Mogu li navodi o upotrebi hemijskog oružja uticati na Asada?\nNAKON ISTRAGE OPCW\nVodeća istraga Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OPCW) pri UN-u prvi je put okrivila sirijsku vladu za hemijske napade na civile koji su se desili u martu 2017., i predstavlja značajan korak na putu ka ostvarivanju pravde, ocjenjuje Forin polisi\nAsad, Foto: AP\nNakon što je istraga svjetske Organizacije za zabranu hemijskog oružja ukazala na direktnu odgovornost Damaska za napade 2017. u kojima su korišteni sarin i hlor, što se prema međunarodnom krivičnom zakonu tretira kao ratni zločin, postoje male šanse i velika odgovornost međunarodne zajednice da se sirijski predsjednik Bašar al-Asad privede pred lice pravde, pišu svjetski mediji.\nVodeća istraga Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OPCW) pri UN-u prvi je put okrivila sirijsku vladu za hemijske napade na civile koji su se desili u martu 2017., i predstavlja značajan korak na putu ka ostvarivanju pravde, ocjenjuje Forin polisi (The Foreign Policy).\nZaključak izvještaja objavljenog 8. aprila je da su sirijske vazdušne snage bacile sarin i hlor na grad Ltamenah u centralnoj Siriji, nakon čega se više od 100 ljudi razboljelo.\nU to vrijeme, ukazuje Forin polisi, grad je predstavljao logistički centar za opozicione grupe koje se bore protiv predsjednika Bašara al-Asada.\nOPCW je ranije potvrdio upotrebu hemijskog oružja u Siriji, ali nikada nije imenovao odgovorne, ističe magazin.\nOrganizacija je u 2018. godini osnovala tim koji radi na identifikaciji počinioca napada, analizira laboratorijske izvještaje, satelitske snimke, medicinske bilješke, video snimke i izjave svjedoka.\nZaključeno je da su se napadi mogli izvoditi samo po naredbama najviših nivoa sirijskih oružanih snaga, ističe Forin polisi napominjući da se vojna upotreba hlora i sarina smatra ratnim zločinima.\nIzvještaj OPCW-a probudio je nade da će Asad biti pozvan na odgovornost.\n"Sada kada je izvještaj izričito ukazao na sirijsku vladu kao počinioca ovih napada, potrebna je snažna saradnja država kako bi se osiguralo da ta zlodjela ne prođu nekažnjeno," rekao je Hadi al-Hatib, osnivač i direktor Sirijskog arhiva, inicijative koja prikuplja dokaze o zločinima počinjenim u Siriji.\nTri napada u jednoj sedmici\nIako su uvažavali izvještaje o desetinama hemijskih napada koji su se dešavali tokom devetogodišnjeg građanskog rata u Siriji, istražni tim organizacije OPCW fokusirao se na tri napada na grad Ltamenah izvršena u posljednjoj sedmici marta 2017. godine, napisao je Njujork tajms (The New York Times).\nTim je utvrdio da je 24. marta, sirijski borbeni avion na grad bacio bombu koja je sadržavala sarin.\nSjutradan je sirijski vojni helikopter bacio bačvenu bombu koja je sadržavala hlor na gradsku bolnicu, dok je 30. marta sirijski borbeni avion na grad bacio još jednu bombu sa sarinom. Od posljedica napada ukupno 116 ljudi se razboljelo.\nNapadi na Ltamenah tada su dobili malo pažnje jer nikoga nisu ubili, ali došli su samo nekoliko dana prije hemijskog napada sirijske vlade na drugi gradić u blizini - Kan Šejkun, u kojem je 4. aprila 2017. ubijeno više od 80 ljudi. Kao odgovor na taj napad američki predsjednik Donald Tramp (Trump) je naredio lansiranje najmanje 59 navodećih raketa Tomahavk na vojne ciljeve u Siriji.\nKasnije je Bijela kuća objavila izvještaj koji je optužio Siriju da je izvela napad te da je nakon njega radila s ruskom vladom na kampanji širenja dezinformacija, kako bi odbacila krivicu.\nIstražni tim je rekao da je ispitao alternativne mogućnosti za svaki napad na Ltamenah, uključujući tvrdnje vlada Sirije i Rusije, bliskog sirijskog saveznika, da su napade izveli antivladini aktivisti kako bi demonizovali vladu al-Asada.\nNo tim je izveo zaključke da su zločin počinili Asadove vojne trupe utvrdivši da su se takvi napadi mogli izvesti sam na osnovu naredbi "najviših nivoa" sirijske vojske. Ipak su, ističe njujorški list, imena odgovornih redigovana iz javne verzije izvještaja.\nUprkos značajnim dokazima o ponovljenoj upotrebi hemijskog oružja Asadovih snaga, međunarodna zajednica je učinila malo na da ih, odnosno njihove vođe, učini odgovornim, ocjenjuje Njujork tajms dodajući da je izvještaj OPCW-a ipak pružio određenu utjehu preživjelima.\nNa redu UN\nZapadne države i grupe za zaštitu ljudskih prava osudile su Siriju koja nastavlja koristiti hemijske napade na vlastito stanovništvo, napisala je agencija Frans pres (Agence France-Presse) ističući da će izvještaj istražnog tima OPCW-a biti upućen Ujedinjenim narodima da odluče o narednim koracima.\nNjemački ministar vanjskih poslova Hajko Mas (Heiko Maas) je nakon objavljivanja izvještaja rekao da "takvo grubo kršenje međunarodnog prava ne smije proći nekažnjeno", dok je Luis Šarbono (Louis Charbonneau), direktor organizacije Hjuman rajts voč (Human Rights Watcha), rekao je da se zaključci OPCW-a trebaju koristiti kako bi se odgovorni pojedinci izveli pred sud.\nŠef OPCW-a Fernando Arias istakao je da je sad na generalnom sekretaru UN-a i "međunarodnoj zajednici u cjelini da preduzmu bilo koje daljnje korake koje budu smatrali prikladnim i potrebnim".\nOčekuje se da će se tim OPCW-a kasnije pozabaviti navodnim napadom hlora 2018. godine u sirijskom gradu Dumi u kojem je umrlo najmanje 40 ljudi - istraga koja je postala glavna prepirka između Damaska i zapadnih država.\nIstovremeno, napominje AFP, Damask i dalje negira upotrebu hemijskog oružja i insistira da je predao svoje zalihe oružja na osnovu sporazuma iz 2013. godine, potaknutog sumnjom o upotrebi sarina u napadu na Gutu, predgrađe Damaska, u kojem je ubijeno 1.400 ljudi.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo (Mike) pohvalio je izvještaj OPCW, ističući da je Asadova vlada "odgovorna za bezbrojna zvjerstva od kojih se neka podižu na nivo ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti", piše CNN ocjenjujući pak da ostaje nejasno hoće li nakon zaključaka iz izvještaja, Asad platiti "neku značajniju cijenu".\n"Pozivamo druge nacije da se pridruže našim naporima na podizanju odgovornosti za sirijski režim i pridržavaju se međunarodne norme protiv upotrebe hemijskog oružja.\nNekontrolisana upotreba hemijskog oružja bilo koje države predstavlja neprihvatljivu prijetnju sigurnosti za sve države i ne može se pojaviti nekažnjeno" rekao je Pompeo.\nTrampova administracija pokrenula je zračne napade na Siriju u aprilu 2017. i u sklopu zajedničke operacije s Francuskom i Ujedinjenim Kraljevstvom u aprilu 2018. - oba u znak odmazde zbog navodnih napada hemijskim oružjem. Sada ponovo upozorava da će reagovati ako vlada u Damasku ponovo upotrijebi hemijsko oružje protiv svog naroda, rekao je visoki zvaničnik Stejt departmenta.\nGeneralni sekretar UN-a Antonio Gutereš (Guterres) rekao je da je primio izvještaj napominjući da se upotreba hemijskog oružja ne smije tolerisati, ne spominjući Asada.\nNo, ističe CNN, visoki zvaničnik Stejt departmenta smatra da Vijeće sigurnosti UN ne može poslužiti jer je u dosadašnjim pokušajima da se osudi Asadov režim Rusija uvijek ulagala veto. Stoga predlaže preduzimanje drugih akcija "političke, diplomatske i ekonomske prirode".\nAsadu ne dozvoliti da pobijedi\nOsim provincije Idlib, posljednjeg uporišta opozicionih pobunjeničkih snaga u Siriji u kojoj je smješteno stotine hiljada raseljenih civila – simbola i otpora i ekstremne brutalnosti rata u Siriji – prošlosedmični izvještaj OPCW-a je još jedan snažni podsjetnik zašto svijet ne smije priznati pobjedu za kojom Asad žudi, ocjenjuje urednički tim Obzervera (Observer), sestrinskog nedeljnika lista Gardijan (The Guardian).\nIako su slične istrage u toku, ovaj izveštaj, kakav je sada, dovoljan je da naloži hitne akcije UN-a i 193 država potpisnica Konvencije o hemijskom oružju iz 1997. (CWC) kako bi se optuženi suočio s pravdom. No, s obzirom na dešavanja iz prošlosti, šanse da će se to dogoditi uskoro ili uopšte su ipak male.\nPredvidljivo je da su SAD pozdravile izveštaj i iskoristile priliku da kritikuju Rusiju i Iran. EU je rekla da bi mogla razmotriti dodatne sankcije. A Damask je odlučno odbacio nalaze, nazivajući ih "falsifikovanim i izmišljenim". Sve to, ističu urednici Obzervera, ukazuje da nema velikih promjena.\nIpak, bilo bi lijepo biti u krivu i da međunarodna zajednica, koja je predugo izbjegavala svoje odgovornosti, konačno pokaže volju i ‘mesarev režim’, prema navodima Obzervera, osudi – ako treba u odsustvu – za Ltamenah i mnoge druge počinjene ratne zločine u Siriji, navodi se u tekstu uz zaključak kako se Asadu ne smije dozvoliti da pobijedi.\nratni zločiniLtamenahAntonio GuterešMajk PompeoDonald TrampRusijaFernando AriasUNUjedinjene nacijeOrganizacija za zabranu hemijskog oružjahemijsko oružjeSirijaBašar al-Asad\n13:31 h\t58\n22.06. 07:20 h\t17382\n22.06. 13:31 h\t58\t12560\n21.06. 20:29 h\t9286\n22.06. 14:01 h\t7051\n22.06. 15:38 h\t5083\n22.06. 13:31 h\t58\t58


Ništa od Partizana, Gaudlok u Veneciji - B92\nAmerièki košarkaš Endru Gaudlok dogovorio je uslove sa italijanskom Venecijom i postao èlan tog košarkaškog tima.\nSN Izvor: B92 ponedeljak, 21.10.2019. | 23:30\nIgrao za Lejkerse a seæam se kad nas pokidaaa u polufinalu Evrokupaa baš nas dobiše sam na kraju u jednoj od dve utakmice Uniks ode u finale al su izgubi li od Valensijee.\n(Poštovalac igre, 22. oktobar 2019 18:28)\nNe voli sarmu...\n(Dejan CZ, 22. oktobar 2019 13:44)\n@gile...Kazes Venecija prije institucije. Partizan je taj koji je odustao od Gaudloka. Da nije, odavno bi bio tu.\n(Deda, 22. oktobar 2019 11:23)\nIzvanredan igraè, ako "poludi" onda je to rang Larkina (Efes) ili Džejmsa (CSKA). Preveliki novci, preveliki rizik. Malo veæi problem je šta sa njim u odbrani.\n(Dragan Lo, 22. oktobar 2019 10:21)\nOvaj potpis Mini Mambe za Veneciju samo pokazuje da nije tu bio toliki finansijski problem na relaciji sa Partizanom vec jednostavno njegovo fizicko stanje nakon oporavka od te teske povrede, jednostavno nisu zeleli da udju u rizik za razliku od Italijana koji su to prihvatili.\nVenecija uopste ne poseduje neki zavidan budzet, dakle ni blizu kao Armani i od skoro Virtus, kod njih tesko neko da ima preko 300 000 godisnju platu, eventualno Daye i Vidmar. Ostatak rostera vam dovoljno govori, to nisu igraci sa nekom NBA ili EL reputacijom. Bramos sto je malo igrao u PAO i to je bilo odavno. Njihova najveca snaga je timska igra i odlicni trener. Na to su i uzeli dve titule u zadnje tri sezone ne na jaka imena i budzet.\n(FaLcO, 22. oktobar 2019 09:19)\n@ja@ Nisam uspeo da ukapiram da li se ti salis ili si ozbiljno mislio kada si napisao da je Gaudlok "odusevljen grobarima i da ima zelju da zaigra pred njima" ?\n(Gorki, 22. oktobar 2019 08:24)\nÈovek nije igrao mnogo dugo.\nBolje je uzeti nekog beka od silnih katova u NBA i potpisati na više godina nego dovoditi igraèa za kog ne znaš šta dobijaš zbog povrede a plaæaš ga kao zvezdu. Nema partizan prava na toliku grešku kao npr Shilb onomad.\n(ko je ovde lud, 22. oktobar 2019 01:58)\nNudili mu “casove ljubavi”\n(shone bjelovacki, 22. oktobar 2019 01:22)\nPrava istina koja leži iza ove prièe jeste da se Partizan interesovao za Gaudloka, što je podstaklo navijaèe da uðu u komunikaciju sa njim, naravno optereæuju ga video materijalom gde se vide grobari, navijanje, koreografije, i sve je to oduševilo Gaudloka, tako da se pojavila obostrana velika želja da se transfer obavi, ali je Gaudlok imao previše velike potražnje uzimajuæi u obzir njegovo trenutno fizièko stanje, a u meðuvremenu su se neke stvari dodatno izdefinisale u timu, tako da je Trinkijeri odluèio da nije neophodno nastavljati sa pregovorima. Ipak, Gaudloku navijanje grobara nije izostalo iz seæanja, tako da je prihvatio slabiju ponudu od Venecije, kako bi ipak ostvario taj san i zaigrao pred grobarima.\n(ja, 22. oktobar 2019 00:17)\nvenecija prije institucije...pff\n(gile, 22. oktobar 2019 00:15)\ndobar je on igrac zna da resi utakmicu kad nikom drugom ne ide\n(vtsns, 22. oktobar 2019 00:14)\n(Bard Živa, 21. oktobar 2019 23:51)\nEto, ipak æe igrati u Beogradu.\n(Mini Mamba, 21. oktobar 2019 23:34)


“Roda” Ise Qosje na FIRST CUT LAB Balkans 2020 :FCCG\n“Roda” Ise Qosje na FIRST CUT LAB Balkans 2020\nDugometražni igrani film “Roda” reditelja Ise Qosje i producentske kompanije ABHO Film iz Podgorice, selektovan je za ovogodišnju First Cut Lab Balkans radionicu za dugometražne igrane filmove u fazi montaže.\nFirst Cut Lab Balkans 2020 fokusira se na dugometražne igrane filmske projekte u fazi montaže, a koji potiču iz Crne Gore, Albanije, Kosova i Sjeverne Makedonije. Selektovani timovi koje čine producent i reditelj prikazuju svoje najpotpunije „rough cut“ verzije filmskih projekata u zatvorenoj sesiji, nakon koje dobijaju komentare i sugestije od filmskih eksperata sa kojima rade. Tim eksperata čine tri eminentna međunarodna filmska profesionalca, kao i jedan profesionalni konsultant iz oblasti montaže.\nRadionicu First Cut Lab vodi Matthieu Darras zajedno sa montažerom Benjaminom Mirguetom. Među mentorima koji rade sa timom okupljenim oko filmskog projekta “Roda” su: Didar Domehri, producent (Maneki Films – France), Lenka Tyrpakova, program menadžerka (Karlovy Vary IFF) i Feliks Pastusiak, producent (Film It – Poland).\nRadnja filma “Roda” smještena je u današnjoj Crnoj Gori, na samoj granici sa Albanijom, u selu nastanjenom albanskim stanovništvom, koje je dobrim dijelom napušteno. Film prati migracije stanovništva sa tog područja koje su počele još šezdesetih godina prošlog vijeka, a koje se nastavljaju i danas. Posljedice ovih migracija su glavna tema filma. Ova crnohumorna drama prati živote tri generacije žena prepuštenih samim sebi, suočene sa pitanjima o životu i smrti. Ovo je i priča o “mekoj” trgovini ljudima, priča o transformaciji mladih koji odaze u Ameriku, o kultu žene koja se bori da spasi sjećanje na muža koji je počinio samoubistvo.\n“Roda” nastaje u koprodukciji Crne Gore, Kosova, Sjeverne Makedonije i Albanije. Film je podržan od strane Filmskog centra Crne Gore, a pored regionalnih centara, projekat je podržan i od strane fonda Eurimaž.\nPhoto by: Hana Agimi\nProducenti na filmu su: Snežana Nikčević, Ivan Đurović, Bajrush Kajtazi, Festim Bajgora, Vančo Mirakovski i Florenc Papas. Scenario je pisao Isa Qosja, direktor fotografije je Gokhan Tiryaki, dok je montažer Vančo Mirakovski. Kostimografiju potpisuje Andrea Samardžić, a scenografiju Dragana Baćović. Uloge tumače: Arta Dobroshi, Shkumbin Istrefi, Flonja Kodheli, Arben Barjaktaraj, Donat Qosja.\nPartneri na realizaciji First Cut Lab Balkans 2020 su Filmski centar Crne Gore, Centar za kinematografiju Kosova, Albanski nacionalni centar za kinematografiju i Filmska agencija Sjeverne Makedonije. Glavni cilj programa je razvoj umjetničkog potencijala filmskih projekata selektovanih učesnika, a ujedno i podrška u dijelu prodaje, plasmana i vidjljivosti samih filmova.


Kefalonija leto 2018 | Terra Travel\nKefalonija je ostrvo koje pripada grupi Jonskih ostrva. To je po površini najveće ostrvo ovog arhipelaga. U upravnoj podeli Grčke, Kefalonija pripada prefekturi Kefalonija i Itaka. Klima na ostrvu je sredozemna sa dugim i toplim letima i blagim i kišovitim zimama Severno od Kefalonije je ostrvo Lefkada, a južno je smešteno ostrvo Zakintos.\nObala je duga i razuđena. Na jugozapadnoj obali ostrva, zaliv koji duboko zalazi u kopno, deli ga na veći istočni i manji zapadni deo. Istočni deo je okrenut kopnu, prepun je zaliva i rtova i ima prelepe peskovite plaže sa postepenim ulaskom u vodu, a manji zapadni deo je uglavnom nepristupačan sa obalom koja se strmo spušta u more.Doline ostrva su prekrivene maslinjacima i vinogradima, a obala predivnim plažama i mnogobrojnim naseljima.\nUkras ostrva su prelepi glavni i najveći grad Argostoli, nakadašnja prestonica Liksuri, turistički Lasi, zatim plaže i to one čuvene Mirtos i Simi, koje su zbog svoje neverovatne prirodne lepote i geografskog položaja izabrane za snimanje filma holivudske produkcije Mandolina kapetana Korelija.\nSvoj prevoz do odredišta rezervišite na linku Beograd – Grčka.


POSETA MAKRONA BEOGRADU: Jedna od glavnih tema razgovora tokom posete biće o Kosovu i Metohiji! • HAPPYTV.RS\nPOSETA MAKRONA BEOGRADU: Jedna od glavnih tema razgovora tokom posete biće o Kosovu i Metohiji!\nJedna od glavnih tema razgovora predsednika Francuske Emanuela Makrona tokom njegove posete Beogradu,biće Kosova i Metohiji, jer želi da pomogne u rešavanju tog pitanja, tim pre što je održavanje samit u Parizu na ovu temu propalo, ocenjuje dopisnik francuske televizije.\n"Pošto je Makron zajedno sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel odlučio da se uključi malo više u rešavanje situacije oko Kosova sigurno će to biti jedna od glavnih tema tokom razgovora sa predstavnicima srpske države“, naglasio je on.


8010 CTS: TERRA Srbija d.o.o.\nUpoznajte malu mašinu sa velikom reputacijom\nMikro bager 8010 CTS, 1028kg je kompaktna mašina sposobna da ostvari visoke performanse u skučenim prostorima, uključujući prostore između zgrada ili u baštama iza kuće. U stvari, ovo je najmoćnija mašina ove veličine na tržištu.\nMikro bager 8010 CTS može dramatično da skrati vreme i potrebe za radnom snagom (jedan čovek i mašina) koja je potrebna za intenzivne poslove iskopavanja.\nMikro bager JCB 8010 CTS je dovoljno mali da može da se prevozi do mesta radova, a raspolaže brojnim radnim elementima za još veću prilagodljivost.\nJCB 8010 CTS je projektovan da maksimizuje produktivnost bez angažovanja radne snage. Zbog toga smo obezbedili da se dnevne servisne provere obavljaju brzo i jednostavno, dok rezervoar za gorivo kapaciteta 11,5 litara obezbeđuje ceo dan rada. Creva su, radi zaštite, sprovedena kroz strelu.\nI, pošto je 8010 CTS laka kategorija, sa malim pritiskom na podlogu, idealan je za poslove nivelacije zemljišta (bez sabijanja), pre zatravnjivanja. Proširenje hodnog stroja i cevasta strela još više povećavaju performanse.\nDa bi se obezbedilo da, vodeće u klasi, performanse JCB 8008 budu pristupačne najširoj publici, napravljen je da bude ekstremno udoban i lak za korišćenje. Ugrađen je izuzetno prostran prostor za noge i nema prekidača za konverziju koji bi zbunjivali. Sve funkcije rade nezavisno jedna od druge, što znači da i profesionalci i početnici mogu da shvate brzo i jednostavno kako da koriste ovaj mikro bager.\nJCB 8010 CTS mikro bager je neverovatno prilagodljiva mašina. Vodeći u klasi 13,8kW motor, proširenje hodnog stroja, vodeća u klasi dubina kopanja i dohvata omogućuju mu da izvršava širok opseg zadataka.


Početna Vijesti BiH Detalji presude o Srebrenici: Krivica Holandije “10 posto”, porodice žrtava mogu tražiti...\nRiječ je o osobama koje su nakon pada Srebrenice 11. jula zatražile spas u krugu baze UN-a. Holandski bataljon je, umjesto da im pruži zaštitu, što je i bio mandat UN-a u do tada zaštićenoj zoni, građane Srebrenice istjerao iz baze nakon čega je počelo razdvajanje muškaraca od žena i djece.\nMuškarci su likvidirani u sklopu masovnog ubijanja s ciljem eliminisanja bošnjačkog naroda iz tog područja BiH, što je jednom riječju – genocid.\nPodsjećamo, 2014. i 2017. godine, prilikom prve presude i apelacije, mišljenje suda je bilo kako odgovornost iznosi 30 posto, jednako koliko i procijenjena vjerovatnoća da bi zarobljeni muškarci preživjeli namjeru Vojske Republike Srpske da je holandski bataljon zaštitio nemoćne muškarce u bazi.\nIpak, sud je zaključio da je Holandija odgovorna jer muškarcima u bazi nije dat izbor u vezi s tim da li žele ostati ili napustiti bazu.\nPored toga, navodi sud, holandski bataljon je pomogao evakuaciju civila, čime je vojnicima VRS-a omogućeno odvajanje muškaraca. S druge strane, sud tvrdi da drugačije postupanje holandskih vojnika gotovo sigurno ne bi spriječilo pripadnike VRS-a da samostalno započnu selekciju i odvajanje muškaraca.\nIpak, vjerovatnoća za preživljavanje Bošnjaka u slučaju drugačijeg postupanja nije nepostojeća.\nShodno tome, Vrhovni sud Holandije je pravosnažno odlučio da je holandski bataljon u okviru mirovnih snaga Ujedinjenih nacija nezakonito postupio prema muškarcima Bošnjacima koji su u njihovoj bazi zatražili zaštitu od vojnika VRS-a.\nPrethodni članakTeočak je za agresora ostao neosvojeni bedem (AUDIO+FOTO)\nSljedeći članakU Sapni u ponedjeljak počinje turnir u malom nogometu „17 zlatnih“


Berzanski indeksi opominju : Svijetom se širi miris velike ekonomske krize | Kliker.info\nBerzanski indeksi opominju : Svijetom se širi miris velike ekonomske krize\nBerzanski indeksi u Sjedinjenim Državama i Evropi oštro su pali u svijetlu sve veće zabrinutosti da bi svijet mogao da zahvati još jedna duboka ekonomska kriza.Ključni američki berzanski indeks Down Jones pao je za više od 500 poena, sto je najveci pad od oktobra 2008. Evropske berze takođe su zabilježile velike padove – do četiri odsto. Investitori prodaju akcije, dok se svijetom širi strahovanje u pogledu ekonomske situacije u Sjedinjenim Državama, Evropi i Japanu.\nJu;era[nji izvještaj o stanju američke privrede novi je dokaz slabog tržišta rada. Ukupno 400 hiljada nezaposlenih radnika se prošle nedjelje prvi put prijavilo za nadoknadu za nezaposlene, što je neznatan pad u odnosu na prethodnu sedmicu. Finansijski stručnjaci navode da taj broj mora da bude manji od 375 hiljada i da se zadrži na tom nivou neko vrijeme, kako bi kompanije imale dovoljno povjerenja u ekonomiju da zaposle nove radnike.\nEvropska centralna banka u međuvremenu je saopštila da je nastavila da kupuje obveznice zaduženih vlada, pokušavajući da spreči izbijanje dužničke krize u Italiji i Španiji, zbog koje je Grčka bila primorana da obezbjedi dva, a Irska i Portugal po jedan paket međunarodne finansijske pomoći. Centralna banka je takođe najavila da će obezbjediti više hitnih zajmova bankama koje drže obveznice prezaduženih evropskih vlada. Japan je pak najavio da će ubaciti 126 milijardi dolara u privredu, da bi oslabio jen i ojačao izvoz.. (Kliker.info-VoA)


Grčka traži zajednički paket pomoći\nGrafit "Vatra u bankama" ispisan na ulazu u jednu grčku banku u Atini, tokom aktuelnih pregovora sa MMF\nGrčka je danas zatražila aktiviranje zajedničkog paketa pomoći evrozne i Međunarodnog monetarnog fonda, jer je pritisak tržišta znatno podigao troškove pozajmljivanja, koje Atina ne može pokrije.\nU paketu za spasavanje dogovorenom početkom ovog meseca, nalaze se zajmovi drugih država evrozone u visini do 35 milijardi evra sa kamatom od pet odsto, i oko deset milijardi evra zajma od MMF-a sa kamatom od 3.75 procenta.\nIako je grčka socijalistička vlada isticala da će novac za plaćanje dospelih obaveza uzimati na tržištu i da neće posezati za paketom pomoći koji su zajednički ponudili evrozona i Međunarodni monetarni fond, osim u krajnjoj nuždi - taj trenutak je veoma brzo došao.\nPremijer Jorgos Papandreu je kazao da tržišta nisu pozitivo reagovala na grčke mere štednje i da je sad iz "nacionalne i preke potrebe" neophodno\nEU je povećala svoju procenu grčkog budžetskog deficita, a vodeća agencija snizila kreditni rang Atine, što je dovelo do novog podizanja troškova pozajmljivanja teško zadužene države.\nSve veći ukupan dug\nTako na tržištu ulagači zahtevaju visoke kamate - od preko 8,7 odsto - za kupovinu grčkih državnih obveznica. Statistička agencija EU, Eurostar, revidirala je grčki budžetski deficit na 13,6 proceneta bruto domaćeg proizvoda zemlje sa ranijih 12,9 odsto, i kaže da je moguće dodatno uvećanje za pola procenta.\nTaj nivo zaduženosti je četiri puta veći od granice koju je postavila EU za 16 država koje koriste evro. Atina naglašava da cilj smanjenja deficita za najmanje četiri odsto u ovoj godini ostaje neizmenjen.\nSinoć je agencija Mudi (Moody's Investor Services) umanjila svoj rejting grčkog duga za jedan poen, na A3 sa A2, uz opomenu da su nova smanjenja moguća. Evro je preko noći pao tako da je vredeo 1.3202 dolara da bi se nakon aktiviranja zajma blago oporavio na 1.3315, što znači da su investitori pozitivno reagovali na vest o pomoći ali je pitanje kakva će biti vrednost zajedničke valute na duže staze jer po prvi put od njenog uvođenja jedna članica evrozone je zatražila ovakvu intervenciju. Američki dolar je ove godine ojačao za pet odsto.\nGrčkoj je samo ove godine potrebno 54 milijardi evra. Ukupan dug prelazi 300 milijardi evra.\nU Atinu je početkom sedmice stigla delegacija EU i Međunarodnog monetarnog fonda. Izvršni direktor MMF Dominik Stros Kan (Dominique Strauss-Kahn) je uoči zahteva Grčke izjavio:\n“Jasno je da je situacija u Grčkoj veoma ozbiljna ne samo za njenu makroekonomsku stabilnost već ima negativne efekte i izvan ove zemlje. Zbog toga smo veoma zabrinuti.”\nDanas su povećani i troškovi pozajmljivanja Portugaliji, što ukazuje na ranjivost i drugih članica evrozone koje su akumulirale velike dugove kao posledica svetske ekonomske krize.\nPredstavnici EU i MMF na pregovorima u Atini


Kako izabrati verenički prsten? - Pasarela\nVrlo često devojke pomažu svojim muškarcima pri izboru poklona. Ipak, verenički prsten je nešto što definitivno muškarac treba da izabare bez pomoći svoje izabranice. Naravno, može da ima pomoć prijatelja i prijateljica, rođaka, sestre, majke, njenih drugarica itd, ali njenu pomoć konkretno u ovom slučaju verovatno neće imati.\nPored stresa koji donosi sam čin prosidbe, kupovina vereničkog prstena takođe može biti stresna i dodatno otežava situaciju. Imamo nekoliko predloga za vas, kako da taj prsten bude originalan, da bude poseban i kako da je i samim izborom prstena oduševite. Na vama je zatim da osmislite i orginalan način i trenutak prosidbe.\nDa li ste razmišljali o vereničkom prstenu po porudžbini?\nDa li ste znali da određene zlatare rade verenički prsten po porudžbini. Naravno da u svakoj zlatari ima bezbroj raznog vereničkog prstenja, raznih oblika, boja, veličina, onih skupljih i onih povoljnijih. Međutim, ako želite da taj verenički prsten bude poseban, zašto onda ne biste sami osmislili kako će da izgleda. To ne mora da bude ništa komplikovano. Samo treba da se setite svega što vaša devojka i lepša polovina voli. Da li voli jednostavnije stvari, da li je fokusirana na detalje, da li voli boje i koje boje voli, da li voli dijamante ili neki drugi dragi kamen i sl. Napravite listu stvari koje voli i koje možete iskoristiti kako biste zajedno sa iskusnim zlatarima kreirali prsten i tako odite u zlataru, gde će vam sigurno preporučiti mnogo načina na koji mogu da vam izrade vereniči prsten. Takvo vereničko prstenje se u mnogome razlikuje, ne po kvalitetu, niti po ceni, već se razlikuje po unikatnosti, jer će takav verenički prsten imati samo vaša devojka, buduća verenica. A to samo znači da je ona posebna, odnosno da je za vas ona najposebnija i da zaslužuje nešto drugačije i originalno.\nDragi kamen na vereničkom prstenju\nOno što će definitivno krasiti jedan verenički prsten je dragi kamen. Vereničko prstenje se po tome i razlikuje i izdvaja od običnog prstena. Da li će to da bude safir, dijamant, rubin, smaragd zavisi od toga šta preferira vaša devojka. U suštini treba da pronađete simboliku dragog kamena, kako biste joj prezentovali zašto ste upravo taj dragi kamen odabrali za nju. To će je još više vezati za sam verenički prsten i to će dati jednu posebnu čar celom tom činu, ali i vašem odnosu.\nDa li mora da bude od zlata?\nKada su burme u pitanju uglavnom se ljudi odlučuju za zlato i tu nema mnogo dileme, ali kada je vereničko prstenje u pitanju tu već ima mnogo različitih slučajeva i priemera. Dakle, vereničko prstenje može da bude i srebrno i zlatno i tu ne postoji mnogo pravila ni zahteva. Naravno da bi bolje bilo da to bude zlatno, ali mnogi nisu u situaciji da priušte zlatan prsten, te je naravno i srebro i te kako dobrodošlo upravo zbog toga što je u ovom slučaju jako bitna pažnja. Ukoliko birate srebrni prsten, gledajte da bude kvalitetnije, da bude rodinirano, odnosno obloženo sa dva sloja srebra i da drago kamenje bude lepo pričvršćeno da ne bi ispadalo.\nMomo Kapor o nekadašnjim očevima, muževima, dedama\nUvek interesantne latinske poslovice od “A do Ž”


Lomas del Tule, Los Cabos - Wikipedia\nLomas del Tule, Los Cabos\n22°58′16″N 109°47′31″W / 22.97111°N 109.79194°W / 22.97111; -109.79194\nLomas del Tule na karti Meksika\nLomas del Tule je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Baja California Sur, u opštini Los Cabos.\nPrema proceni iz 2014. godine u naselju je živelo 53 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 41 m.\nLomas del Tule, Los Cabos na Wikimedijinoj ostavi\nLomas del Tule, Los Cabos na Projektu Open Directory


Naručivanje pesama – običaj koji nestaje — Page 2 of 2 — Wannabe Bride\nMožeš li da zamisliš čekanje u smislu "ništa pre braka"?\nNe žalite se na muziku. Ako vam ne odgovara, ne morate da učestvujete u veselju, niko vas ne tera da igrate i skačete (mada nije pristojno ni da samo sedite). Možda biste se super proveli da je muzika drugačija, ali nije – birali su je mladenci i to treba da poštujete. Izraz pristojnosti i dobre volje je da igrate kolo, tamo gde se igra kolo (poznavanje sopstvenih narodnih igara, kao i poznavanje osnovnih plesova spada u opštu kulturu), da đuskate tamo gde se đuska i da plešete tamo gde se pleše.\nMožete da se konslutujete sa mladencima i da ih pitate kakav su dogovor napravili sa muzikom, da znate šta da očekujete, ali nemojte ih zamarati i insistirati na tome da ubace vaše želje u spisak. Možda je vaš izbor sasvim adekvatan i uklapa se u vrstu muzike koja se svira ili sluša, ali vaše je da poštujete želje mladenaca i da uzmete učešća u slavlju koliko možete.\nDa li vaše raspoloženje i provod na nečijem svadbenom veselju toliko zavisi od muzike? Pa, postoji neko kome je sve to mnogo važnije nego vama – a to su mlada i mladoženja. Venčanje i svadbeno veselje je njihov dan, koji treba da pamte i prepričavaju. Vi ste tu da uveličate njihovo slavlje, pa pokušajte da to i učinite i prilagodite se onome što su oni odabrali i što vam je servirano.


MILOJEVIĆ KAO IZ TOPA: Partizan je... | Najnovije vesti - Srbija danas\n06.12.2019. • 06:15 Srbija Danas\nTrener košarkaša Mege Dejan Milojević rekao je da će predstojeća utakmica protiv Partizana biti pravi pokazatelj gde se njegova ekipa nalazi "u odnosu na najjače ekipe" ABA lige. Utakmica će se igrati sutra od 20 časova u beogradskoj hali "Ranko Žeravica".\n- Igramo protiv Partizana koji ima izuzetno kvalitetnu ekipu i dubok roster. Jedni su od favorita za osvajanje ABA lige i ovakve utakmice su odlične za nas da vidimo gde se nalazimo u odnosu na najjače timove- rekao je Milojević.\n- Nama je puno značila pobeda u Laktašima u prošlom kolu, kao i način na koji smo došli do nje i sigurno je da smo se kao ekipa dodatno podigli. Protiv Partizana moramo da odigramo agresivno u odbrani uz veliku energiju na terenu, a za šta će to biti dovoljno na kraju, videćemo. Sigurno je da želimo da se predstavimo u što boljem svetlu i verujem da će publika u hali imati priliku da uživa u dobrom meču- istakao je Milojević.\nKK Partizan KK Mega Bemaks Dejan Milojević Grobari


PORTAL KRUG - OD LOŠEG SCENARIJA NEMA DOBROG FILMA\nPrevious Article NE ZARAĐUJE 60 ODSTO MLADIH\nNext Article FESTIVAL SCENARIJA POČINJE 13. AVGUSTA\nPublika će do 17. avgusta imati priliku da vidi 15 dugometražnih domaćih filmova snimljenih između dva festivala, od kojih će 14 biti u festivalskoj konkurenciji.\nGlumac Marko Nikolić, koji je festival zvanično proglasio otvorenim, naveo je da sebe smatra jednim od začetnika i ideologa ovog festivala, zato što je bio prijatelj i kolega scenarista Mikija Stamenkovića, Jovana Rančića, Vojislava Minića, koji su ovaj festival održali i u najtežim danima.\nOn je istakao da je, kao rođeni Kraljevčanin, u Vrnjačkoj Banji proveo možda najlepše dane svog detinsjstva i mladosti i da mu je drago što je banjski festival,svojim dignitetoom i ozbiljnošću, uspevao da opstane rame uz rame sa niškim.\n- U filmu je sve značajno, a iako dobar scenario nije garant dobrog filma, za dobar film je dobar scenario neophodan - smatra Nikolić i pojašnjava da ponekad reditelji i glumci pristaju da snime i ono što nema dobar scenario, ali da „nema nikakvog čuda koje bi takav film spasilo“.\nPrema oceni Nikolića, sve drugo može nekako da se nadoknadi, ali od lošeg scenarija – dobrog filma nema.\nNovi umetnički direktor FFS je takođe glumac Marko Živić, koji je izjavio da je počastvovan tom ulogom i da manifestaciji koja postoji već 41 godinu želi da pomogne savetima i idejama, zato što je „film najbolja reklama jedne države“.\n- Film je spoj deset umetnosti i kao kada zidate kuću, scenario je kao temelj, a od drugih umetnosti zavisi da li ćete napraviti vikendicu, ozbiljnu kuću, soliter, ili zgradu na Menhetnu od tog filma - istakao je Živić, ocenjujući da ovogodišnja produkcija, koja je iznedrila šest debitanata scenarista jeste pravo ogledalo društva, zato što je zadatak filma da postavlja pitanja.\nGoran Radaković, koji je gost festivala kao glumac u dva filma, smatra da će festival imati smisla ako oni koji budu odgledali filmove budu srećniji.\n- Scenariste uvek plaćaju na kraju, teško se bore za svoje novce,ali ničega nema dok nema scebarija. Iskusni scenaristi umeju da odigraju igru i zato je lepo što postoji ovakav festival scenarija, jedinstven u Srbiji, a redak i u svetu - poručio je Radaković.\nPrve festivalske večeri prikazana su dva filma: “Zona Zamfirova – drugi deo“ (scenarista Ivane i Miroslava Mitrovića, kojim je festival otvoren) i „Rekvijem za gospođu“ J.“ (Bojana Vuletića). Dvoje glavnih glumaca u filmu „Zona Zamfirova 2“ Brankica Sebastijanović i Milan Vasić, jedva su čekali da vide reakciju festivalske publike, posle odličnih ocena bioskopske publike posle premijere.\nPrema njihovim rečima, poslednjih godina mladi glumci dobijaju sve više šanse, a njihovo je zadovoljstvo što je film kojim je festival u Banji otvoren, prošle zime vratio publiku u bioskope.\nDo četvrtka 17. avgusta, publika će u banjskom bioskopu i u amfiteatru imati prilike da vidi i filmove: „Vetar“ Tamare Drakulić, „Ime :Dobrica, prezime:nepoznato“ Srdje Penezića, „Stado“ Nebojše Romčevića, „Santa maria della Salute“ Zdravka Šotre, „Povratak“ Predraga Jakšića, „Jesen samuraja“ Danila Bećkovića, „Afterparty“ Luke Bursaća, „Naši očevi, majke i njihova deca“ Sanje Savić, „Kozje uši“ Marka Kostića, „Slepi putnik na brodu ludaka“ Gorana Markovića, „Igla ispod praga“ Ivana Marinovića, „Biser Bojane“ Milana Karadžića i, poslednjeg festivalskogdana van konkurencije film Emira Kusturice „Na mlečnom putu“.\nOd pratećih programa festival ove godine ima u Zamku kulture izložbu „Mija Aleksić – biti glumac“, dok će u salonu vrnjačke biblioteke biti predstavljene knjige „Kosovo, vera i pomirenje“ Gorana Radovanovića i „Mrtvi“ Slobodana Novakovića.\nTokom trajanja festivala radiće i tradicionalna škola filmske dramaturgije „Slobodan Stojanović“, a biće održan i simpozijum na kome će se razgovarati o novom zborniku Jugoslovenske kinoteke.\nTradicionalno, festivalski žiri dodeliće prvu, drugu i treću nagradu za scenario – povelje, uz novčani iznos.\nŽirijem ove godine predsedava Filip Feti Dautović,redovni profesor Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, uz prošlogodišnjeg pobednika festivala - reditelja i scenaristu Stevana Filipović i dramskog pisca, scenaristu, glumca i reditelja Milana Jelića.\nŽiri kritike, kako je najavljeno dodeliće nagradu „Slavko Lazarević“ lista „Ilustrovana politika“.


TRUDNA ŠESTI PUT U 5. DECENIJI: Starleta ima decu sa tri različita muškarca, a sada čeka bebu s MLAĐIM DASOM | Zvezde i tračevi\nTRUDNA ŠESTI PUT U 5. DECENIJI: Starleta ima decu sa tri različita muškarca, a sada čeka bebu s MLAĐIM DASOM | Mondo Portal\nTRUDNA ŠESTI PUT U 5. DECENIJI: Starleta ima decu sa tri različita muškarca, a sada čeka bebu s MLAĐIM DASOM 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.01.2021. / 23:53\nTRUDNA ŠESTI PUT U 5. DECENIJI: Starleta ima decu sa tri različita muškarca, a sada čeka bebu s MLAĐIM DASOM\nAutor Anja Konstantinović 03.01.2021. / 23:53\nStarleta Kejti Prajs (42), poznata po brojnim skandalima i plastičnim operacijama otkrila je da čeka šesto dete.\nOna je do sada već majka Harviju (18), Džunioru (15), Princes (13), Džetu (7) i Bani (6), koje je dobila sa tri različita muškarca, a sada bebu čeka sa novim dasom Karlom Vudsom (31).\nJELISAVETA ORAŠANIN POKAZALA TRUDNIČKI STOMAK: Pogledajte kako izgleda nekoliko dana pred porođaj! (FOTO)\nVest je saopštila na Instagramu, objavivši bočicu folne kiseline, uz šta je napisala: "Da, to je vreme! Spremi se, Karl. Volim te".\nPodsetimo, Kejti pažnju javnosti privlači i zbog sina Harvija koji ima skoro 180 kilograma, problem sa ishranom, ali i mnogo zdravstvenih problema.\nKontroverzna Kejti rekla je da je veoma zabrinuta jer njen sin Harvi krade smrznute pice i jede ih sirove i očajnički pokušava da pronađe hranu.\nInače, Harvi, koga je Prajsova rodila sa 23 godine, boluje od retkog genetskog poremećaja - sindroma Prader Vili, od autizma i ADHD-a, a delimično je i slep.\nZbog teškog zdravstvenog stanja, Harvi sumanuto traži hranu, a ako ne smrša rizikuje da dobije srčani udar.\nSORAJI ISPALI SILIKONI U NOVOGODIŠNJOJ NOĆI: Duboki dekolte i još doblji šlic napravili pometnju na Instagramu!\nSPREMNA ZA ULOGU MAJKE: Tamara pred sam porođaj otkrila koje ime će dati ćerkici - možda i nećete biti iznenađeni!\nSTANIJA ULAZI U ZADRUGU POSLE NOVE GODINE? U minusu sam 100.000 evra zbog Kristijana Golubovića!\n05.01.2021. / 03:15\nalal joj ona stvar. Nije starleta nego savesna žеna koja je svetu dala 6 puta više sebe\n04.01.2021. / 12:06\nIsti Cvija na drugoj slici.\n04.01.2021. / 00:35\nBitno da se mama hefće!!


Reciklirani novac – prvi put u Srbiji - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Reciklirani novac – prvi put u Srbiji\nAh Neša 8. novembar 2011. Festivali Postavite komentar\nSvako ko donese dve istrošene baterije na „Green Screen Fest“ dobija na poklon olovku od recikliranog novca.\nGrađani koji se budu odlučili da posete neke od sadržaja Međunarodnog festivala ekološkog filma „Green Screen Fest“ (filmski program, radionice, izložbe) od 14. do 16. novembra u Sava centru, biće u prilici da dobiju nesvakidašnji poklon – olovku od recikliranog novca, sa oznakama Festivala. Jedini uslov za dobijanje olovke za svakog posetioca je da ponese najmanje dve korišćene baterije i odloži ih na naznačeno mesto.\nImajući u vidu da su stare baterije jedan od najmanje recikliranih proizvoda, organizatori Festivala – Centar za unapređenje životne sredine su se odlučili da na ovaj način podstaknu reciklažu korišćenih baterija. (danubeogradu.rs)\nTagovifestival green screen fest reciklaža\nPrethodni Prijavljivanje parova za treći pokušaj vantelesne oplodnje\nSledeći Program Green Screen Festa


Početna strana » Državne obveznice Srbije namenjene investitorima iz dijaspore\nSvetska ekonomska i finansijska kriza, između ostalog, uticala je i na javne finansije u većini zemalja. Sa jedne strane, prihodi su smanjeni kao rezultat slabije privredne aktivnosti, a sa druge strane, rashodi su povećani kao rezultat potreba za subvencionisanjem privrede, odnosno stimulisanjem privredne aktivnnosti. Kao rezultat svega, veliki broj zemalja generiše fiskalne deficite, odnosno povećava svoj javni dug. Ovo pak, ugrožava održivost javnih finansija, pa većina zemalja teži da pronađe što kvalitetnije, odnosno jeftinije izvore finansiranja.\nZemlje koje su već uveliko zapale u dužničku krizu, poput Portugalije i Grčke, se na razne načine dovijaju da povrate svoj kreditni rejting i obezbede održivost javnog duga. Grčka će, u cilju smanjenja javnog duga kod zemalja EU, u bliskoj budućnosti emitovati obveznice namenjene grčkoj dijaspori. Na ovaj način bi se postigao dvostruki efekat, Grčka bi imala pristup sredstvima za finansiranje svog javnog duga i ujedno bi se njen kreditni rejting poboljšao ukoliko bi investitori grčke dijaspore imali poverenje u ovaj finansijski program njihove matice. Ovaj pokušaj Grčke da obezbedi održivost svog javnog duga nije novi, niti je jedinstven, već se oslanja i na iskustva drugih zemalja sa „bogatom“, a pre svega lojalnom dijasporom koje su na ovaj način pribavljale nove izvore finansiranja kao što su Izrael i Indija. Imajući u vidu dinamiku i potrebe za zaduživanjem Srbije – ostavljajući trenutno po strani tradicionalni značaj međunarodnih finansijskih institucija kao glavnih poverilaca države Srbije te novo-uvedena ograničenja kroz fiskalna pravila – postavlja se pitanje: da li bi država Srbija mogla da emituje hartije od vrednosti koje bi kupovala srpska dijaspora i da li bi to bilo izvodljivo, odnosno opravdano?\nNajpre, postavlja se pitanje da li srpska dijaspora ima kapacitet da u značajnijoj meri finansira državu Srbiju? Srba u zapadnoevropskim i zemljama severne Amerike ima oko 1,8 miliona dok je Grka najmanje 2,5 miliona u najbogatijim zemljama sveta. Sa druge strane, opšte je mišljenje – i pored odliva intelektualne populacije tokom poslednje decenije prošlog veka – da bogatstvo i kvalitet srpske dijaspore nije na nivou Grčke, pa je samim tim i manji potencijal za potrebe finansiranja. Međutim, trenutne potrebe Srbije su značajno manje od Grčke – javni dug Grčke je preko 200 milijardi evra, dok je dug Srbije „svega“ oko 12 milijardi evra. Ipak, pod pretpostavkom da 5% dijaspore iz razvijenih zemalja investira u državne obveznice po 5.000 evra, moglo bi se prikupiti oko 450 miliona evra, što svakako nije mnogo, ali bi se neki infrastukturni projekti mogli finansirati. Ova računica prilično je konzervativna, naročito ako se ima u vidu da se od srpske dijaspore godišnje dve do tri milijarde evra sliva u maticu, što svakako upućuje na znatno veći finansijski potencijal. Dodatno, transferisanje dela doznaka u finansiranje države, delimično bi smanjilo privatnu potrošnju imajući u vidu da, prema istraživanjima, značajan deo doznaka ide u potrošnju i to uglavnom kroz kupovinu roba iz zemalja iz kojih doznake potiču.\nPored pitanja potencijala, važno je i pitanje poverenja dijaspore u državu Srbiju. Znamo da je dijaspora mnogobrojno puta finansirala stanovništvo matice, doduše nikad putem uređenog finansijskog tržišta već uglavnom putem doznaka. Ovaj priliv deviznih doznaka je preko potrošnje finansirao nacionalnu ekonomiju u najtežim vremenima. Emitovanjem ovakvih obveznica po prvi put bi njihove investicije u maticu Srbiju bile u vidu jasno definisanih finansijskih istrumenata i, za promenu, bi bile u formi štednje, a ne donacija. Ipak, kao što je pomenuto glavni problem može biti poverenje u državu. Naime, građani kako Srbije tako i oni koji iz dijaspore se dobro sećaju sličnih javnih zajmova koji su propali, poput ’’Stare devizne štednje’’, ’’Zajma za privredni preporod Srbije’’ i slično. Zbog tih neuspeha i sama pomisao na nešto slično izaziva negativne reakcije kod mnogih građana.\nDa bi se izbegle ove investicione katastrofe iz prošlosti i ponovo zadobilo poverenje dijaspore, moralo bi se mnogo uraditi na obezbeđenju kod ovakvih transakcija, a jedan od predloženih modela mogao bi biti:\nKao prvo novcem prikupljenim od ovih obvezica bi se isključivo mogli finansirati infrastrukturni projekti , kao na primer izgradnja ’’Koridora 10’’\nAko se zadržimo na primeru ’’Koridora 10’’ onda bi država morala da osnuje akcionarsko društvo ’’Koridor 10’’ i njegove akcije založila kao garnciju za obveznice namenjene dijaspori. Na taj način bi se otklonio veliki deo default rizika, a se druge strane država bi bila primorana da se ponaša kao dobar menadžer u upravljanju novnastalog akcionarskog preduzeća kako bi uspela isplati kupone na emitovane obveznice.\nPitanje izdavanja obveznica namanjenih dijaspori važno je još sa nekoliko stanovišta, a može da bude, ukoliko se sve odradi kako bi trebalo, most između dugoročnije veze dijaspore sa maticom. Jer, država mora da vrati poljuljani kredibilitet prema stanovništu koje je svojevremeno otišlo iz zemlje. To može uraditi samo tako što će iskoristiti ukazano poverenje dijaspore tako što bi taj novac uložila u konkretne projekte, a lojalnost dijaspore bi mogla biti cenjena i kroz nešto veću cenu (kamatnu stopu) na te obveznice (trenutno država emituje obveznice ročnosti 15 godina sa kamatnom stopom od 5,85%). Sa druge strane, dijaspora, naročito onaj deo koji se školovao u Srbiji, a kasnije je to znanje unovčio na Zapadu, ima moralnu obavezu da se „oduži“ državi koja je investirala u to školovanje. Jedan od načina bi bio taj da kupi te obveznice, što bi bio svojevrstan test države da li može da ispuni svoje obaveze, a u slučaju pozitivnog ishoda mogle bi se otvoriti i druge investicione mogućnosti u zemlji.\nNa kraju, ali i ne manje po značaju, dijaspora bi imala i ekonomski interes da kupuje državne obveznice. Naime, ovih dana bili smo svedoci vesti da mnogi strani državljani štede u Srbiji jer su kamatne stope ovde veće nego na Zapadu. Samim tim, našim ljudima na privremenom radu u inostranstvu se više ispati da štede kroz kupovinu srpskih obeznica nego da štede u tamošnjim bankama.\nDakle, ideja o emitovanju obveznica namenjenih srpskoj dijaspori je, u najmanju ruku, zanimljiva, izazovna i tehnički veoma zahtevna, ali je izvodljiva. Uostalom, to pokazuju i relevantna međunarodna iskustva. U konkretnom primeru Srbije, ova vrsta finansiranja ima dodatni značaj jer može smanjinti visoku zavisnost zemlje za eksternim izvorima finansiranja, ali vratiti važno, a poljuljano poverenje između dijaspore i matice. Međutim, neka loša iskustva ukazuju da se, čak i kod formulisanja i plasaranja ove ideje, a kamoli njene realizacije, mora biti više nego oprezan.\n22. Februar 2011. at 18:11\nPostovani gospodine Milosavljevic, Sa zanimanjem sam procitala vas clanak o izdavanju drzavnih obveznica i kupovini istih od strane dijaspore. Ja vec 16 godina zivim u Engleskoj i po tom kvantitativnom podatku, prestavljam dijasporu. Od septembra meseca studiram za MBA na Londonskom fakultetu. To je Masters in Business Administration, za vase citaoce koji nisu upuceni u to sta predstavlja ovaj masters, samo u kratkim crtama da pojasnim. Ovde se istrazuju trenutna kretanja u micro i macroekonomiji, poslovna etika i obaveza zaposlenih/menadzera prema drustvu, promena menagementa, finasijska konstrukcija javnih preduzeca, strateska politika preduzeca, organizacije i upravljanje ljudima, itd, ima 16 modela. Razlog zasto koristim izraz, “istrazuje” a ne, “uci”, je taj sto, da bi se doslo na ovaj Masters, moraju se ispuniti odredjeni uslovi i to ne smao akademski, vec i nivo iskustva. Razlog ovom mom velikom uvodu, je upravo taj, da zelim da “pojasnim”, da moja zapazanja na vasu temu, nisu samo kao predstavnika dijaspore, vec i nekoga ko aktivno participira u trenutnim ekonomskim kretanjima.\nVasa predpostavka o misljenju i sentimentu dijaspore u kompetentnost drzave i profesionalizmu poslovnih ljudi u nasoj zemlji da ce se sredstva prikupljena prodajom obveznica savesno i moralno korisiti u namenjene svrhe, je tacna. Na zalost, ne tako davna istorija nas je “naucila”, da sa oprezom primamo ovakve i ovima slicne predloge. Jos jedan elemenat koji podupruje takvo misljenje je i korupcija koja jos uvek u velikoj meri “vlada” u privrednim krugovima, neprofesionalna etika, nedostatak poslovne socijalne svesti, neorganizovanost i nestrucnost naseg menadgmenta, ili barem, onako kako dijaspora ocenjuje problematiku nasih mendzera. Podatak koji iznosite, da nasa dijaspora nije tako “jaka” kao Grcka, je sasvim tacna. Medjutim, ukoliko bi postojala bolja povezanost dijaspore, poverenje u kompetentnost nase vlasti, veca transparentnost u informaciji o raspodeli prikupljenih sredstava i opravdanost ovakve vrste finansiranja, mogla bi se prikuptiti, verujem, znatna sredstva. Vi ste pravilno identifikovali koja su ogranicenja o realizaciji ove vrste finansiranja. Ali, zasto bi dijaspora zelela da pomogne matici, reci cu Vam, u ime mnogih nas koji delimo isti sentiment. Ko se odrekne svog porekla, odrice se sebe, odnosno, naravno da mi osecamo duznost da vratimo nesto drzavi koja nas je iskolovala. Ali, Postovani, svi mi takodje osecamo, da je to bila neka “druga” drzava. Ne ulazeci vise u detalje ekonomske politike, ili ne politike nase zemmlje, a opet posto je deo vaseg clanka itekako povezan sa ekonomijojm, dala bih jos jedan komentar. Srbija, iako ima potencijal da smanji svoj spoljasnji deficit, i dalje odbacuje dugotrajniji i realniji nacin smanjenja duga. Smanjiti javnu potrosnju, re-evaluirati uvoznu politiku, usmeriti istrazivanja i prepoznati koja je komparativna prednosti nase privrede, ulagati u “intangible assets”, tj. prepoznati vaznost etickog poslovanja i njenog uticaja na profitabilitet preduzeca, a samim tim i sveukupne privrede. I na kraju takodje da dodam, u dijaspori ima i mnogo poslovnih ljudi, koji bi itekako mogli da doprinesu evaluaciji nase privrede, upravo svojim iskustvima stecenim van matice ali i dozvolite da se usudim da iznesem misljenje dijaspore, svojim nepodmitljivim stavovima.\nPetar Milosavljević says:\n14. Mart 2011. at 15:55\nPoštovana gospođice Ilić,\nŽelim da vam se zahvalim na vašim komentarima. Mislim da su od velike koristi i da ste mi skrenuli pažnju na deo teme koju sam malo zapostavio. U velikom delu vaseg izlaganja se u potpunosti slažem sa vama, ali hteo bih da vam napomenem da moja namera nije bila da optužim dijasporu kako je ona moralno odgovorna da pomogne državi da izađe iz potencijalne dužničke krize. U kojoj se redovno nalazi skoro svakih 10 godina. Već naprotiv, da ukažem da je država dužna da da validne garancije svim investitiorima , a posebno investitorima iz dijaspore kako bi povećala svoj kreditni rejting i uverila ih da ima jasan cilj i mere za dugoročno rešavanje situacije u kojoj se trenutno nalazi.\nJoš jednom vam se puno zahvaljujem na komentarima.\n14. Mart 2011. at 18:30\nUkoliko je plan da se zaintrigiraju ljudi iz dijaspore,onda je neophodno da se emitovanjem obveznica daju još neke privilegije tim ljudima od strane države Srbije. Dakle,neki popust,oprost ili slično po pitanjima poreza za ove ljude u Srbiji.Izvrsiti anketu šta bi ih privuklo za učešče u ovom projektu pa onda pokušati realizirati.\nOvaj članak je napisao Petar Milosavljević dana Sreda, Februar 16, 2011, 22:31. Petar Milosavljević je napisao 3 članaka na ovom sajtu.\nOvaj članak ima 3 komentara. Napišite Vaš komentar.\n1,124 pregleda ima ovaj članak


Kengur nosiljka Front denim INGLESINA 7450045 | Volim svoj dom\nKengur nosiljka Front denim INGLESINA 7450045\nOpis - Kengur nosiljka Front denim INGLESINA 7450045\nKengur nosiljka Front denim INGLESINA je kvalitetna nosiljka zahvaljujući kojoj ćete moći da budete uz svog mališana, a istovremeno obavite sve poslove. Ukoliko treba da obavite kupovinu, odete do prodavnice ili uradite bilo koji posao zakoji su vam potrebne slobodne ruke – kengur nosiljka Front denim INGLESINA je rešenje. Ona je napravljena od čvrstog materijala i u njoj će vašem detetu biti maksimalno udobno.\nKengur nosiljka Front denim INGLESINA namenjena je za nošenje dece do 9kg.\nKarakteristike - Kengur nosiljka Front denim INGLESINA 7450045\nTorba za kolica Borsa Mod Red Peg Perego P3150061603\nKengur nosiljka Inglesina Front cappuccino 7450046\nKengur nosiljka Chicco Soft&Dream Black night 7450069


Tužilaštvo / Tužiteljstvo Bosne i Hercegovine: PODIGNUTA DO SADA NAJOBIMNIJA OPTUŽNICA PRAVOSUĐA BiH ZA RATNE ZLOČINE U VLASENICI; ČETVORICA OPTUŽENIH SE TERETE ZA RATNE ZLOČINE POČINJENE NAD VIŠE DESETINA ŽRTAVA, UKLJUČUJUĆI UBISTVA, NEZAKONITA ZAROBLJAVANJA I PROGONE\nPODIGNUTA DO SADA NAJOBIMNIJA OPTUŽNICA PRAVOSUĐA BiH ZA RATNE ZLOČINE U VLASENICI; ČETVORICA OPTUŽENIH SE TERETE ZA RATNE ZLOČINE POČINJENE NAD VIŠE DESETINA ŽRTAVA, UKLJUČUJUĆI UBISTVA, NEZAKONITA ZAROBLJAVANJA I PROGONE\n- Maneta Đurića, rođenog 1956. godine u Sanskom Mostu, državljanina BiH,\n- Radenka Stanića, rođenog 1960. godine u Vlasenici,\n- Miroslava Kraljevića zv. “Mićo“, rođenog 1968. godine u Vlasenici, državljanina BiH,\n- Gorana Garića, rođenog 1970. godine u Vlasenici, državljanina BiH.\nOptuženi se terete da su za vrijeme rata i oružanog sukoba u BiH, tokom 1992. i 1993. godine, postupali protivno odredbama međunarodnog humanitarnog prava i ženevskih konvencija o zaštiti civilnih osoba za vrijeme rata.\nU optužnici se navodi da su optuženi u vrijeme širokog i sistematičnog napada na civilno bošnjačko stanovništvo na području Vlasenice i okoline, optuženi Đurić na funkciji načelnika SJB Vlasenica, optuženi Stanić kao komandir SJB Vlasenica i optuženi Kraljević kao komandir Specijalnog voda u SJB Vlasenica te optuženi Garić kao aktivni pripadnik SJB Vlasenica, počinili progon bošnjačkog stanovništva na političkoj, nacionalnoj, kulturnoj i vjerskoj osnovi.\nOptužnica obuhvata ubistva i prisilne nestanke najmanje 22 osobe, nezakonita zarobljavanja, mučenja i zlostavljanja više desetina osoba u više objekata za zarobljavanje na području Vlasenice, pljačkanje i uništavanje imovine bošnjačkog stanovništva te druge zločine koji su do proljeća 1993. godine doveli do progona gotovo cjelokupnog stanovništva bošnjačke nacionalnosti sa navedenog područja, od čega se mali broj stanovnika vratio u mjesta prijeratnog boravišta.\nU optužnici se navodi da su optuženi lično i direktno, zajedno sa drugim pripadnicima vojske i policije, naoružani i uz prijetnju sile, progonili i pronalazili civile bošnjačke nacionalnosti, koje su iz njihovih domova ili drugih lokacija odvodili u objekte za zarobljavanje na nekoliko lokacija, uključujući i logor Sušica.\nZarobljenici su prolazili kroz teške torture, mučenja i zlostavljanja, od kojih su neki od zarobljenika i preminuli, a jednom broju zarobljenika se od tada gubi svaki trag i do danas njihovi posmrtni ostaci nisu pronađeni. Također, optuženi se terete i za mučenja zarobljenika na izrazito ponižavajuće načine, tjeranje na međusobne ponižavajuće seksualne radnje, kao i druge oblike zlostavljanja.\nTužilaštvo BiH će navode optužbe dokazivati pozivanjem više od 140 svjedoka koji se nalaze širom BiH, u inostranstvu i prekookeanskim zemljama, a 20 svjedoka će dati izjavu uz neke od mjera zaštite. Priloženo je više stotina materijalnih dokaza.


Farmaceutsko društvo Republike Srpske ( u daljem tekstu Društvo) je samostalna, stručna i društvena organizacija, u kojoj se dobrovoljno udružuju magistri farmacije (farmaceuti) i medicinski biohemičari sa cjelokupne teritorije Republike Srpske.\nOrganizacija Društva: Organizacija Društva: Društvo djeluje na području Republike Srpske preko 8 Podružnica, formiranih na teritorijalnom principu . Na izbornoj Skupštini održanoj 03.10.2014. u Banji Vrućici, izabrani su novi organi upravljanja za period 2014.-2018.god.\n1. Predsjednik Društva: Prim.mr ph.Rada Amidžić, spec.\n(predsjednik mr ph Branislava Zdjelar)\n(predsjednik mr ph Dijana Mitrović)\nOpštine koje ulaze u sastav Podružnice:\n(predsjednik mr ph Miljana Vulović-Tadić)\n(predsjednik mr ph Spomenka Lečić Trojer)\nPodružnica Istočno Sarajevo\n(predsjednik mr ph Vesna Tadić)\n(predsjednik mr ph Svjetlana Brdar-Kesić)\n(predsjednik mr ph Miljana Milović)\n(predsjednik mr ph Slavica Vujičić)\nNovi sastav NO\nMr ph. Dragana Pavlović, spec. (Foča)\nCopyright 2011 O nama.


Odmah nakon pobede Novak otkrio da li će se njegov sin baviti tenisom (VIDEO) - alo.rs\nAUTOR: alo.rs/M.D. DATUM I VREME: 26.01.2020. 07:42 - 26.01.2020. 08:09\nDoktorska partija Đokovića!\nNovak Đoković, Foto: (AP Photo/Lee Jin-man)\nNajbolji srpski teniser održao je lekciju svom rivalu, Dijegu Švarcmanu u četvrtoj rundi Australijan opena!\nSrbin je bio bolji od Argentinca sa 3:0 u setovima (6:3, 6:4, 6:4) posle 2 sata i 6 minuta igre!\nOdmah nakon utakmice, upitan je da li njegova deca igraju tenis kao Rodžerova:\n"Do sada je sjajna teniska veza između sina i mene. On želi da igramo zajedno. Izložen je tenisu i kada putujemo i kada je pored TV ekrana. On zna za Rodžera i Rafu i neke ostale igrače. Njegov omiljeni udarac je forhend, pokušavam da ga teram da vežba malo i bekhend, ali kaže da je rođen sa tim" - rekao je Novak.\nPotom je upitan kakav bi bio trener svojoj deci:\n"Ja sam pre svega otac... Dajem mu prostor i njemu i Tari. Da sami uzmu lopticu i reket. Voleo bih da ih podržim u teniskoj karijeri, ali još uvek je mnogo rano. Tako bar kaže moja žena" - našalio se Đoković za kraj!\nU klipu ispod pogledajte ovaj intervju!


Gugl NA SUDU zbog LAŽNOG reklamiranja - gde nam je 4k?! | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.02.2021. • 20:10 Srbija Danas/telegraf.rs\nGugl Google 4K rezolucija


Srbija: Između čekića i nakovnja / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nSrbija: Između čekića i nakovnja\nVučić i njegova vlada su se našli između čekića i nakovnja, budući da je Evropska unija, baš u vreme njegove posete Moskvi, odobrila Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i da postoje jasni nagoveštaji da bi Kosovo moglo da bude primljeno u UNESKO. Kosovo je reagovalo tako što je stavilo do znanja da možda i neće prihvatiti odredbe Briselskog sporazuma sa Beogradom koje se tiču formiranja Zajednice srpskih opština na Kosovu\n03.11.2015. - Dragan Janjić Beograd\nPoseta srpskog premijera Aleksandra Vučića i brojne srpske delegacije Moskvi označava početak nove ruske političke i ekonomske „ofanzive“ čiji cilj je povratak ugleda i uticaja Rusije u Srbiji, poljuljanih nakon 2000, odnosno pada režima Slobodana Miloševića. Ruska strana je tokom posete težište razgovora stavila na ekonomiju, verovatno u želju da u toj oblasti makar delimično parira zemljama Zapada od čijih tržišta u veoma visokom stepenu zavisi srpska privreda.\nRusija nastupa oprezno i za sada samo stavlja do znanja da je raspoložena za proširivanje privredne saradnje. Tokom Vučićeve posete Moskvi prošireni su poslovi koji se tiču uvoza ruskih energenata, ali na drugim oblastima nije bilo većih prodora. Potpisano je više dokumenata, ali reč je tek o memorandumima ili protokolima o saradnji u određenim oblastima, koji još nisu izvršni i tek nagoveštavaju nameru dve strane da pojačaju saradnju.\nZa razliku od srpske delegacije koju su činili premijer i osam ministara, koji su u ime vlade (ministri) potpisivali međudržavna dokumenta, sa ruske strane potpise su stavili ili pomoćnici ministara ili načelnici odeljenja pojedinih ruskih ministarstava. Mora da je kod vas sve u redu pa je pola vlade došlo u posetu Rusiji, pomalo cinično je konstatovao zamenik predsednika Privredne komore Rusija na sastanku privrednog foruma dve zemlje.\nU političkom smislu Rusija u Srbiji stoji prilično dobro. Većinski deo stanovništva doživljava je kao odanog prijatelja i zaštitnika, a nekoliko manjih desno orijentisanih partija i pokreta snažno zagovaraju približavanje Moskvi, bez obzira na posledice koje bi to moglo da ima na odnose sa Briselom i Vašingtonom. Ruska strana ima uticaj u nekoliko važnih srpskih medija, a najavljuje se i formiranje nove televizijske mreže koja bi pokrivala region.\nPremijer Aleksandar Vučić je svoju političku sudbinu, sudeći prema onome što javno govori, snažno vezao za Evropsku uniju i tesno sarađuje sa Briselom i Vašingtonom, ali istovremeno želi da zadrži dobre odnose sa Moskvom. Takav pristup sve je teže održati u praksi, naročito ako se ima u vidu da i Moskva i Brisel i Vašington, usled poremećenih međusobnih odnosa, pokazuju sve manje tolerancije u odnosu na želju Beograda da bude prijatelj sa svima.\nVučić i njegova vlada se, u suštini, nalaze između čekića i nakovnja, budući da je Evropska unija (EU), baš u vreme Vučićeve posete Moskvi, odobrila Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i da postoje jasni nagoveštaji da bi Kosovo moglo da bude primljeno u UNESKO. Kosovo je reagovalo tako što je stavilo do znanja da možda i neće prihvatiti odredbe Briselskog sporazuma sa Beogradom koje se tiču formiranja Zajednice srpskih opština na Kosovu, što je izazvalo gnev Beograda.\nJasno je da su odobravanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Kosovu i nagoveštaj da bi Kosovo nakon toga moglo da odbije sprovođenje za Srbiju najvažnijih delova Briselskog sporazuma osnažili političke struje u Srbiji koje se zalažu za snažnije povezivanje sa Rusijom i otpor politici Brisela i Vašingtona. Naravno, to istovremeno znači i proširivanje prostora za upliv uticaja Rusije koja sa tim strujama tradicionalno ima dobre veze.\nPotezi koje je upravo povukao Brisel bitno sužavaju manevarski prostor Vučiću i teraju ga da se što pre i bez ikakvih rezervi svrsta uz politiku koju vodi EU. Takva odluka nosi ogromne političke rizike, pa je za očekivati da srpske vlasti nastave sa pokušajima da balansiraju između Moskve sa jedne i Brisela i Vašingtona sa druge strane. Jer, na koju god se stranu opredeli, Vučić će neminovno da trpi ogromne pritiske, a možda bi se suočio i sa raspadom vladajućeg bloka.\nRusija deklarativno nema ništa protiv želje Srbije da uđe u EU, ali je jasno da je, naročito nakon zaoštravanje krize u Ukrajini, odnos Beograda sa Briselom i Vašingtonom predmet naročite pažnje i da se brižljivo analizira u vladajućim ruskim krugovima. Sa tog stanovišta nagoveštaji osetnijeg proširivanja ekonomske saradnje koji su srpskom premijeru predočeni u Moskvi funkcionišu i kao neka vrsta političke poruke.\nUprošćeno rečeno, Vučiću je stavljeno do znanja da srpska privreda može od velikog ruskog tržišta da dobije mnogo više, ali da još nije vreme za nove konkretne korake. Kada će to vreme doći zavisiće prevashodno od poverenja koje Rusija ima u odnosu na srpski vladajući blok. Rusija, kako stvari sada stoje, ne želi da u Srbiji troši novac kako bi održala politički i ekonomski uticaj, nego da ga ulaže, uz prilično izvesne garancije da joj investicija neće propasti.\nOstaje nejasno da li se Brisel odlučio na potpisivanje sporazuma sa Prištinom zbog toga što procenjuje da se srpske vlasti opasno približavaju Moskvi, ili naprosto zato što se drže neke ranije utvrđene agende. U svakom slučaju, taj sporazum još je jedan jasan signal da Zapad dugoročno računa sa Prištinom kao sa veoma važnim saveznikom u regionu i da nikakve promene u rusko-srpskim odnosima ne mogu da poremete takve planove.\nNa isti način Rusija sa prilično izvesnosti računa na zadržavanje, a možda i jačanje svog uticaja u Srbiji. Dalje učvršćivanje Kosova kao nezavisne države to neće to poremetiti. Naprotiv, desničarske i nacionalistički orijentisane struje u Srbiji, koje suštinski nisu promenile političke stavove, dobiće više „municije“ za jačanje svog uticaja. Sve to skupa može da bude jako loše po Srbiju, ali ni Rusija ni Zapad neće biti gubitnici.


Empowering Youth for Sustainable Development through the Youth Advisory Board – PRONI Centar za omladinski razvoj\nNakon što je Ambasada Švicarske u Bosni i Hercegovini pokrenula jedinstveni projekat za mlade, sa ciljem povećanja relevantnosti i prilagođavanja Razvojnog programa Švicarske potrebama mladih u Bosni i Hercegovini, PRONI Centar za omladinski razvoj je uz podršku Vlade Švicarske počeo sa implementacijom projekta Empowering Youth for Sustainable Development through the Youth Advisory Board (YAB) 2019. godine.\n,,Youth Advisory Board’’ je tim sačinjen od 10 mladih ljudi, starosti od 16 do 24 godine iz cijele Bosne i Hercegovine, izabranih od 452 prijavljenih, koji će predstavljati i uključivati stavove i iskustva mladih o programskim materijalima i projektnim idejama Ambasade Švicarske. Članovi ,,Youth Advisory Board-a’’ će savjetovati eksperte razvojnog programa i osoblje Ambasade Švicarske u Bosni i Hercegovine tokom perioda od 12 mjeseci.\nCilj projekta je omogućiti mladima iz Bosne i Hercegovine da se kroz ,,Youth Advisory Board’’ uključe u razvoj države i ojačaju sposobnost kritičkog promišljanja i artikulacije mišljenja, te da, učeći kroz rad, steknu vještine koje će primjenjivati i tako dati doprinos razvojnom programu i jasnoći komunikacijskih instrumenata Švicarske ambasade prema mladima u Bosni i hercegovini zahvaljujući inputima i povratnim informacijama\n#SvicarskauBiH, #AmbasadaSvicarskeuBiH #YAB2021


Izetbegović o Dodikvim očajnim iluzijama: "Izmišljanje prava na samoopredjeljenje RS-a"\nZaključci GO SNSD-a, u kojima se najavljuje “aktiviranje prava na samoopredjeljenje”, predstavljaju grubo potkopavanje mira i stabilnosti u BiH, i direktni napad na Dejtonski mirovni sporazum, koji nijednim svojim slovom ne dopušta mogućnost samoopredjeljenja entitetima ili narodima, saopćeno je iz SDA.\n“Entitet RS postoji isključivo na temelju Dejtonskog mirovnog sporazuma, i ne posjeduje nikava prava, osim onih koja su taksativno pobrojana u Dejtonskom sporazumu. Sve ostalo su očajničke iluzije Milorada Dodika i SNSD-a, koje predstavljaju opasan avanturizam i prvorazrednu sigurnosnu prijetnju” – navedeno je u saopćenju.\nSDA ističe kako “izmišljanje prava na samoopredjeljenje RS-a, kroz neozbiljnu i pogrešnu interpretaciju UN-ovih konvencija, čiji su jedini potpisnici države, a ne regije ili entiteti, uz najave jednostranog aktiviranja tog prava – predstavlja opasno napuštanje okvira Dejtonskog mirovnog sporazuma, kao najrelevantnijeg akta kojim je definiran trenutni status BiH u poretku međunarodnog prava, a samim time i stabilnost i mir u Bosni i Hercegovini i ovom dijelu Evrope”.\n“Dejtonski mirovni sporazum moguće je mijenjati samo konsenzusom, a sve dok se SDA pita u tom procesu, jedine moguće izmjene su harmonizacija s Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i implementacija Mišljenja Evropske komisije, s ciljem jačanja građanskog principa i supremacije države nad entitetima. Dodikove opasne antidejtonske, antikonsenzualne i secesionističke poruke zahtijevaju urgentnu i odlučnu reakciju Vijeća za implementaciju mira i OHR-a, a sam Dodik i SNSD moraju shvatiti da bi jednostranim napuštanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma ugroziili mir, ali i poništiili jedini akt na temelju kojeg postoje entiteti u BiH, te sebe doveli u politički i strateški ćorsokak iz kojeg će teško naći izlaz” – stoji u saopćenju, prenosi “Avaz“.


Naše web stranice imaju za cilj pružiti informacije o našoj tvrtki, proizvodima i drugim uslugama. Nastojimo pružiti dokazane, cjelovite i najnovije informacije koje se pažljivo pripremaju i stalno dopunjuju. Podaci na našim stranicama se objavljuju samo radi pružanja općih informacija i ne treba ih tretirati kao medicinski, komercijalni ili drugi savjet. Prema tome, nije moguće postaviti zahtjev za naknadom zbog moguće štete, izravno ili neizravno vezane uz korištenje naše web stranice i na njoj prezentiranih informacija.\nU slučaju kada naše web stranice sadrže informacije trećih strana ili se odnose na njih, takve informacije ne treba tretirati kao naše preporuke. Nismo u mogućnosti potvrditi pouzdanost ili valjanost takvog sadržaja te zbog toga, iz očitih razloga, ne možemo preuzeti odgovornost za njega.\nProgram, njegov sadržaj, tekst, grafike itd zaštićeni su autorskim pravom ili drugim zakonima industrijskog vlasništva. Također, objavljujemo da sva imena proizvoda i druga odgovarajuće označena imena podliježu pravnoj zaštiti žiga (zaštitnog znaka).\nSvako njihovo korištenje, uključujući umnožavanje, distribuciju i obradu, dopušteno je samo u okviru zakonskih propisa i isključivo nakon dobivanja suglasnosti ovlaštene osobe.\nZadržavamo pravo promjene sadržaja naših web stranica u bilo koje vrijeme.


Rezultati pretrage za: budžet\nSeverna Mitrovica: Budžet za 2021. umanjen za 1.3 miliona evra\nJavna rasprava o budžetu opštine Severna Mitrovica održana je u prostorijama Mitrovačkog dvora.\nŠefica Kancelarije Evropske unije na Kosovu Natalija Apostolova pozdravila je usvajanje budžeta za 2020. godinu uz ocenu da je to važan korak za funkcionisanje kosovskih institucija u trenutku širenja pandemije koronavirusa.\nKosovska vlada usvojila je nacrt budžeta za 2020. godinu bez finalnog iznosa potrebnih sredstava.\nKurti: Sutra sednica vlade o nacrtu budžeta za 2020.\nKosovski premijer Aljbin Kurti potvrdio je da će se sutra održati sednica na kojoj će biti predstavljen Nacrt zakona o budžetu za 2020. godinu.\nDojče vele: Počinju teški pregovori o budžetu EU\nPoslanici razmatraju amandmane na budžet\nDeo poslanika opozicije već 329. dan ne dolazi na sednice parlamenta, ali uredno prima platu, poručili su poslanici SNS u Skupštini Srbije, koja je danas nastavila raspravu o predlogu budžeta za 2020. godinu razmatranjem 115 podnetih amandmana.\nNajavljeno je povećanje plata od osam do 15 procenata, a penzije će se obračunavati po takozvanoj švajcarskoj formuli. Profesor Beogradske bankarske akademije Hasan Hanić rekao je za RTS da će povećanje podstaći proizvodnju i povećati zaposlenost.\nPoljoprivredi 40,5 milijardi dinara subvencija, za plate 247,4 milijarde\nOd ukupnih rashoda i izdataka budžeta Srbije za 2020. godinu koji su planirani na 1.334 milijarde dinara, za subvencije će biti izdvojeno 95,4 milijarde, navodi se u predlog zakona o budžetu koji je u skupštinskoj proceduri.\nVlada usvojila Predlog budžeta za 2020, Mali: Budžet razvojni\nVlada Srbije je na današnjoj sednici usvojila Predlog Zakona o budžetu Srbije za 2020. godinu, kojim se predviđaju ukupni prihodi od 1.314,5 milijardi dinara i rashodi u visini 1.334,7 milijardi dinara, što daje predviđeni deficit od 20,2 milijarde dinara, odnosno 0,3 odsto BDP.\nSkupštinski Odbor za finansije usvojio predlog rebalansa budžeta za 2019.\nOdbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Skupštine Srbije usvojio je predlog rebalansa budžeta u načelu za 2019. godinu, koji između ostalog predviđa povećanje plata u javnom sektoru od osam do 15 odsto.\nUsvojena druga okružnica budžeta Severne Mitrovice za 2020. godinu\nOdbornici SO Severna Mitrovica usvojili su na današnjoj, osamnaestoj redovnoj sednici drugu okružnicu opštinskog budžeta za 2020. godinu, u iznosu od 6.353.732 evra.\nDanas javna debata na temu opštinskog budžeta Severne Mitrovice za 2020. godinu\nOpština Severna Mitrovica organizuje javnu debatu na temu opštinskog budžeta za 2020. godinu.\nSutra javna debata na temu opštinskog budžeta Severne Mitrovice za 2020. godinu\nOpština Severna Mitrovica sutra organizuje javnu debatu na temu opštinskog budžeta za 2020. godinu.\nSO Leposavić poziva na javnu raspravu povodom izrade Predloga budžeta za 2020.godinu\nSO Leposavić poziva sve građane, predstavnike ustanova i institucija, organizacije civilnog društva i međunarodne organizacije da uzmu učešće u javnoj raspravi povodom izrade Predloga budžeta opštine Leposavić za 2020.godinu.\nNa kraju prvog polugodišta suficit u budžetu 21,5 milijardi RSD\nGaši: Takse nisu uticale na kosovski budžet\nTakse koje je Priština uvela na robu iz Srbije i BiH nisu uticale na kosovski budžet, izjavio je danas zamenik ministra finansija tzv. Kosova Fatmir Gaši.\nNedimović: Bez prehrambene industrije nema ni poljoprivrede\nBez razvijanja prehrambene industrije nećemo moći da razvijemo ni poljoprivredu, izjavio je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović i dodao da je nad sektorom prehrambene industrije učinjen najveći genocid nakon dvehiljadite godine.\nBudžet i Trepča na dnevnom redu kosovske skupštine\nNeusvajanje budžeta blokira finansije na Kosovu\nAko Nacrt zakona o budžetu za ovu godinu ne bude sutra usvojen u kosovskom parlamentu, privremene prištinske institucije neće moći da vrše bilo kakva budžetska plaćanja, javila je RTK.


Stari most u Port Mileni rampa za brodove\nProfesor Nikola Drakić ukazao na neophodne mjere u cilju uspostavljanja plovnosti u Port Mileni u Ulcinju\n200 pregleda\t6 komentar(a)\nPort Milena, Foto: Samir Adrović\n02.06.2013. 14:24h Ažurirano: 02.06.2013. 14:24h\nUspostavljanje plovnosti u Port Mileni u Ulcinju, koje podrazumijeva i gradnju marine, nije izvodljivo sa postojećim starim mostom kod hotela “Otrant”, smatra profesor Nikola Drakić, koji se već decenijama bavi problematikom Port Milene i Velike plaže.\nStari most, kako je objasnio, nema neophodnu propusnu moć, niti gabarite koji bi zadovoljili uspostavljanje plovnosti.\n“Znam da je najlakše srušiti, ali u ovom slučaju to je primarna misao”, kazao je Drakić za “Vijesti”.\nOcijenio je da je izgradnjom novog mosta, “stari definitivno dobio status privremenog”.\n“Novi most ima sedam metara propusta, a kada se ugradi rasklopni mehanizam, tuda će moći proći i veće jedrilice. Sa starim mostom to nije izvodljivo i zato se on u planovima mora voditi kao privremeni”, kazao je Drakić.\n“Znam da je najlakše srušiti, ali u ovom slučaju to je primarna misao”, kazao je Drakić\nNaglasivši da je Port Milena u opasnosti da se uruši do kraja, on je ocijenio da je posebno problematičan dio od starog mosta do ušća.\n“Ne vjerujem u takav scenario, jer je Port Milena sa novim mostom generator budućeg razvoja grada. To govore svi stari, a i novi planovi o valorizaciji tog važnog resursa”, kazao je Drakić.\nNovi most, ocijenio je on, trebalo bi da bude garant scenarija prema kome će kanal biti kvalitetno uređen akvatorij.\n“Preko Port Milene planirana je izgradnja još jednog mosta, niže od postojećih, u okviru brze ceste, odnosno zaobilaznice oko Ulcinja. I to ide u prilog optimizmu da će Port Milena jednog dana postati plovna”, istakao je Drakić.\nOn nije precizno odgovorio na pitanje “kada će osvanuti taj dan“.\n“Vrlo je nezahvalno govoriti o rokovima u ovakvim slučajevima. Mislim da će se to desiti u skorijoj budućnosti, ali mnogo važnije od onoga što ja mislim jeste činjenica da se radi na tome”, kazao je on.\nMeđu prioritetnim projektima je, dodaje, i izgradnja lukobrana na ušću Port Milene.\n“Izgradnja Ulcinja spontano se odvija ka kanalu. Tu već postoje neki planovi koji imaju rokove. Nekad je teško sve uklopiti u njih, ali niti smo mi najpametniji, niti su planovi bez greške”, kazao je Drakić.\nGovoreći o Velikoj plaži, on je rekao da je riječ o najvećem resursu Crne Gore, smještenom između Bojane i Port Milene.\nGovoreći o Velikoj plaži, Drakić je rekao da je riječ o najvećem resursu Crne Gore, smještenom između Bojane i Port Milene\n“I taj podatak imperativno nameće zaključak da Port Milena mora biti kvalitetan akvatorij i kako bi se u budućnosti mogli hvaliti da nam je Velika plaža smještena između dvije rijeke”, kazao je Drakić.\nNekontrolisana gradnja u Štoju, smatra on, može predstavljati problem u valorizaciji Velike plaže.\n“Ali, ne bitan problem jer je taj resurs u najvećoj mjeri sačuvan od devastacije”, rekao je Drakić.\nSve je počelo planom isušenja\nZoganjskog jezera Postanku luke i kanala prethodila je realizacija velikog državnog projekta za isušenje Zoganjskog jezera. Kapetan Dinko Franetović je u svojoj knjizi naveo da je inženjer Josip Slade 1881. godine izradio projekat za isušenje Zoganjskog jezera jer je nivo vode u njemu oscilirao u velikim amplitudama i konstantno ugrožavao poljoprivrednu proizvodnju.\nKako je Franetović zapisao, sljedeće godine, državni senat je na Cetinju odlučio da izdvoji 10.000 forinti za realizaciju tog projekta, ali do izvođenja radova nije došlo. Zato je knjaz Nikola 1885. angažovao ruskog inženjera Vladimira Varmana, koji je projektovao i iskopao cik-cak kanal dužine 4,5 kilometra od jezera do mora kod rta Đerane. Nakon tri godine upravitelj primorja, vojvoda Simo Popović, veoma uspješno je obavio prvo čišćenje kanala.\nDrugo čišćenje sproveo je inženjer Marko Đukanović, ali je pritom napravio veliku grešku - produbio je kanal i na jednom mjestu ispravio, tako da je nakon toga more prodrlo i nanijelo nenadoknadivu štetu obradivom zemljištu. Poslije velikih poplava 1896. i izlivanja Bojane u Zoganjsko jezero i kanal, koji je usljed toga još više produbljen i proširen, nastala je luka Đerane, odnosno Port Milena.\nPovremenim izlivanjima Bojane, luka i kanal su u plovnom stanju bili sve do 1930. godine. Nakon što je 1934. godine izgrađena solana, zbog čije je bezbjednosti podignut nasip duž Bojane, pročišćavanje luke i kanala riječnom vodom je prestalo. Od tada, pa sve do 1950. godine, ušće kanala Milena održavano je plovnim stalnim radom jednog bagera.\nTreba sačuvati kalimere\nKanal je u prošlom vijeku bio i najveće prirodno mrestilište ribe na Mediteranu. Bio je prepoznatljiv po brojnim kalimerama, specijalnim napravama za izlov ribe, koje danas nijemo svjedoče o decenijskom propadanju i nebrizi svih struktura vlasti. Drakić smatra da kalimere mogu biti sačuvane u budućoj valorizaciji i čišćenju kanala.\n“Vjerovatno da postoji rješenje da kalimere kao imdž kanala, budu sačuvane i da, zašto da ne, većina njih u punom kapacitetu ponovo služe svojoj svrsi”, kazao je Drakić.\nNikola DrakićPort Milena\n01.12. 19:27 h\t59891\n01.12. 16:11 h\t54079\n01.12. 19:43 h\t51499\n01.12. 18:03 h\t50708\n01.12. 15:18 h\t45877


Za međunarodnu zajednicu je Dejtonski sporazum na kraju bio jedino rješenje, ali se rat u BiH mogao izbjeći da je primjenjen “Karington-Kutiljero sporazum”.\nKarl Bilt (Foto: Jonas Ekströmer – dn.se)\nTo je rekao donedavni šef švedske diplomatije i bivši izaslanik EU za BiH Karl Bilt koji je podsjetio da je na pritisak Amerikanaca od bošnjačkog vođstva odbačen, prethodno potpisani Evropske unije o uređenju BiH.\nU napisu za Evropski savjet za međunarodne odnose povodom 20. godišnjice ovog sporazuma, on je podsjetio da su ključni dijelovi od Alije Izetbegovića naknadno odbačenog sporazuma EU o uređenju Bosne i Hercegovine koji su već bili potpisali vođe Bošnjaka, Hrvata i Srba, potom i ugrađeni u nagodbu u Dejtonu.\nBilt, aktivni učesnik pregovora u Dejtonu, upozorio je da se i sad “Evropa oglušuje o Balkan i opasnosti koje tamo vrebaju, a njeni političari moraju biti preduzimljivi i sprečiti ponavljanje istorije, naročito zbog škripca u kojem se sad taj region našao zbog izbjegličke krize”.\n“Kritičari su napadali Dejtonski sporazum da uvrežuje nacionalne i etničke podjele u ustav Bosne, ali to je bilo jedino ostvarivo rješenje da se spriječi raspad te zemlje”, ocijenio je nekadašnji izaslanik EU za BiH.\nOn je ukazao na činjenicu da je “Evropa ocijenila da je kucnuo njen čas” za rješavanje sukoba u bivšoj Jugoslaviji i upravo da bi se spriječio rat u Bosni, u proleće 1992. britanski lord Karington i portugalski diplomata Žoze Kutiljero izradili su plan za državno uređenje BiH koji su potpisali vođe tri strane.\n“Temeljno ustrojstvo plana Karington-Kutiljero bilo je”, kako je naveo, “veoma slično nagodbi u Dejtonu, utanačenoj par godina kasnije, pošto su dva miliona lica u Bosni pobjegla iz svojih domova, a preko sto hiljada njih izgubilo živote”.\n“Ako biste pitali prvog pregovarača EU, lorda Karingtona, on bi vam ubjedljivo rekao da su SAD bile te koje su podstakle bosanskog muslimanskog vođu, predsjednika Aliju Izetbegovića, da se povuče iz tog dogovora”, ističe Bilt.\nŽoze Kutiljero je prije nekoliko godina na jednom okruglom stolu u Briselu to potvrdio i rekao da se “zna koji je visoki američki zvaničnik zatražio od predsjednika Izetbegovića da povuče potpis sa plana EU za BiH”.\nBilt, od 1999. do 2001. specijalni izaslanik za Balkan generalnog sekretara UN, napominje da “pošto je rat potom izbio i proširio se Bosnom, UN i EU su pokrenule mirovne napore u ljeto 1992.” i u Ženevi su bivši američki državni sekretar Sajrus Vens i raniji šef britanske diplomatije Dejvid Oven pregovarali s vođstvom tri strane i konačno 1993. godine ponudili mirovni plan.\n“Ali su se vjetrovi promijenili u Vašingtonu, i Džordža Buša (Starijeg) zamijenila je vlada Bila Klintona”, ukazuje očevidac i učesnik ovih istorijskih događaja u ovom izuzetnom svjedočanstvu, i dodaje da su “i dalje predmet oprečnih tumačenja priče kako je propao i ovaj ‘Vens-Oven mirovni plan’, mada Dejvid Oven ne krije svoje uvjerenje da je nova administracija u Vašingtonu podsjekla noge tom planu i napustila sve napore”.\nBivši izaslanik EU i UN za BiH kaže da Oven u svojoj knjizi “Balkanska odiseja” piše: “Da je predsjednik Buš pobijedio na novembarskim izborima 1992. godine, došlo bi do raspleta u Bosni i Hercegovini 1993. godine”.\nOven dodaje da “od proljeća 1993. do ljeta 1995. učinak politike SAD, uprkos što se nazivao ‘zauzdavanjem’, bio da se produžio rat bosanskih Srba u Bosni i Hercegovini”.\nBilt kaže da su to “jake riječi, kao i napisi Sajrusa Vensa, koji je naravno osjetio da je odbačen od Vašingtona i potom ostao gurnut u stranu godinama”.\nPotom je formirana Kontakt grupa SAD, Velike Britanije, Francuske, Njemačke i Rusije s ciljem da u BiH pokrene stvari, ali pošto nije bilo nikakvog napretka, 1995. je sazvana konferencija u Dejtonu.\nTamo je konačno potpisan sporazum “koji suštinski sve u sebi vraća na plan Karington-Kutiljero prije izbijanja rata, samo što je BiH sastavljena iz dva, a ne tri entiteta”, primjećuje Bilt.\nOn kaže da je “jedan od potom stvorenih mitova bio to da su Srbi došli za pregovarački sto zbog snažnog američkog bombardovanja… a bombardovanje koje je imalo sumnjivu vojnu vrijednost je Ričardu Holbruku omogućilo da predsjednika Izetbegovića ubejdi da prihvati Republiku Srpsku, što je on dotad odbijao”.\nBilt kaže da su se u Dejtonu utvrđivanju unutrašnjih granica snažno bavili Amerikanci i tri strane u BiH, dok su izaslanici EU “više bili posvećeni ustavnom ustrojstvu koje bi BiH vratilo nazad na zajednički temelj. I ruski ministar inostranih poslova Igor Ivanov je u tome bio konstruktivna i važna snaga”.\nOn dodaje da je to ustrojstvo konačno ispalo složenije nego čto se mislilo i dodaje da je “Federacija BiH skovana u Vašingtonu u početku 1993. da bi se obustavili sukobi između Muslimana i Hrvata”.\nBilt odbacuje kritike da je takva struktura uvrežila etničke podjele, a ne prava pojedinaca i naglašava “da bi u teoriji jedinstvena država bila bolja i demokratskija, ali u praksi o takvim rješenjima je lakše pričati nego ih ostvariti”.\n“Onima koji dovode u pitanje Dejton zato što je utemeljio nacionalne i etničke identitete može se savjetovati da pokušaju da ubjede Škotlanđane da prihvate potpunu integraciju s Engleskom, ili Katalonce i Baskijce sa Španijom, a mogu to pokušati i s Bavarskom”.\nBilt ukazuje na to da “političari u takvim zemljama teže da se oslone na nacionalne identitete, a ishodi na izborima u Bosni su to decenijama poslije Dejtona nažalost potvrdili”.\nOn kaže da je nada bila da će poslijeratna BiH, uz podršku procesa evropske integracije, konačno dovesti do “Bosne dalje od Kipra, a bliže Belgiji”.\nUz opasku da se to dosad nije dogodilo, Bilt izražava nadu da će BiH “postepeno doći i do novog ustavnog rješenja” i podvlači da, uprkos svim spoljnim pritiscima, “jedino razni činioci u BiH mogu načiniti nagodbe da bi zemlja krenula napred”.\nBilt naglašava da je proces približavanja EU ipak doveo do napretka u BiH i zaključuje da su “previše dugo snage dezintegracije preovlađivale u cijelom regionu i EU i međunarodni činioci su tek poslije previše dugog razdoblja pažnju usredsredili na podsticanje snaga udruživanja”.\nDejton – dve decenije posle


Bosanskohercegovački reprezentativac Gojko Cimirot oporavio se od povrede mišića desne zbog koje je propustio utakmicu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo u Kataru protiv Ukrajine, prenijeli su belgijski mediji.\nReprezentativac Bosne i Hercegovine Gojko Cimirot oporavio se od povrede i biće u konkurenciji za večerašnju utakmicu između Standarda iz Liježa i Muskrona u Kupu Belgije.\nOvo je svakako vijest koja raduje selektora Bosne i Hercegovine Ivajla Peteva jer “Zmajeve” u novembru očekuju dvije odlučujuće utakmice u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo protiv Finske i Ukrajine.\nBosna i Hercegovina trenutno ima sedam bodova bodova i nalazi se na četvrtom mjestu, dok se Finska nalazi na trećem sa osam, a Ukrajina na drugom sa devet osvojenih bodova.\nPrethodni članak(VIDEO) Finac ne mari za autoritet, Markanen monstruozno zakucao preko Jokića\nNaredni članakKristijan Medić za MeridianSportBH: “Naš cilj je probati doći do kraja u Kupu”\nSporna situacija u finišu utakmice, fudbaleri Radnika tražili penal protiv Slobode (VIDEO)\nMilkanović: “Biće teško protiv Dinamo Bresta”\n(VIDEO) UEFA provjerava regularnost u čak sedam utakmica Novog Pazara


Udovičić inicirao rekonstrukciju sportskog kampa Karataš - ATA Stars\nUdovičić inicirao rekonstrukciju sportskog kampa Karataš\nHome/cVesti - sportovi/Ostali sportovi/Udovičić inicirao rekonstrukciju sportskog kampa Karataš\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić pokrenuo je danas pitanje rekonstrukcije sportsko-omladinskog kampa Karataš kod Kladova koji je nekada bio ponos stare Jugoslavije, a sad se nalazi u izuzetno lošem stanju.\nUdovičić je u razgovoru sa svojom koleginicom, rumunskom ministarkom omladine i sporta Gabrijelom Sabo inicirao da se kroz zajednički projekat rekonstrukcije konkuriše kod fondova Evropske unije kako bi se ovaj kamp ponovo izgradio i stavio na raspolaganje sportistima Srbije i Rumunije.\nSrpski ministar je istakao odlučnost Vlade Srbije da se uvede red i odgovornost u svakom delu sportskog sistema u zemlji.\n-Veoma smo odlučni u nameri da zaustavimo propadanje i neodgovoran odnos prema državnoj svojini koja se koristi u sportu. Želimo da vratimo Karatašu stari sjaj. Ovaj kamp ima veliki potencijal ali je zbog neodgovornosti godinama unazad zapušten i skoro uništen. Naša namera je da to zaustavimo i da zajedno sa Ruminijom konkurišemo kod evropskih fondova kako bismo ga zajedno renovirali i modernizovali. Razgovarao sam o tome sa mojom rumunskom goleginicom i nadam se da ćemo uspeti – rekao je Udovičić nakon obilska Karataša.\nPovezana vest: ZOI VANKUVER, BIATLON (M) 15KM, Drugo zlato Rusa\nBy ATA Stars Redakcija|2018-06-13T23:23:39+01:00jul 16th, 2014|Ostali sportovi|0 Comments


AVON - Pomozi nam da pomognemo žrtvama\nPočetnaAmber narukvicaVideo poruka glasnogovorniceIspovjedaonica\nPOMOZI NAM DA POMOGNEMO ŽRTVAMA\nAvon u svojim brošurama donosi proizvode za podršku borbi protiv nasilja u porodici, proizvode sa znakom beskonačnosti. Kupnjom ovih proizvoda i vi doprinosite ovoj humanitarnoj borbi jer kompletan neto prihod odlazi u lokalni fond za borbu protiv nasilja te se donira i vraća lokalnoj zajednici.\nAmber narukvica podrške u borbi protiv nasilja u porodici\nŠifra za naučivanje: 31518\nDužina narukvice: 19cm\nŠirina narukvice: 0,9cm\nNaručite odmah Amber narukvicu podrške te dajte direktan doprinos programima zaštite, podrške i prevencije kroz rad Fondacije lokalne demokratije i Sigurne mreže. Obratite se Avon Članu kluba ili posjetite Avon web stranicu za više informacija.\nVIDEO PORUKA GLASNOGOVORNICE KAMPANJE\nZana Marjanović glumica\nMožda si doživjela nasilje. Možda poznaješ nekoga ko ga je doživio. Ovo je mjesto na kojem o tome možeš napokon progovoriti. Upiši svoju priču i poruku podrške ženama koje se nađu u sličnoj situaciji. Progovori o nasilju i progovori protiv nasilja jer ako o nasilju iskreno ne progovorimo, nikad neće prestati. Tvoj upis je potpuno anoniman.\nGood day! progovoriprotivnasilja.ba Have you ever heard that you can send a message through the feedback form? These forms are located on many...\nAttn: Beneficiary THE WEB PROMOTION PROGRAM. We are pleased to inform you of the release of the results of our ES.INTERNATIONAL WEB PROMOTION PROGRA...\nVideo poruka glasnogovornice


Imaju li plan B za svoju fondaciju? Melindi bi Gejts mogao da pokloni "lične resurse" za novi posao - Biznis Telegraf.rs\n10/07/21 | 08:35 ≫ 04:35\nImaju li plan B za svoju fondaciju? Melindi bi Gejts mogao da pokloni "lične resurse" za novi posao\nDogovor dolazi nakon što su postavljena brojna pitanja o budućnosti organizacije, kada je par u maju objavio da se razvodi nakon 27 godina\nFondacija Bila i Melinde Gejts, koji su u brakorazvodnom postupku, iznela je rezervne planove u slučaju da njeni supredsedavajući ne mogu da rade zajedno nakon razvoda.\nDogovorom se Bilu i Melindi daje dvogodišnje "probno ispitivanje", nakon čega bi gospođa Gejts mogla dati ostavku u organizaciji. Prema sporazumu, ona će takođe dobiti "lične resurse" od svog bivšeg supruga, za sopstveni dobrotvorni rad.\nMelinda je rekla da je "preponosna zbog onoga što je organizacija postigla". U izjavi je dodala: "Duboko verujem u misiju fondacije i ostajem u potpunosti posvećena kao kopredsedavajući njenom radu".\nDogovor dolazi nakon što su postavljena brojna pitanja o budućnosti organizacije, kada je par u maju objavio da se razvodi nakon 27 godina. Milijarderi vode dobrotvornu fondaciju koja je radila na inicijativama poput borbe protiv zaraznih bolesti i podsticanja vakcinacije za decu.\nSezona zaprašivanja komaraca u Beogradu je završena: Gradska čistoća najavila i suzbijanje krpelja\nMelinda Gejts će ostati "poverenica" tokom probnog perioda, iako je u sredu u blogu objavljeno da će fondacija regrutovati nove poverenike koji će nadgledati njen rad. Izvršni direktor Mark Sazman rekao je da će uspešni kandidati biti objavljeni u januaru sledeće godine.\nDodao je i da će sva sredstva koja gospođa Gejts dobije u slučaju ostavke - biti potpuno odvojena od zadužbine fondacije. Izveštaj takođe sledi nakon nedavne odluke milijardera i investitora, Vorena Bafeta, da se povuče iz odbora fondacije. Prethodno je rekao da njegovo "fizičko učešće ni na koji način nije potrebno da bi fondacija postigla svoje ciljeve".\nVideo: Roboti neće ukrasti poslove, u Srbiji školujemo kadar koji će biti spreman za budućnost\nFilantrop u odelu "nezgodnog čoveka": Tako ga opisuju zaposleni, a Gejts nastavlja da psuje i viče\nBafet ide iz Gejtsove fondacije: Potpuno se okreće filantropiji\n"Gejts nije šteber koji će spasiti svet": Zaposleni otkrivaju kako je raditi za osnivača Majkrosofta\nMilijarderi i prijatelji pokreću Natrium: "Taj reaktor će promeniti igru u energetskoj industriji"\nPustarke prave "podmetače" za sedenje, misle da ih daju džabe: Korisni za zdravstvene tegobe, postoji i trik\n11. jul 2021 | 18:03\nMozda nam se ovo i desava u svetu,zbog njegovog razvoda?!\nZadrugarka ogorčena na porodicu: Otac mi je samo sponzor, gledala sam ga sa ljubavnicom\nBritanski frizeri masovno prijavljuju nove simptome kovida: "Bukvalno su mi otpadali slojevi kože"\nDva NATO broda ušla u Crno more: Prati ih Crnomorska flota\nTrese se u Hrvatskoj: Drugi zemljotres u jednom danu pogodio područje nedaleko od Petrinje\nBarbara obukla Darkovu odeću, slika iz lifta je hit: "Samo su patike na meni moje"


USVOJEN BUDŽET GRADSKE OPŠTINE STARI GRAD ZA 2014. GODINU – Stari grad\nStari grad » Vesti » USVOJEN BUDŽET GRADSKE OPŠTINE STARI GRAD ZA 2014. GODINU\nUSVOJEN BUDŽET GRADSKE OPŠTINE STARI GRAD ZA 2014. GODINU\nNa 18. sednici Skupštine, održanoj 30. juna, nakon šest meseci privremenog finansiranja, većinom glasova prisutnih odbornika, usvojena je Odluka o budžetu Gradske opštine Stari grad za 2014. godinu, u ukupnom iznosu od 869.387.493 dinara.\n– U Odluci o budžetu za 2014. godinu, ukupni prihodi i primanja budžeta planirani su na znatno nižem nivou u odnosu na prethodne godine, pre svega posmatrano u odnosu na 2012. i 2013. godinu – rekla je izvestilac po ovoj tački dnevnog reda Bojana Tanić, šef Odseka za poslove budžeta, privrede i društvenih delatnosti, povereništva za izbeglice i radnih knjižica Uprave GO Stari grad.\nOna je istakla da podaci ukazuju na izuzetno težak budžetski period, gde je od vitalne važnosti sprovođenje finansijske discipline na visokom nivou.\n– Veština upravljanja javnim finansijama ispoljava se upravo u kriznim vremenima kada je budžet ograničen i kada rashode treba planirati poštujući principe ekonomičnosti, efektivnosti, efikasnosti, javnosti i pre svega zakonitosti – naglasila je Bojana Tanić.\nOdluka o budžetu doneta je u skladu sa članom 43. i 46. Zakona o budžetskom sistemu, kao i na osnovu Odluke o obimu sredstava za vršenje poslova Grada i gradskih opština, i utvrđivanju prihoda i primanja koji pripadaju Gradu, odnosno gradskim opštinama u 2014. godini. Ovu odluku Skupština Grada je usvojila 23. juna tekuće godine.\nU daljem radu Skupštine, odbornici su usvojili Odluku o načinu finansiranja programa i projekata pravnih i fizičkih lica i finansiranju dodatnih prava korisnika iz sredstava budžeta.\nGradska opština Stari grad opredelila se da iz sredstava budžeta dodatno su/finansira: programe od javnog interesa, dodelu poklona i nagrada učenicima osnovnih i srednjih škola, aktivnosti na podsticanju stvaralačkih sposobnosti đaka i studenata, stipendiranje učenika i studenata, dodatnu pomoć porodicama za rođenje deteta, nagrađivanje zaslužnih pojedinaca koji se staraju o miru i bezbednosti građana, angažovanje personalnih asistenata za pomoć deci-đacima sa posebnim potrebama, pomoć u kući starijim sugrađanima putem usluga geronto domaćica, program besplatnih popravki sugrađanima’ „Moj starogradski majstor“, pomoć pojedincima ili porodici u stanju socijalne potrebe, finansiranje aktivnosti ustanova čiji je osnivač Republika ili Grad, kao i aktivnosti organa vlasti drugih nivoa.\nOdluka o načinu finansiranja programa i projekata pravnih i fizičkih lica i finansiranju dodatnih prava korisnika iz sredstava budžeta, osim vrsta aktivnosti koje se finansiraju, propisuje i način, merila i kriterijume za sprovođenja postupaka, kao i praćenje realizacije navedenih aktivnosti. Odluka je u skladu sa posebnim zakonima u oblasti obrazovanja, brige o porodici i deci, kao i socijalne zaštite.\nSkupština je, u okviru treće tačke dnevnog reda, dala saglasnost na odluku Nadzornog odbora o Izmeni i dopuni odluke o cenovniku usluga JP SRPC „Milan Gale Muškatirović“.\nPrevious PostPrevious PROJEKAT REKONSTRUKCIJE DVORIŠTA “ZAJEDNICA SADNICA”\nNext PostNext OBAVEŠTENJE O ZAKLJUČENOM UGOVORU ZA JAVNU NABAVKU DOBARA- ELEKTRIČNE ENERGIJE


Ovo je fotografija zbog koje je policija kaznila Sarajliju na Palama | Krupljani.BA\nPolicijski službenici Policijske stanice Pale jučer su uručili prekršajni nalog osobi iz Sarajeva čiji su inicijali E.B. zato što je na društvenoj mreži objavilo vlastitu fotografiju sa zastavom koja je bila legalna zastava Bosne i Hercegovine do 2008. godine.\nFotografija je nastala na lokalitetu Vrela Miljacke.\nOsumnjičeni E.B. je “bezobzirnim ponašanjem izazvalo osjećanje uznemirenosti građana Pala”, saopšteno je iz Policijske uprave Istočno Sarajevo.\nOvom licu nalog je uručen zbog počinjenog prekršaja vrijeđanje iz člana osam Zakona o javnom redu i miru RS-a.


TotalCar.rs » Kia Niro koncept\nKia, koncept, novo, TOP\n0 komentara 7435 pregleda\nKia je objavila prve slike svoje konceptne verzije Niro kompaktnog krosovera će biti koji će biti predstavljen na Salonu automobila u Ženevi.\nNajnoviji Kijin koncept opisuje se kao “spreman da osvoji gradske sredine svojim stilom i jačinom”. Drugim rečima, on će biti rival Nissan Jukeu, a možemo ga u proizvodnoj verziji očekivati za nekoliko godina.\nNjegov izgled osmišljen je u dizajn studiju u Frankfurtu pod direkcijom šefa za dizajn evropskog odeljenja ove kompanije. On je napravljen specijalno za evropsko tržište, a imaće i novi pogon. S obzirom na dvostruke izduvne cevi i zelene detalOvom Automobilu, retrovizorima, kočionim kleštima i drugim delovima, može se pretpostaviti da ovaj koncept ima hibridni pogon.\nDetalji o Kia Niro konceptu biće poznati 10. septembra.\nDe Tomaso SLC Concept teaser\nVideo: Suzuki Authentics koncept u Šangaju\nFord Mondeo konačno stiže u Evropu


Pumpa Đerane puštena u rad: Svježa morska voda važna za opstanak ptica | Share Montenegro\nHome Novosti Pumpa Đerane puštena u rad: Svježa morska voda važna za opstanak ptica\nNow reading: Pumpa Đerane puštena u rad: Svježa morska voda važna za opstanak ptica\nPumpni sistem Đerane je počeo sa upumpavanjem svježe morske vode u solanske bazene, kako bi se održali optimalni ekološki uslovi za boravak ptica na tom području, saopštavaju iz Nacionalnih parkova Crne Gore.\nSistem je pušten u pogon nakon završenih radova na Đeranskom kanalu, čiji su zidovi, na pojedinim mjestima, bili urušeni i tako blokirali upumpavanje vode.\n“Za optimalno funkcionisanje vještačkog ekosistema, kao što je Ulcinjska solana, potrebno je mnogo ulaganja, što su potvrdili i strani eksperti u Studiji, a angažovali su ih predstavnici Ministarstva održivog razvoja i turizma. I mi iz Javnog preduzeća za nacionalne parkove Crne Gore smo, u skladu sa postojećim kapacitetima, realizovali niz mjera u cilju zaštite i upravljanja ovim područjem” – navodi se u saopštenju.\nTako je JPNPCG, uz pomoć Vlade Crne Gore i Ministarstva održivog razvoja i turizma, riješilo problem popravke postojeće i nabavku nove pumpe. JPNPCG je tokom jula 2018. obezbijedilo bager za sanaciju narušenih nasipa i bentova na Ulcinjskoj Solani, kako bi bili obezbijeđeni uslovi za protok vode koja je značajna za održavanje osjetljivog ekosistema na ovom području.\n“U narednom periodu smo planirali da se nasipi održavaju mašinski, a ne ručno, kao što je do sada bila praksa. Takođe, na inicijativu JPNPCG, kapitalnim Budžetom predviđeno je da Vlada u ovoj godini izdvoji 1.000.000,00 eura za sanaciju nasipa, a realizaciju će sprovoditi Uprava za javne radove Crne Gore” – ističe se u saopštenju.\nPodsjećamo, odlukom Vlade Crne Gore, Javnom preduzeću za nacionalne parkove Crne Gore povjereno je upravljanje prostorom ulcinjske Solane, u cilju zaštite biodiverziteta, od avgusta 2015.\n“U dosadašnjem radu ostvarili smo saradnju sa brojnim subjektima uključujući resorno ministarstvo, nadležne institucije i organizacije, NVO sektor, kao i predstavnike Opštine Ulcinj. Svi oni su konstruktivnim prijedlozima doprinosili da se na valjan način obavljaju predviđene aktivnosti definisane Programom upravljanja za Solanu JPNPCG” – kažu iz JP Nacionalni parkovi.\nNaglašavaju da su, i nakon isteka Ugovora o zakupu Ulcinjske solane 24. avgusta 2020., zainteresovani za produženje ugovora. Tako bi, kao odgovorna institucija, znanjem i stručnošću svojih zaposlenih, doprinijeli očuvanju ovog jedinstvenog područja, ukoliko opština Ulcinj do tada, za to ne bude spremna.\n“Svi zaposleni u JPNPCG su ponosni što mogu učestvovati u upravljanju ulcinjskom Solanom, koja predstavlja jednu od deset najvećih i ujedno najmlađih solana na Mediteranu. Solana je i stanište od globalnog značaja za boravak i gniježđenje vodenih ptica, koje je 2019. proglašeno Parkom prirode, kao i Ramsar područjem, močvarom od međunarodnog značaja” – zaključuje se u saopštenju.


8 November 2016 28 August 2020 Pleasure 3808 Views 0 Comments drkanje kurca (handjob), dupla penetracija, erekcija, grubo karanje, heteroseksualnost, homoseksualnost, izazov, jebanje za pare, Kler Roberts, muška dominacija, nedostatak bliskosti, porno zvezda, pornografija, predigra, propaganda, pušenje kurca (blowjob), redaljka (gangbang), seks pred kamerama, seks-žurka (orgije), seksualne fantazije, širenje guze, slikanje (fotografisanje), snimanje pornića, starleta, stres, televizija, vagina, višestruko svršavanje, ženska dominacija (femdom), ženska masturbacija, ženski orgazam\nZvuči neverovatno ali pojedine glumice dnevno snime i do 9 scena, dok njihove muške kolege ipak ne moraju toliko naporno da rade – oni prosečno snimaju po 2 scene na dan. Štaviše, porno glumac Šejn Dizel dodaje da ne bi ni mogao više od toga da snimi na dnevnom nivou.\nObri Snou je apsolutna šampionka koja je za jedan dan snimila čak 9 scena, od kojih su neke i grupne. Kler Roberts je otkrila da je jednom prilikom imala maratonski seks u trajanju od 18 sati.\n„U Americi dnevno snimamo od 4 do 6 sati, 12 ako se radi o dugometražnom filmu. Kad sam bila u Francuskoj, normalan radni dan je trajao 12 časova, a ako bi snimali ceo film bilo je slučajeva da se snima i do 18 sati”, rekla je Kler dodajući da je ceo proces ekstremno naporan i dugačak.\nMnoge ženske porno zvezde osećaju da je muškim porno zvezdama mnogo lakše. Takođe, porno zvezde ističu da je njihov posao daleko teži od onog što javnost misli. Šta vi mislite?