatura sadnice su mnogo pretrpele i nisu dale očekivanu količinu pupoljaka. Prošli su dobro samo oni koji su imali sisteme za navodnjavanje. Problem koji već dugo postoji u malinogorjima jesu stare sadnice koje daju manji rod, pa se u narednim godinama treba fokusirati na njegovu zamenu, koju inače subvencioniše država, sa 60 do 65 odsto „, izjavio je Dobrivoje Radović predsednik Asocijacija malinara Srbije.\nPrivremeni režim sa


Valique i Funky Junkie | NisCafe\nValiqueova karijera je toliko bogata da je tesko opisati u par recenica. Krenuo je kao aranzer i producent jos sredinom 90-ih, i za sve vreme svoje karijere ucestvovao je u razlicitim muzickim projektima – od etno i filmske muzike, preko house i nu jazz/breaks produkcije do jungle zvuka.\n2005. Godine, povodom 60 godina pobede nad fasizmom, zajedno sa poznatom ruskom glumicom i pevacicom Nalijom Bondarenko izdaje album pod nazivom “For the father’s land” gde u sasvim novim i modernim nu jazz aranzmanima obradjuje najpoznatije ruske pesme iz doba Drugog Svetskog Rata. Album je doziveo veliki uspeh, kako u Rusiji, tako i u inostranstvu. Odmah nakon toga potpisuje ugovor sa prestiznom nu funk/nu jazz izdavackom kucom “Freestyle” za koju izdaje album “R.A.W.” i nekoliko singlova koji dobijaju veliki odjek medju fanovima te muzike. Istovremeno izdaje i par zapazenih singolva za svoj label “Iskradisco”.\nOd tada je krenuo sa snimanjem i produkcijom nu funk/nu disco/deep house muzike, a ovog meseca bi trebalo da mu izadje i novi album pod nazivom “Ever so far” za poznatu nemacku etiketu “INFRAcom!”.\nOsim svoje produkcije, radio je i remikse za RHCP, Sex Pistols, Led Zeppelin, Jefferson Airplane, The Kinks, U2, Sly & The Family Stone, Jimmy Hendrixa i jos mnogo drugih. Ovo mu je prvi dolazak u Srbiju I gostovace bas u Nisu u klubu “Feedback”.\nDrustvo za miks pultom ce mu praviti njegov njegov prijatelj i poznati niski DJ i kolekcionar ploca, Funky Junkie (Selected DJs).\nKarte ce se prodavati na ulazu po ceni od 200 dinara.


CKB | mne | Informacije o promjenama u proizvodima Podgoričke banke\nUprava banke i Odbor direktora\nInformacije o promjenama u proizvodima\nU nastavku možete pronaći spisak manjih promjena koje vas očekuju u pojedinim proizvodima nakon spajanja Podgoričke banke sa Crnogorskom komercijalnom bankom (CKB). Molimo da za dodatne informacije kontaktirate ličnog bankara ili pozovete Call centar 19900.\nZa detalje o korišćenju ovih proizvoda u CKB banci, a nakon spajanja koje se očekuje 11. decembra, možete kontaktirati Contact centar CKB na 19894.\nInformacije za fizička i pravna lica\nSMS&E-mail izvještavanje biće dostupno klijentima i u CKB banci uz određene manje izmjene:\nKlijenti koji imaju servis „zakazanog slanja“ SMS poruke o raspoloživom stanju po računu imaće u CKB banci sličnu uslugu – dobiće poruku sa izvodom po istom računu za koji su imali zakazano slanje poruke o stanju na računu na kraju dana.\nUmjesto slične usluge „Zakazano stanje po računu“ koje se slalo putem e-mail obavještenja, svi korisnici ove usluge dobiće umjesto e-mail-a SMS poruku sa izvodom po istom računu za koji su imali zakazano slanje stanja na kraju dana.\nUpit stanja po računu SMS-om biće i dalje moguć. Poruku treba poslati na broj telefona 1456. Sadržaj poruke treba da bude: R ukoliko želite stanje po transakcionim računima, D ukoliko želite stanje po deviznim računima, a C ukoliko želite stanje po Vašim karticama.\nNotifikacije po računima (priliv/odliv) na e-mail za fizička lica neće biti podržane u novoj banci. Preporučujemo SMS uslugu ili korišćenje elektronskog bankarstva.\nPrenos sredstava sa transakcionog na devizni račun:\nInstrukcije za prenos sredstava sa Vašeg transakcionog na devizni račun se mijenjaju i treba da izgledaju ovako:\nUplata na račun: 510-0-40\nPoziv na broj: 231-XXXXXXXXXXXXX (Vaš CKB devizni račun koji ste dobili putem pisma. Ukoliko niste dobili pismo sa novim brojem računa molimo kontaktirajte ličnog bankara i posjetite ekspozituru banke)\nDevizni račun će vam biti dostavljen i vidljiv u vašem eBanking profilu.\nInstrukcije možete sačuvati kao šablon u Vašoj aplikaciji za elektronsko bankarstvo (FX Client, CKB GO, OfficeBanking) i koristiti ih svaki sledeći put.\nTrajni nalozi koji nemaju fiksiran period izvršavanja ili određenu vremensku dinamiku, neće biti prenešeni u CKB banku.\nUkoliko imate zakazan trajni nalog koji treba da se izvrši samo jednom kao „plaćanje u budućnosti“, isti neće biti prenešen, jer kao takav nije podržan u CKB banci.\nDodatne informacije za klijente pravna lica\nAplikacije Elektronskog bankarstva (FX Client, Office Banking) koje su klijenti do sada koristili biće dostupne i u budućoj banci, sa jednom bitnijom promjenom: devizni platni promet moći će da obavljaju isključivo preko novije verzije aplikacije OfficeBanking.\nSve ostalo za klijenta ostaje nepromijenjeno.\nUkoliko žele, nakon pripajanja banaka, klijenti mogu aplicirati za CKB GO internet\nbankarstvo. CKB GO servis biće dostupan preko internet pretraživača na adresi www.ckbgo.me a mobilna aplikacija biće dostupna na Play Store i App Store-u. CKB GO je jedan od najboljih digitalnih servisa u našoj bankarskoj industriji.\nPOS aparati i kartice:\nFunkcionalnosti POS aparata PDB preuzeće POS CKB.\nPrilikom korišćenja Business kartica, CKB banka će ubuduće slati SMS poruke sa informacijom o raspoloživom stanju na nivou kompanije, a ne o raspoloživom stanju korisnika kartice koji je napravio transakciju, kako je to do sada bio slučaj u Podgoričkoj banci pa molimo da obratite pažnju.\nShodno izmjeni informacionog sistema, u budućoj banci klijenti će izvode dobijati u izmijenjenom formatu pa molimo da u slučaju potrebe kontaktirate svog ličnog bankara.\nNajava deviznog priliva na e-mail za pravna lica neće biti podržana u novoj banci.\nUmjesto toga Obavještenje o deviznom prilivu biće dostavljeno klijentu po izvršenom knjiženju na devizni račun klijenta, putem SMS-a i/ili e-maila.\nPotrebno je da klijent aplicira za SMS uslugu, dok će za e-mail izvještavanje banka prenijeti postojeće e-mail adrese za slanje.\nE – Reporting:\nSvi klijenti koji dobijaju devizni izvod na e-mail putem servisa E -Reporting u Podgoričkoj banci,\nnastaviće da koriste ovu uslugu i u CKB banci.\nIzvod će po generisanju stizati klijentima na identičnu e-mail adresu koju su imali prijavljenu\nputem E-Reportinga. Struktura izvoda biće promijenjena shodno strukturi izvoda u CKB.\nSvi klijenti koji dobijaju mjesečne izvode za business kartice na e-mail putem servisa\nE -Reporting u Podgoričkoj banci nastaviće da koriste ovu uslugu i u CKB.\nKlijentima će se u CKB banci slati mjesečni izvodi po njihovom generisanju,\na na istu e-mail adresu koju su imali prijavljenu putem E-Reportinga.\nKlijenti – trgovci koji dobijaju izvještaje o dnevnom plaćanju preko POS terminala mjesečni izvještaj sa analitikom plaćanja preko POS terminala nastaviće da dobijaju i u novoj banci na istu e-mail adresu koju su imali prijavljenu preko E -Reporting rješenja.


STUDIJA SLUČAJA ” GRAND TRADE”- 18 GODINA PLJAČKE - TPtimes.news\nSTUDIJA SLUČAJA ” GRAND TRADE”- 18 GODINA PLJAČKE\nUkoliko se realizuje plan Uprave za indirektno oporezivanja BiH (UIO BiH) da kupi zgradu „Grand Trade-a“ u Banjaluci za 98 miliona KM, to će biti nagrada za brojne nezakonite radnje koje su pratile ovaj projekat punih 18 godina, a neke su završile i sudskim presudama.\nTransparency International u BIH (TI BIH) objavio je studiju slučaja „Grand Trade – Osamnaest godina pljačke“ koja hronološki pokazuje razmjere izgradnje privatne države i zarobljavanja institucija, koje su omogućile ovom preduzeću otimanje državnog zemljišta i privatnih posjeda, uništavanja javnih preduzeća i preusmjeravanje budžetskog novca u ovaj projekat.\nUprkos činjenici da je vlasnik objekta osuđen zbog malverzacija akcijama Medicinske elektronike, te je sa drugim akterima učestvovao u brojim nezakonitim radnjama, te da je samo zemljište na kojem su izgrađeni objekti stečeno na sporan način, sve se završilo višemilionskom zaradom koja je ostvarena prodajom poslovnih prostora Telekomu Srpske i Lutriji RS, a sada tačku na cijeli proces treba da stavi UIO BiH, čime se ponovo šalje poruka javnosti da se kriminal isplati.\nS obzirom na to da UIO BiH očigledno nema namjeru odustati od kupovine ovog objekta, uprkos upozorenjima Ureda za reviziju institucija BiH da tender pogoduje ovoj firmi jer su „postavljeni ograničavajući uslovi u pogledu lokacije objekta (udaljenost ne veća od tri kilometra od centra grada) i da je ponuđena cijena znatno iznad odobrenih sredstava (cijena sa PDV-om iznosi 98.571.330 KM, a odobrena sredstva za ove namjene iznose 37.900.000 KM)“ postavlja se pitanje do kada će građani svojim novcem finansirati privatne poslove firme „Grand Trade“ koja očigledno ima zaštitu vrha vlasti.Studija koju je objavio TI BIH pokazuje da su prve afere oko ovog projekta počele još 2003. godine dodjelom gradskog zemljišta ovoj firmi na korišćenje, koje je uknjiženo kao stvarno vlasništvo, a onda prošireno na privatne posjede i zemljište Medicinske elektronike. Štetu fizičkim licima nadoknadili su građani iz budžeta, a zbog nezakonitog ustupanja zemljišta Medicinske elektronike osuđen je bivši direktor Ratko Stamenić. Zbog malverzacija akcijama ovog javnog preduzeća na kraju je na tri godine zatvora osuđen i sam vlasnik firme „Grand Trade“ Mile Radišić koji je nakon pravosudne farse, bjekstva od izdržavanja kazne i prijevremenog puštanja na slobodu, ipak uspio da kupi Medicinsku elektroniku koja je do tada već bila uništena.\nVrh vlasti Republike Srpske, uz asistenciju policije, pomogao je u otimanju privatnog posjeda porodice Željka Vulića, a sud će tek 2018. godine presuditi da je oduzimanje zemljišta bilo nezakonito i poništiće građevinsku dozvolu koja je izdata firmi „Grand Trade“. Sve vrijeme vlasnik ovog objekta imao je podršku vlasti, policije i provladinih medija u slamanju otpora porodice Vulić i građana koji su izašli na proteste radi očuvanja parka.\nU cijeloj priču ključnu ulogu odigrala je kompanija Telekom Srpske koja je nakon privatizacije sklopila ugovor sa „Grand Trade-om“ o zakupu objekta koji tek treba da bude izgrađen i time garantovala isplativost ovog projekta. Telekom Srpske, koji je u vlasništvu Telekoma Srbije, na kraju se preselio u ovaj objekat i, nakon plaćanja zakupnine, kupio poslovne prostore za 65 miliona KM. To je uradila i Lutrija Republike Srpske koja je kupila prostorije u ovom objektu za preko 2,7 miliona KM, a sada to treba da uradi i Uprava za indirektno oporezivanje za 98 miliona KM, uprkos zaključku Predstavničkog doma PS BIH koji je obavezao Vijeće ministara BIH da se od toga odustane. Važno je napomenuti da je u istom objektu smještena i firma PROINTER ITSS, koja je od 2015. godine po zvaničnim podacima dobila oko 136 miliona KM na tenderima javnih preduzeća i institucija.\nBez obzira što su brojne nezakonite radnje koje su pratile ovaj projekat otkrivene i javno dokazane, institucije nisu reagovale, a vlasti ne prestaju sa davanjem desetina miliona iz državne kase firmi „Grand Trade“ koja očigledno ima zaštitu političkih moćnika koji stvaraju i regulišu čitav niz nepisanih pravila po kojima funkcioniše sistem zarobljene države. Ovaj slučaj je bezbroj puta pokazao da su pojedinci iznad zakona, a posljednja u nizu afera koja to dokazuje je kupovina zgrade za smještaj UIO BiH koja će svakako dodatno urušiti povjerenje javnosti u sistem pravne države.\nStudija slučaja „Grand Trade – Osamnaest godina pljačke“ koju je objavio TI BIH detaljno prikazuje niz nezakonitih radnji u koje su bili uključeni brojni akteri iz vlasti RS, a koji su omogućili da se realizuje cijeli ovaj projekat na štetu javnog interesa i poreskih obveznika.\nPrevious articleMEGAPROJEKT KOJI SPAJA EVROPU I AZIJU PRED ZAVRŠETAK\nNext article“RAT PROTIV TERORIZMA” JE POSTAO RAT BEZ GRANICA


UNS Press centar :: PC info :: Matić: Srpski filantropski forum apelovao na humanost, najpotrebniji respiratori\nNaslovna | PC info | Matić: Srpski filantropski forum apelovao na humanost, najpotrebniji respiratori\nBEOGRAD, 18. marta 2020. (Beta) - Srpski filantropski forum zaključio je danas, nakon razmatranja spiska prioriteta, da su trenutno najpotrebnije donacija u medicinskoj opremi, kao i podrška lekarima, medicinskom i nemedicinskom osoblju u zdravstvenim ustanovama, izjavio je izvršni direktor Srpskog filantropskog foruma i predsednik Upravnog odbora Fonda B92 Veran Matić.\n(Foto: Press centar UNS)


Zaptivni profili za građevinsku stolariju Beograd | MAK\nZaptivni profili za građevinsku stolariju Beograd\nKneza Miloša 45, 11271, Beograd, Sopot\nZaptivni profili za građevinsku stolariju Beograd |\nMAKO-PLAST posluje od 1996. godine. Ostvarili smo uspešnu saradnju sa mnogim zadovoljnim klijentima širom Srbije. O kvalitetu našeg rada najbolje govori uspešna saradnja koju smo ostvarili sa mnogim firmama i klijentima.\nPosedujemo ogromno iskustvo u poslu, a našim klijentima nudimo kvalitetne proizvode po povoljnim cenama.\nGlavna delatnost nam je proizvodnja zaptivnog profila za građevinsku stolariju.\nPoslujemo na području Srbije ali smo otvoreni za saradnju i sa susednim zemljama, kao i sa ostalim zemljama Evrope.\nRadno vreme naše firme je od 8-16h svakim radnim danom.\nZa sve dodatne informacije nas možete kontaktirati na navedene brojeve ili nas posettii lično.


Republika / (VIDEO) ŠOK! Maja dobila ulogu u PO*NIĆU, EVO KOJE UMETNIČKO IME JOJ JE PONUĐENO!\nsreda, 20. 1. 2021.| 15:24\nKristijan Golubović sedeo je u ranim jutarnjim satima sa zadrugarima u pabu ,,Prijatelji", kako bi im objasnio ceo scenario za predstojeći specijalni zadatak snimanje filma.\nMaja Marinković ušla u jednom trenutku kako bi ga upitala koja je njena uloga, pa je Kristijan iskoristio priliku da je šokira.\n- Šta sam ja? - upitala je Maja.\n- Ti si porno glumica koja snima filmove u Dubiozi sa mnom i Nikolom. Ti si moja ćerka, Riko je tvoj i ti si u idealnim odnosima, Čorba je plaćeni ubica - rekao je Kristijan.\n- Kiki, kako se ja zovem? - upitala je Marinkovićeva.\n- Sabrina. Je l' hoćeš tako da se zoveš? Hoćeš li Karlita ili Karla? - rekao je Kristijan.\n- Može Karlita - odgovorila je Maja.\nEstrada Zabava Zadruga 4 zadruga 1 Zadruga 2 Zadruga 3 Zadruga Maja Marinković Kristijan Golubović\nAla21. januar 2021. u 08:28\nPravac test Budapest. Na snimanje filma.\nErmina21. januar 2021. u 11:58\nDa li će film biti poslat na Fest u Budapest?\nMaja Marinković nakon Zadruge ide direktno u zatvor?\nKRISTIJAN DŽEPARIO PEVAČA: Snimak kako Golubović krade šokirao javnost!


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 29.Avg.2018, 09:32\nKosovska opozicija ulaže napore da za 4. septembar, uoči sledeće runde briselskog dijaloga, zakaže vanrednu sednicu Skupštine Kosova kako bi se usvojila rezolucija koja bi onemogućila predsedniku Kosova Hašimu Tačiju, ili bilo kome drugo, da pregovara o teritorijalnoj celovitosti Kosova. Inicijativu za sednicu je preuzela najveća opoziciona partija, Demokratski savez Kosova. Džozef: Promena granica pogubna po BiH, Makedoniju i Srbe južno od Ibra Tači će se sa...\nOpozicija na Kosovu traži vanrednu sednicu Skupštine Kosova\nIzvor: JUGpress.com, 29.Avg.2018\nPRIŠTINA..Demokratski savez Kosova (DSK) je saopštio da je danas opozicija dostavila zahtev za vanrednu sednicu Skupštine Kosova za 4 septembar 2018 godine (utorak) sa početkom od 10 sati...“Danas smo dostavili zahtev za vanrednu sednicu Skupstine Kosova na kojoj želimo da izrazimo institucionalni ...


Rijeka Moščanica – SARAJEVO.co.ba\n« Rijeke Sarajeva\nMošćanica je desna pritoka rijeke Miljacke i oduvijek je bila od ogromne važnosti za Sarajevo i njegove stanovnike, što govori i činjenica da prvi zapisi o Mošćanici sežu čak u Srednji vijek.\nRijeka Mošćanica (spajanje sa Miljackom) Sarajevo\nKako dolaskom Osmanlija u Bosnu počinje intenzivniji razvoj grada Sarajeva pojavljuje se i potreba za pitkom vodom. Počinje izgradnja javnog vodovoda i javnih česmi, a za tu namjenu je, zbog svoje blizine i nedirnute čistoće, bila najpogodnija rijeka Mošćanica.\nU periodu 1478. do 1540. godine bosanski sandžakbeg Skender-beg je, za potrebe tadašnjih stanovnika, prema gradu u dužini od 3 kilometra sproveo jedan rukavac rijeke Mošćanice preko naselja Vratnik.\nNa vrelu rijeke Mošćanice\nUkupna dužina rijeke Mošćanice je oko 6 km. U visinskom pogledu sliv se prostire u zoni oko 1000 metara, a izvorište oko 540 metara.\nIzdašnost vrela zavisi od količine padavina i kreće se od 40 do 2000 litara u sekundi. U rezervoaru na samom izvorištu uzet je jedan dio vode u gradski vodovod koji je i danas u funkciji. Ostali dio vode iz rijeke Mošćanice protiče kroz zaseoke Haluge, Dusina, Podusina i Faletići, u opštini Stari Grad.\nMošćanica je i u pjesmi opjevana.\nNada Mamula - Mošćanice, vodo plemenita


Penzioni fond Devojaka izviđača 347 miliona dolara u minusu - Penzin\nPočetna Magazin Godine Penzioni fond Devojaka izviđača 347 miliona dolara u minusu\nProšle, 2012. godine, preko 300 zaposlenih upućeno je na prevremeno penzionisanje pa je penzioni fond organizacije u teškoj krizi. Bez obzira na to, upravni odbor organizacije gaji nadu da će prevazići teškoće i održati organizaciju.\nOrganizacija danas broji oko 2,2 miliona članova, dok je u 2003. godini, kada su započeli veliki projekat osvežavanja imidža, imala 2,8 miliona. Međutim, donacije su se, sa 148 miliona dolara u 2007. godini, svele na 104 miliona u 2011. godini.\nParalelno sa tim, u periodu 2006-2009. godina, broj lokalnih kancelarija smanjen je sa 312 na 112 kako bi se povećala efikasnost, ali rezultat je bio odlazak brojnih zaposlenih i volontera.


Jutarnje navike koje vam mogu uništiti cijeli dan | Banjaluka.net\nNaučnici sa kanadskog univerziteta Britiš Kolumbija otkrili su da ljudi koji često provjeravaju svoje mejlove tokom dana doživljavaju veći stres od osoba koji ga provjeravaju minimalno tri puta na dan.\n-Ako ujutro prvo provjerite svoj telefon, podstičete um na kritiku i osudu. Mejlovi i poruke vam govore na šta morate da odgovorite ili uradite taj dan, a pregledavanje novosti na Fejsbuku nenamjerno će učiniti da počnete da upoređujete svoj život s tuđim što dovodi do osjećaja nezadovoljstva i moguće zavisti- mišljenja je američki psiholog Džoana Kleinman.\nKako biste izbjegli ovu lošu jutarnju naviku, ostavite telefon u drugoj prostoriji tokom noći, a jutarnje provjeravanje novosti ostavite za vrijeme nakon što se u potpunosti spremite za novi dan. Tako ćete sebi osigurati smirenost i smanjiti prekomjernu dozu hormona stresa.\nIako se godinama navodi da je preskakanje doručka izuzetno loše, mnogi ga i dalje redovno izbjegavaju. Preskakanje prvog jutarnjeg obroka loša je navika koju su potvrdili brojni naučnici navodeći da to dovodi do mizernog nivoa energije i povećanja apetita. Ako preskočite doručak, naučnici otkrivaju da su velike vjerovatnoće da ćete tokom dana unijeti više kalorija drugim obrocima.\nNakon što se probudite, ako se osjećate ukočeno kao da ne možete normalno da savijete koljena ili pravilno da hodate, to ne pogađa samo vas. Preko noći mišići i zglobovi mogu se ukrutiti. Ako samo pokušate naglo da iskočite iz kreveta, možete osjetiti nagli nalet bola u mišićima. Zbog ovih i sličnih scenarija, nikako ne zaboravite da odvojite vrijeme za dobro jutarnje istezanje kojim ćete probuditi potrebnu energiju, a istovremeno podstaći i povećati tjelesnu fleksibilnost.


Maks Đerlek dobitinik još jednog Pjera\nSreda , 2011-11-09 | 09:39:28\nKarikaturista iz Novog Pazara Muhamed Đerlek dobitnik je ovogodišnje nagrade "Zlatni Pjer" za karikaturu "Nesloga".\nNa konkursu "Novosti" za najbolju novinsku karikaturu prijavilo se 155 autora sa 592 karikature. Drugu nagradu dobio je Špiro Radulović za karikaturu "Sebičnost" i Jugoslav Vlahović za karikaturu Znak pitanja".\nĐerlek je novopazarskom radiju "Sto plus" rekao da njegova karikatura oslikava trenutno stanje u našoj zemlji i izrazio zadovoljstvo što je uspeo da realizuje svoju ideju koja je naišla na veliko interesovanje članova žirija.\n"Pokušao sam da kroz moj rad budem aktuelan i duhovit, spojio sam ta dva elementa i to prezentovao solidnim crtežom koji je bio nedvosmislen", rekao je Đerlek.\nMuhamedu Maksu Đerleku je ovo već drugi "Zlatni Pjer" u kolekciji, jer je isto priznanje dobio i 2008. godine. Nagrada "Zlatni Pjer", koja se ove godine dodeljuje 44. put, biće uručena na svečanom otvaranju izložbe ovogodišnjeg konkursa, 28. novembra, u beogradskoj galeriji "Progres".


ZVIZDIĆ I ČOVIĆ DANAS U BRISELU GOVORE O SITUACIJI U BIH | Hayat.ba\nZVIZDIĆ I ČOVIĆ DANAS U BRISELU GOVORE O SITUACIJI U BIH\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić i predsjedavajući Doma naroda PSBiH Dragan Čović učestvovat će na Samitu predsjednika Evropskog parlamenta sa predsjednicima parlamenata država zapadnog Balkana, koji će 27. i 28. januara biti održan u Briselu.\nZvizdić i Čović, zajedno sa predsjednicima parlamenata država regiona, imat će susret sa predsjednikom Evropskog parlamenta Davidom Sassolijem, kao i s članovima Konferencije predsjednika Evropskog parlamenta.\nTokom Samita bit će upriličen i sastanak predsjednika parlamenata država regiona sa predsjedavajućim Radne grupe za zapadni Balkan u Odboru za vanjske poslove Evropskog parlamenta Toninom Piculom.


Tom Hardi je Al Kapone u trejleru za film o čuvenom američkom gangsteru | City Magazine\nTom Hardi je Al Kapone u trejleru za film o čuvenom američkom gangsteru\nDo sada je snimljeno puno filmova i serija o životu američkog gangstera Ala Kaponea, koji je za vreme prohibicije alkohola ’20-ih godina prošlog veka bio jedan od najmoćnijih kriminalaca u ovoj zemlji. I dok se većina ovih ostvarenja bavi njegovim usponom u svetu podzemlja u Čikagu u tom periodu, novi film, pod nazivom Kapone, prikazuje ga na samom kraju njegovog života.\nNaime, nakon skoro jedne decenije iza rešetaka, Al Kapone je provodio svoje poslednje dane na Floridi, gde je živeo sa porodicom. On je, međutim, već neko vreme pokazivao znake demencije, izazvane sifilisom, ali mnogi nisu verovali da je to istina i bili su ubeđeni da slavni gangster samo glumi. Među skepticima su bili i pripadnici FBI-ja, koji su želeli da otkriju gde je Al Kapone sakrio ostatak svog nelegalno zarađenog novca.\nTom Hardi tumači naslovnu ulogu u ovom filmu, a u ostalim rolama se nalaze Kajl Meklahlan, Linda Kardineli, Džek Louden i Met Dilon. Film Kapone je režirao Džoš Trenk, koji je ujedno i autor scenarija. Film će početi da se strimuje 12. maja, a njegov eventualni dolazak u bioskope krajem godine će zavisiti od situacije u kojoj se svet tada bude nalazio.\n#gangsterski filmovi #najave #Tom Hardi #trejleri


Nuklearne elektrane: Uzbekistan traži podršku javnosti za razvoj atomske energije : Južne vesti\nNuklearne elektrane: Uzbekistan traži podršku javnosti za razvoj atomske energije\n08:47, 30. 7. 2019.\nDugme za početak projekta je pritisnuto\nNeki Uzbekistanci sumnjaju u istinitost rezultata ankete koja pokazuje snažnu podršku planovima za izgradnju prve nuklearne elektrane u ovoj zemlji podložnoj zemljotresima.\nJorabek Mirzamahmudov, direktor državne agencije Uzatom, kaže da na osnovu „preliminarnih rezultata" 70 odsto ispitanika podržava zajednički nuklearni projekat sa Rusijom.\nOn je novinarima rekao da većina ispitanika „nije bila upoznata sa planovima, ali kada su im objasnili osnovne principe, 70 odsto je podržalo tu ideju", prenosi portal Kun.uz.\nAgencija koja je sprovela anketu često blisko sarađuje s vlastima, a na sajtu još nije objavila detalje u vezi sa sprovedenim istraživanjem.\nTitova atomska bomba: politička želja protiv nauke\nUzbekistan planira izgradnju elektrane koja će raditi po sistemu hlađenja vode na jezeru Turkan u pustinji Kizilkum. To je deo ambicioznog programa za razvoj većeg broja izvora energije.\nIstraživanja na jezeru Turkan\nEnergetski izvori Uzbekistana su ugalj, gas, nafta, a iz Tadžikistana se uvozi hidroelektrična energija. Međutim, to neće biti dovoljno da zadovolji potrebe rastućeg broja stanovnika.\nRuska agencija za nuklearnu energiju Rosatom pristala je da isporuči dva reaktora, a očekuje se da će fabrika koja bi trebalo da bude puštena u rad do 2028. godine, proizvoditi 15 odsto energije koja je potrebna Uzbekistanu.\nAutoritarna vlada predsednika Šavkata Mirzijojeva želi da za ovaj plan dobije podršku javnosti iako je razvoj nuklearne energije kontroverznije pitanje u centralnoj Aziji nego bilo gde drugde.\nSećanja na testiranja oružja koja su kontaminirala velike delove istočnog Kazahstana i bila razlog za stvaranje prvog anti-nuklearnog pokreta u Sovjetskom Savezu i dalje su sveža.\nO nuklearnoj energiji i u crtaćima\nTu je i uvek prisutna zabrinutost zbog seizmoloških linija u centralnoj Aziji.\nMnogo je onih koji se sećaju zemljotresa koji su 1948. i 1966. uništili prestonice Turkmenistana i Uzbekistana.\nImajući to na umu, mediji su opširno izveštavali o seizmičkim istraživanjima oko jezera Turkan i o seminaru Međunarodne agencije za atomsku energiju o bezbednosti, kako bi javnosti preneli poruku da država čini sve da osigura da elektrana ne bude izgrađena u zoni u kojoj se mogu očekivati zemljotresi.\nČak i dečji televizijski kanali prikazuju crtani film Kuvvat (Snaga) u kom robot objašnjava koliko je nuklearna energija korisna.\nNe veruju svi u to, a neki Uzbekistanci su odlučili da sprovedu sopstvenu neformalnu anketu.\nPopularni satirični bloger Troll.uz je sproveo anketu na Fejsbuku koja pokazuje da se 61 odsto od 6.600 učesnika protivi izgradnji nuklearne elektrane - mnogi se slažu da postoji potreba za većom proizvodnjom energije, ali žele da istraže alternative opciji atomske energije.\n„Milioni će imati korist"\nJedan od protivnika kaže da će promeniti mišljenje samo ako „osoblje Uzatoma dovede porodice da žive u blizini fabrike kada bude puštena u rad".\nMeđutim, oko 39 odsto anketiranih korisnika Fejsbuka i dalje podržava nuklearni plan i energetsku stabilnost koju taj plan obećava.\n„Samo ljudi u glavnom gradu Taškentu u kome nema restrikcije struje u zimskom ili letnjem periodu su protiv toga, za razliku od miliona koji će imati koristi od toplote i svetlosti", kaže jedan od učesnika.\nZa sad se o planovima samo priča u medijima\nReporteri Elbek Danijarov i Martin Morgan\n20:35, 21. 5. 2022.\n18:07, 21. 5. 2022.\nInfo-sesije o javnom pozivu za dodelu novca preduzetnicima od ponedeljka u gradovima na jugu\n17:25, 21. 5. 2022.\nŽitelji Pasjačke ulice u Prokuplju ponovo najavljuju blokadu puta