Igor Truca Dobrosavljević: Radi što mnogi neće, živi kako oni ne mogu | InfoKG - Mesto gde se informišem\nIgor Truca Dobrosavljević: Radi što mnogi neće, živi kako oni ne mogu\nNedelja, 25 Decembar 2016 13:00Autor: Jovana Mladenović\nIgor Truca Dobrosavljević je Kragujevčanin koji kroz posao ruši predrasude i pokazuje zašto je dobro ići desno kada svi idu levo, jer uz cilj i akciju na takvom putu stiže do plodova koji većini nisu baš na dohvat ruke, istovremeno pružajući ljudima viziju kako da poboljšaju svoje živote.\nIgora sada prepoznaju kao nekog ko je za kratko vreme napravio zavidan rezultat u poslu kojim se bavi – zastupnik je u osiguranju. Ali, on ne krije da ranije nije bilo tako i da ga nijedno interesovanje i radno mesto nisu dugo zadržali. Kao mlađi je išao u muzičku školu, trenirao fudbal, pa se od toga udaljio. Radio je kratko kao frizer, sezonski konobar na primorju, u Kabinetu uprave grupe Zastava vozila. Razliku između toga nekad i sada je napravila upornost.\nU trenutku kada je već sedam godina imao polisu životnog osiguranja, došao je u dodir sa osiguranjem na drugačiji način, sa mogućnošću da se i sam time bavi, a kao i većina ljudi, imao je gard pri pomisli da o tome razmišlja kao o svojoj profesiji. Ustaljena je predrasuda da je taj vid agenture na najnižoj lestvici, te kao takav i omražen. Ipak, dao je šansu da čuje razloge "za" i spoznao razliku između toga biti agent prodaje i ovlašćeni zastupnik u osiguranju sa licencom Narodne banke Srbije. Odrekao se ugodnosti državnog posla - redovne plate, službenog automobila, dnevnica i pre dve godine se upustio u avanturu sa osiguranjem koja mu sada pruža i mogućnosti da tako živi - kao avanturista koji kreira život baš onako kako je mogao samo da zamisli. Zaposlio se kao ovlašćeni zastupnik u poslovima osiguranja u kompaniji WVP a.d. koja zastupa četiri velike osiguravajuće kuće.\nOdlučio je da ide desno kad svi idu levo; da radi ono od čega drugi beže i tako napravi ono što drugi ne mogu. Saznao je da kod nas jedva pet procenata stanovništva ima polisu životnog osiguranja i tu je video prostor za delovanje. Nabasao je i na blog iz koga je saznao da u Srbiji ipak konstantno raste svest o osiguravanju života. Cilj mu je da dvadeset do dvadeset pet odsto Kragujevčana kod njega ima polisu. U osiguranju je video šansu da opstane dugotrajno, napreduje, izgradi karijeru i status i pomogne ljudima.\nProdaja osiguranja nije ni lak, ali ni posebno težak posao. Na Zapadu je najnormalnije da čovek ima polisu, štednju, da tako zaštiti sebe i porodicu, dok je kod nas takva svest još u povoju. Klijente ne nalazi putem belih i žutih strana. Počeo je tako što je pozvao sve svoje prijatelje u gradu da razgovaraju o štednji bilo kog tipa. Sada svakog dana ima sastanke na osnovu preporuka putem kojih danas isključivo i radi. Ruši predrasude da će sastanak biti naporno ubeđivanje, da će neko da te opseda iz sopstvenog interesa. Prodaje ljudima viziju da uštede, a ne da potroše sve što zarade. Zanimljiva je paralela koju pravi – najpopularnije zanimanje u Srbiji je lekar, koji ustanovi problem i, mada ima časnih izuzetaka, nažalost sve češće uzme novac da bi ga rešio. S druge strane, najomraženije zanimanje je prodavac osiguranja, koji radi preventivno nudeći, između ostalog, finansijsku i zdravstvenu zaštitu.\nIgor ne propušta priliku da naglasi da ništa ne bi uspelo bez aposlutne podrške porodice, a bližnji su toliko verovali u njega, da je čak i najbolji drug Stefan od samog starta uz njega u poslu. Neko bi pomislio da su odricanja zarad života iz snova enormna, ali Truca kaže da ne trpe ni društveni, ni emotivni život, a da je sada u zdravijem i pozitivnijem režimu nego ikad pre. Ima dovoljno slobodnog vremena za sebe, devojku i putovanja koja obožava. Kaže da su putovanja kao knjiga priča – ako ne upoznaješ nove krajeve sveta, ljude i kulture, nisi pročitao nijednu stranu. Na drugim kontinentima je par puta godišnje. Voli egzotična mesta, sunčanje, ali i bandži, skijanje… Sa pojedinim klijentima je u drugarskim odnosima i zajedno igraju tenis, voli i vaterpolo. Privlače ga adrenalinske stvari. Jednom je sanjao da vozi avion i zaista je otišao na aerodrom u Lađevcima, iznajmio pilota i avion. Kaže da njegova priča pokazuje da mladi ljudi mogu da uspeju ako prepoznaju ono što je posao budućnosti, imaju cilj, plan i akciju i ne podlegnu masi koja će ih progutati već se izbore kao individualni lideri.\nViše fotografija možete pogledati u galeriji koja sledi.\nMarko Jovanović Meda: Sreća je pronaći ono što voliš, a rad vodi do uspeha\nVladimir Vukosavljević Vukas: Pravi najbolju Karađorđevu u gradu, uživa u adrenalinu na dva točka\nNevena Ignjatović: Uspešna na skijama, snalažljiva u koferima i tek će nam pokazati šta sve zna\nKragujevački fudbaler Nenad Tomović donirao dva aspiratora i monitor Kliničkom centru\nKragujevčanin iz Švajcarske donirao tri respiratora Srbiji (FOTO)\nHumani Kragujevčani sa “Bankom hrane” pripremaju obroke za najugroženije građane\nHuman gest pripadnika UVS Kragujevac: Paketi sredstava za higijenu za najugoroženije sugrađane (FOTO)\nNajstarijima pomažu i kragujevački policajci


Milojević: Žao mi je zbog drugog i trećeg gola\nIzvor: 011vodič.com, 18.Sep.2019, 23:52\nIako su fudbaleri Crvene zvezde igrali hrabro, na kraju su doživeli ubedljiv poraz. U prvom kolu grupe B Lige šampiona Bajern je u Minhenu slavio 3:0 (1:0). Trener Vladan Milojević žali zbog druga dva gola.\nU četvrtak od 18:55 igraju Kluž – Lacio, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 4.70.\n– U nekoj doboj meri smo imali prvo poluvreme. Bili smo u niskoj zoni, imali smo slabu cirkulaciju lopte. Nije bilo veliko poštovanje. Malo strah >> Pročitaj celu vest na sajtu 011vodič.com << i teške noge su tome kumovali. Nije sramota izgubiti od Bajerna, ali mi je žao drugog i trećeg gola. Imali smo dobre izmene, gledali smo Bajernu u oči – rekao je Milojević za televiziju Arena sport.\nU prvom poluvremenu su crveno-beli napravili samo jedan prekršaj.\n– Oni igraju strpljivo, sa posedom i kontinuiranim trčanjem. Drugi gol primamo iz naše greške, a treći je plod slabije koncentracije – dodao je Milojević.\nThe post Milojević: Žao mi je zbog drugog i trećeg gola appeared first on Magazin o pop kulturi i zvezdama.\nPogledaj vesti o: Crvena Zvezda, Liga Šampiona\nVečernje novosti: LAKA "TROJKA" BAJERNA: Zvezda poražena u Minhenu\nDegenek: Nismo zaslužili da izgubimo 3:0\nIzvor: 011vodič.com, 19.Sep.2019, 00:21\nMiloš Degenek vodio je žestoku borbu sa fudbalerima Bajerna. Ipak, na kraju je teren napustio pognute glave, jer su Bavarci pobedili 3:0 (1:0) u prvom kolu B grupe Lige šampiona. Defanzivac crveno-belih je meč završio sa nekoliko modrica.. U četvrtak od 18:55 igraju Ajntraht – Arsenal, a kladionici...\n15:45: RIBERI OPERISAN U NEMAČKOJ: Fjorentina bez francuskog vetarana 1...\n15:45: Jaka plima na Jadranu, voda se izlila na obalu VIDEO\n15:44: Omladina SSP u pismu Omladini Evropske narodne partije: Izguglajt...\n15:44: DOBRA VEST ZA SVE: Trgovinski sporazum Kine i SAD obezbediće sta...


Nastupna posjeta ambasadorice BiH u Češkoj Republici Martine Mlinarević ministru inostranih poslova Tomašu Petričeku\nAmbasadorica Bosne i Hercegovine u Češkoj Republici Martina Mlinarević je 25. novembra 2020. godine primljena u nastupnu posjetu kod ministra inostranih poslova Češke Republike Tomaša Petričeka. Kako je sastanak održan na Dan državnosti Bosne i Hercegovine, ministar je svim građanima Bosne i Hercegovine, u domovini i onima koji žive u Češkoj Republici, uputio iskrenu čestitku za ovaj važan dan, te pozdravio ambasadoricu i zaželio joj uspješan rad i mandat u Češkoj Republici.\nAmbasadorica Mlinarević je zahvalila za kontinuiranu podršku Češke Republike našoj zemlji na evroatlanskom putu, kako bilateralno tako i kroz Višegradsku grupu, rekavši da će isti i jači angažman biti cijenjen i potreban u budućnosti. Ambasadorica Mlinarević je istaknula važnu ulogu Češke Republike u mentorstvu Bosni i Hercegovini na njezinu evropskom putu, te da su u planu novi bilateralni susreti čim to epidemiološka situacija dozvoli.


Telekom Srbija ozbiljan kandidat za kupovinu kompanije IPKO sa Kosova | Mondo Portal\nTelekom Srbija ozbiljan kandidat za kupovinu kompanije IPKO sa Kosova 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.07.2020. / 20:48 20:52\nTelekom Srbija ušao je u drugi krug tendera za kupovinu kosovske telekomunikacione kompanije IPKO, saznaje "Blic".\nUz Telekom Srbija postoji još sedam zainteresovanih kandidata za kupovinu ovog operatora koji je u vlasništvu Telekoma Slovenija.\nIz srpskog Telekoma nisu želeli da potvrde ova saznanja, ali je ranije ova telekomunikaciona kompanija izrazila jasnu želju da kupi IPKO.\n"Naša ponuda nije politička već, naravno, ekonomska i za nas vrlo bitna u realizaciji našeg cilja da postanemo telekomunikacioni lider. Ne razumem baš one koji porede ovu našu ponudu sa ponudom koju smo dali u Albaniji pre dve godine. Mi već poslujemo na području Kosova i Metohije kao fiksni i mobilni operator i ne vidim zašto bi neko bio protiv našeg dodatnog investiranja, jer je to pre svega dobro za korisnike i ekonomiju na ovom području. Ali sačekaćemo da vidimo kako će se situacija odvijati", rekao je za štampano izdanje Blica koordinator za internet i multimediju "Telekom Srbija grupe" Vladimir Lučić.\nGradonačelnik Prištine Špend Ahmeti. objavio je nedavno da je srpska kompanija ponudila 155 miliona evra za kupovinu Ipka.\nTelekom Srbija donirao 20 miliona dinara za borbu protiv korona virusa


Tag: Istorijski arhiv Pirot\nPovodom 63. godišnjice, Istorijski arhiv priprema promociju knjige "Arhivsko ogledalo prošlosti"\n11. dec 2019. 12:00\nPovodom 63 godine postojanja i rada Istorijskog arhiva Pirot u utorak, 17. decembra, biće organizovana promocija knjige "Arhivsko ogledalo prošlosti" - Pirot i pirotski kraj u dokumentima XIX i XX ...\nPirotski arhivisti na Medjunarodnom savetovanju u Čačku\n09. okt 2019. 17:24\nArhivisti Istorijskog arhiva u Pirotu učestvuju na Međunarodnom Arhivističkom savetovanju koje se održava u Čačku, od 9 do 11. oktobra.Teme savetovanja su: Arhivi u elektronskom okruženju, Arhivska ...\nPredavanje "Posledice proboja Solunskog fronta - Pirot kao stajna tačka u srpsko-grčkim savezničkim odnosima"\n17. sep 2019. 10:00\nIstorijski arhiv Pirot u saradnji sa Nacionalnom istraživačkom fondacijom "Elefterios K. Venizelos" iz Grčke organizuje predavanje posvećeno vojnim i diplomatskim odnosima Srbije i Grčke u Velikom ...\nU rušenje starog Doma JNA u Pirotu uključena i mehanizacija\n04. maj 2019. 09:21\nOvih dana počela je realizacija prve faze izgradnje depoa Istorijskog arhiva u Pirotu na mestu starog Doma Jugoslovenske narodne armije. Prva faza podrazumeva rušenje Doma do temelja. Danas se u rad ...\nSednici Skupštine Arhivističkog društva Srbije prisustvovali i predstavnici Istorijskog arhiva Pirot\n12. apr 2019. 12:28\nDanas je u Beogradu, u Arhivu Jugoslavije, održana redovna godišnja sednica Skupštine Arhivističkog društva Srbije.Sednici su prisustvovali direktorka našeg Arhiva Ivana Кostadinović i arhivista ...\n26. mar 2019. 15:30\nU izdanju Istorijskog arhiva u Pirotu večeras je i Likovnoj galeriji „Čedomir Krstić“ u Pirotu, u prisustvu velikog broja posetilaca, promovisan Vodič kroz arhivsku građu Istorijskog arhiva u Pirotu. ...\nPromocija i izložba "Vodič kroz arhivsku građu"\n19. mar 2019. 12:00\nIstorijski arhiv Pirot objavio je Vodič kroz arhivsku građu, veoma važno informativno sredstvo za rad i funkcionisanje svakog Arhiva.Promocija će biti u utorak 26. marta, u 18 časova u Galeriji „...\nArhivisti iz Pirota učestvovaće u radionici u Međuopštinskom istorijskom arhivu u Čačku\n22. nov 2018. 08:30\nArhivisti Istorijskog arhiva u Pirotu, pozvani su da učestvuju u radu radionice pod nazivom Preventivna konzervacija arhivske građe i registraturskog materijala u organizaciji Društva konzervatora ...


Šta konzervativci u Srbiji misle o Prajdu, gej braku i usvajanju dece? | Talas.rs\nFoto: iStock – mbolina / Medija centar Beograd\nPitanje prava LGBT populacije je jedno od onih koja naizgled polarizuju javnost. Ljudi imaju tendenciju da uprošćavaju svet oko sebe kako bi ga lakše razumeli, pa se stavovi o ovoj temi često svrstavaju u jedan od dva „tabora“ – liberalni i konzervativni.\nMeđutim, kao što se razmišljanja unutar načelne liberalne orijentacije međusobno razlikuju, tako i konzervativno stanovište ima svoje varijacije.\nŽeleli smo da detaljnije ispitamo stavove ličnosti koje veći deo javnosti percipira kao konzervativne. U nastavku su njihovi odgovori na pitanja o Prajdu, gej braku i usvajanju dece.\n1. Šta mislite o održavanju Parade ponosa (Prajd) u Beogradu?\nČedomir Antić, Napredni klub:\n„Mislim da je to pravno a ne ideološko pitanje. Naš ustav predviđa pravo u potpunosti slobodnog izražavanja mišljenja, slobodu kretanja i demonstracija. Da ovo pitanje nije od početka koncipirano kao provokacija potekla iz dela elite neprijateljski nastrojene prema čitavom jednom narodu koji živi u Srbiji, problemi bi bili mnogo manji. Svakako ne bi ni došlo do sasvim bizarne simbioze ekstremista (onih koji organizuju gej paradu a sami nisu homoseksualci i drugih sa krajnje desnice koji na scenu mogu da stupe samo ako pokušaju da prekinu takav skup), koja je nestala onda kada je SNS došla na vlast i kada su ti podzemni, na prvi pogled nevidljivi uzroci svakogodišnjih kriza, izgubili značaj.“\nSanda Rašković Ivić, Narodna stranka:\n„Nemam nikakav odnos prema Paradi ponosa i citirala bih Jovana Ćirilova koji je rekao “ne razumem na šta ponos”. To je drugačija seksualna orijentacija – homoseksualna. Moram reći da ne osećam nikakav ponos što sam heteroseksualna i nemam potrebu da zbog toga šetam. Istina, homoseksualci su manjina i u smislu nekih manjinskih prava oni osećaju potrebu da se za svoje prihvatanje izbore. Jedna šetnja neće mnogo promeniti.“\nLjiljana Smajlović, Udruženje novinara Srbije:\n„Mislim da država mora da omogući građanima koji žele Paradu ponosa da takvu paradu i organizuju i da u njoj bezbedno učestvuju. I to bez obzira na nerazumevanje ili protivljenje okoline. To je pitanje stepena političkih sloboda u jednom društvu.“\nNikola Tanasić, Nova srpska politička misao:\n„Naglašavam da svaki građanin ima pravo na javni protest oko bilo koje političke ili kulturne teme koju smatra relevantnom, kao i da niko nema pravo da ugrožava njihovu fizičku bezbednost i zdravlje na tim protestima, ali „Parade ponosa“ ne podržavam. Smatram da je njihov jedini cilj polarizacija društva i promocija kolonijalnog diskursa u kome se strane kulturne vrednosti kroz fizičko nasilje nameću građanima Srbije, pri čemu ne samo da se ne vodi računa o dobrobiti zajednice, nego čak ni o interesima ljudi čija se prava tu navodno štite. „Parade“ nisu zamišljene da štite ugrožene grupe, već da promovišu jednu kolonijalnu ideologiju. Postoje mnogo bolji načini da se zaštite građanska prava LGBT zajednice.“\n2. Kakav je vaš stav o legalizaciji istopolnih brakova?\n„Svakako postoji potreba za pravnom ravnopravnošću svih građana. Ideje da bi brak homoseksualaca trebalo da u svemu ima istu formu kao i brak muškarca i žene smatram bizarnom nepotrebnošću. Slično je i sa tezama da crkva treba da prihvati i uključi u svoje učenje gej ideologiju.“\n„Zalažem se da se za homoseksualne parove izjednače prava na nasleđivanje imovine, penziju i slično. To još nije do kraja urađeno ni kod heteroseksualnih parova koji zive u izvanbračnoj zajednici.“\n„Podržavam legalizaciju. Nema dobrog razloga da se to pravo uskraćuje istopolnim zajednicama. Tu treba primeniti princip jednakosti prava građana pred zakonom. Time hoću reći da to ne smatram pitanjem koje se mora rešavati referendumom. Princip je usvojen i već postoji. Većinsko raspoloženje ni u demokratiji nije uvek valjan argument. O nekim smo se temeljnim principima već dogovorili i na njima se naše društvo zasniva. Uzmite, primera radi, smrtnu kaznu. Ogorčeni sam protivnik smrtne kazne i bila bih ogorčena eventualnom odlukom da se to pitanje rešava na referendumu, jer mislim da bi na takvom referendumu pobedila smrtna kazna. A ja odričem državi pravo da donosi takve odluke.“\n„Pitanje „istopolnih brakova“ je apsurdno, jer je u pitanju izvrtanje same reči „brak“, koja podrazumeva ritualnu porodičnu zajednicu muškarca i žene, i osnovnu ćeliju porodice. To je pojava poput „veganske šnicle“. Niko ne može zabraniti vegetarijancima da jedu šta hoće, ali oni nemaju pravo da zahtevaju da se to što jedu zakonski proglašava ili reklamira kao „meso“ ili „šnicla“, jer to jednostavno nisu. Građani Srbije su slobodni da stupaju u seksualne veze kakve hoće, njihovi seksualni partneri sa njima mogu da žive, mogu i da naslede njihovu imovinu (preko testamenta). Država nema nikakav interes da se upušta u povlađivanje zahtevima da se srpski jezik i pravne prakse uteruju u šablone lažne političke korektnosti.“\n3. Da li mislite da istopolnim parovima treba omogućiti usvajanje dece?\n„Mislim da ne treba. Siguran sam da će jednog dana tako nešto biti omogućeno, ali to se protivi vrednostima slobode, ravnopravosti i prava deteta.“\n„Usvajanje dece je delikatan problem. Koliko mi je poznato samci, muškarci ili žene, ne mogu usvajati decu. Svojevremeno je dato obrazloženje da je za podizanje deteta i njegov psihološki razvoj neophodno da postoje majka i otac. Isto se odnosi i na usvajanje dece kod homoseksualnih parova, dakle samo dva oca ili dve majke umesto roditeljskog para, za podizanje deteta nisu dovoljne jer se može javiti konfuzija identiteta u glavi deteta.“\n„Da, pod jednakim uslovima kao i drugima. Znam da postoje argumenti da je usvojenoj deci dovoljno teško da budu prihvaćena od vršnjaka i okoline i bez dodatnog tereta koji može da proistekne iz saznanja da s u im roditelji u istopolnom braku. Svejedno mislim da je važnije da što je moguće više dece odrasta u kućnom domu, uz ljude koji mogu da im se zaista posvete, u sredini koja je najsličnija moguća porodici u kakvoj se većina dece rađa.“\n„Nisam detaljno upućen u tu problematiku, ali je za mene to pitanje isto kao pitanje da li samci imaju pravo da usvajaju decu (samci mogu imati ljubavnike bilo kog pola, ali nemaju supružnika). Nisam sklon histeričnoj reakciji na takvu mogućnost, ali smatram da bi odluka o tome morala biti doneta na osnovu temeljno sprovedenih i ideološki neostrašćenih istraživanja o tome kako se razvijaju deca u uslovima odsustva očinske, odnosno majčinske figure. Mislim da je tu seksualna orijentacija manji problem od nekih drugih objektivnih okolnosti.“


Prezentacija “Think Smart - Start Grid” kojom je kompanija EUnet predstavila svoj Grid Hosting Servis zasnovan na AppLogic softverskim rešenjima, odžana je u sredu 23. septembra u prostorijama EUnet College-a, u Zmaj Jovinoj ulici.\nJelena Opačić, rukovodilac Hosting-a ovom prilikom je izjavila: "Za razvoj uspešnog poslovanja sa web servisima najvažniji su sigurnost i fleksibilnost sistema, kao i racionalno upravljanje troškovima. Grid hosting omogućava fleksiblnu infrastrukturu koja je prilagođena brzom razvoju svakog pojedinačnog klijenta i složenih web aplikacija."\n"Grid Hosting predstavlja sledeću generaciju hosting servisa koja je nastala kao rezultat cloud computing revolucije, predvođene od strane velikih kompanija kao sto su 3Tera, Google, IBM, Amazon i Microsoft. U pitanju je model zasnovan na 3Tera AppLogic tehnologiji koja omogućava da se korišćenjem mreže servera (nodova) kreira jaka hardverska platforma koja dozvoljava fleksibilno upravljanje virtuelnim resursima. Ovaj koncept omogućava da se pojedinačnom korisniku dodeli željena količina memorije i procesorskog vremena, kao i prostora na disku, u zavisnosti od trenutnih potreba korisnika. Na taj način se vrši fina granulacija i korisniku se garantuje određeni nivo resursa koje plaća. Naše rešenje se pokazalo i kao vrlo pogodno za testiranje i razvoj kompleksnijih sofverskih rešenja i web aplikacija koje očekuju veliku posećenost." - izjavio je Andrea Prunić, sistem inženjer kompanije EUnet.


Srbija, čijeg je tima "Uniqa" zvanično osiguranje, i Španija se u subotu od 22.15 sastaju u borbi za titulu prvaka Evrope u reprizi finala Svetskog prvenstva u Rimu 2009 godine, poslednjem finalu Španaca, koje su "delfini" dobili posle peteraca.\n"Samim tim što igraju kod kuće imaju šansu da naprave rezultat posle dugo vremena, igraju na talasima raspoloženja i tada mogu da budu iznad svojih realnih mogućnosti. Treba da se zatvori kontra, da napravimo igru šest na šest, a tu su naše šanse veće. Biće fizički manje zahtevna utakmica u odnosu na Hrvatsku", rekao je Mitrović.\nGolman naše reprezentacije ističe da ne sme da se potceni, a ni preceni Španija.\n"Treba da gledamo sebe, da nastavimo da igramo našu igru, a kada je tako onda možemo da se radujemo. Ambijent nas neće poremetiti. Odigrali smo poslednje dve utakmice pod tenzijom, iskusni smo", istakao je ovaj 33-godišnjak.\nKapiten Filip Filipović dodaje da poznaje igru domaće selekcije.\n"Sva taktika, sve priče o adutima padaju u vodu kada počne finale. Znamo kako se igraju te utakmice, kako se pobeđuje. Imamo lepu priliku da odbranimo titulu. Za to nam treba odbrana, a ne da mnogo razmišljamo o Špancima, mada mi je drago da su oni, a ne Italijani u finalu. Naša igra je najvažnija", kaže Filipović.\nAndrija Prlainović smatra da Srbija treba da nastavi u istom ritmu sa jakom odbranom.\n"Bili smo agresivni i sigurni u odbrani protiv Hrvatske, uvek na igraču sa loptom, dobro postavljeni. Ne dozvoljavamo lake golove u našoj mreži. Možda su Španci najbrži na turniru, imaju sjajne individualce, a ostalo je na našoj strani, kvalitet, mentalna snaga, iskustvo... Igrati finale u zemlji domaćina je izazov", zaključio je 31-godišnji Prlainović.\nFinale Evropskog prvenstva između Srbije i Španije igra se u Barseloni u subotu od 22.15.


Predstavnici Zajednice općina Crne Gore posjetili Rožaje\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Predstavnici Zajednice općina Crne Gore posjetili Rožaje\nNovi Pazar – U okviru projekta „Standardi javne etike u lokalnoj samoupravi”, koji realizuje Zajednica opština Crne Gore uz podršku OEBS-a, tim predstavnika ove asocijacije, na čelu sa pomoćnicom sekretara Ljubinkom Radulović, protekla tri dana boravio je u Rožajama.\nRazgovarali su sa rukovodstvom opštine, šefovima klubova odbornika u Skupštini opštine, predstavnicima mjesnih zajednica i nevladinog sektora.\nRadulović je kazala da je Zajednica opština, uz pomoć Savjeta Evrope, utvrdila standarde koji se odnose na transparentno donošenje odluka, konsultovanje građana, profesionalizam, liderstvo i odgovornost. U okviru tih standarda data su tri nivoa – prvi se odnosi na osnovne uslove i zahtjeve koje mora ispuniti lokalna samouprava, drugi je prosjek ispunjenja zahtjeva, a treći pokazuje da li se radi o odgovornoj i transparentnoj lokalnoj samoupravi.\n– Ovih dana razgovaramo sa svim strukturama u lokalnoj upravi da bismo stekli uvid koliko je transparentna rožajska lokalna samouprava. Nakon ove faze uradićemo prezentaciju za rukovodstvo opštine, a onda sačekati njihov odgovor i eventualne sugestije. Slijedi izvještaj o stanju, mjerama i preporukama što bi trebalo uraditi. Te preporuke znače i našu pomoć kroz zajedničke aktivnosti. Tako bismo mogli da vidimo gdje mi ili neko drugi možemo pomoći, kako bi postavljeni zahtjevi bili ispunjeni u narednom periodu. Na taj način bi lokalna samouprava dostigla neophodni nivo odgovornosti i transparentnosti – kazala je Radulović.


Predstavljanje knjige „Božanstveni bezbožnici 2” Sanje Domazet\tOcenite kvalitet ovog programa\nGordana Milosavljević Stojanović urednica Sanja Domazet autorka „Božanstveni bezbožnici 2” je nastavak izuzetne zbirke literarnih portreta najblistavijih umova 20. veka autorke Sanje Domazet. Četrdeset reportaža o ličnostima u knjizi u stvari su stilski i poetski oblikovane kratke priče, čiji su junaci obeležili vreme u kome živimo. Lične reminiscencije daju pričama poetsku notu, dok enciklopedijsko znanje autorke od naizgled biografskih detalja tvori uzbudljivu životnu dramu svakog junaka ponaosob, otkrivajući unutrašnje svetove onih koji su oblikovali svet u kome živimo. Kao vešta novinarka i darovita spisateljica, Sanja Domazet ikone 20. veka na pozornici života osvetljava iz drugačijeg, intimnog, ljudskog ugla.\nRomani: „Ko plače”, „Azil”, „Čitati more”, „Acqua alta”\nKnjiga drama i priča: „Moć maske”\nDrame: „Punjene tikvice“, „Krila od olova“, „Disharmonija“, „Koko“, „Frida“, „Mesec u plamenu“, „Pupoljci“, „Pijač rose“ Eseji: „Anatomija zanosa”, „Božanstevni bezbožnici” i „Senke”\nPriznanja: nagrada za Najbolje novinarsko pero na Sajmu knjiga u Beogradu, nagrada za najbolju knjigu ženskog autora u Srbiji („Žensko pero“), nagrada za najbolji roman u regionu („Meša Selimović“)\nP. S. Njena radio drama „Nar“ predstavljala je Srbiju na međunarodnom radiofonskom festivalu „Prix Italia“\nVREME: 02.03. u 19:00h


Dalje od entuzijazma mladih - DWP-BALKAN\nHome Dalje od entuzijazma mladih\nDok sam razmišljao o tome kako da započnem ovaj članak, setio sam se kako se nakon revolucije ili puča 5. oktobra (u zavisnosti od toga kako to neko vidi), kada je Milošević bio izbačen iz politike, dogodila velika reaktivacija mladih negde sredinom 2006. godine sa referendumom o promeni Ustava Srbije i parlamentarnim izborima 2008. Ukoliko ovu situaciju analiziramo dalje, danas, petnaest godina kasnije, primećujemo iste zastarele probleme. Ako se tome dodaju novi problemi nastali u međuvremenu, oni postaju brojniji, dok su mladi svakim danom sve manje spremni i sve manje motivisani da se aktivno suoče sa problemima koji pogađaju njih i njihove zajednice. Mora se ponovo dogoditi nešto nalik velikoj reaktivaciji mladih, nakon referenduma o amandmanima na Ustav Srbije 16. januara i parlamentarnih izbora 3. aprila.\nTrenutno, u vremenu u kojem živimo, uključenosti mladih u javnom životu nedostaje tačna definicija ili određenje. Danas se ona pre svega vidi kao način da se osigura progresivna i pozitivna promena konkretno u životima mladih, i uopšte u izgradnji boljeg i više održivog društva. Sudeći po mnogim studijama vršenim širom sveta, ali i po različitim praksama iz zemalja sa održivim demokratijama, uključenost mladih u javnom životu razume se kao pravo mladih da budu deo i da preuzimaju obaveze i odgovornosti u svakodnevnom životu, kao pravo na demokratski uticaj na procese koji određuju njihove živote. Međutim, nisam siguran da li se isto može reći za male države u kojima postoji mnogo provincijskih zajednica, naročito kada se govori o mestima kao što je Preševo.\nPreševska dolina je naziv za južni deo Srbije koji čine tri opštine sa većinskim albanskim stanovništvom. Nalazi se na granici sa Republikom Severnom Makedonijom i Republikom Kosovo. Iako su ove tri opštine u prvih pet opština u Srbiji po mladosti stanovništva, Preševo takođe drži i nacionalni rekord kada je reč o stopi nezaposlenosti i stagnaciji ekonomskog razvoja.\nProblemi između Albanaca i Srba postoje već mnogo godina, a teški odnosi između Kosova i Srbije nakon 2000. godine u realnosti se oslikavaju na svakodnevnom životu albanskih stanovnika Preševske doline. Kao posledica ove situacije koja je nastajala godinama, mladi koji žive u ovoj regiji svakim danom sve više gube volju da se uključe i da se zalažu za ciljeve i politike mladih.\nIz ove perspektive, ne samo u Preševskoj dolini već i u drugim krajevima u kojima žive etničke manjine u demokratijama u razvoju (na primer Sandžak, sever Kosova, jug Albanije itd.) političke partije najčešće nemaju ozbiljan, neposredan pristup mladima i rešavanju njihovih problema. On nedostaje ne zbog nedostatka želje, već zato što se sve događa kroz populističke obrasce političara koji vladaju decenijama bez prekida, ali i zbog toga što nedostaju mladi spremni i motivisani da menjaju društvo.\nOvaj fenomen se najpre vidi u okolnostima organizacija civilnog društva u ovim mestima. One imaju problema sa preživljavanjem zbog nedostatka razvoja projekata i upravljačkih kapaciteta. One su najčešće fiktivne organizacije kojima zapravo upravljaju pojedinci, uglavnom bez specijalizacija i koji se prijavljuju za svaku priliku koju vide, svejedno u kom je polju ili koja je tema prilike.\nPrema zakonima Republike Kosovo, pored državnih institucija, i jedinice lokalne samouprave imaju obavezu da se bave politikama usmerenim mladima kako bi se ojačao njihov društveni položaj i stvorili uslovi da se podmire njihove potrebe i interesovanja u svim oblicima interesa mladih.\nAko bismo pogledali „Alternativni izveštaj o poziciji mladih u Srbiji 2021“ objavljen od Krovne organizacije mladih Srbije (KOMS) – udruženja koje čine 104 organizacije mladih i organizacija za mlade, 106 opština od 145 uključenih u istraživanje nije usvojilo Lokalni akcioni plan za mlade. Opštine Preševske doline su među njima. Ovim rezultatom se konstatuje da u 106 opština Kancelarija za mlade služi za zapošljavanje članova omladinskih foruma partije ili partija na vlasti, što ukazuje na nivo omladinske politike na lokalnom nivou. Kada je reč o organizacijama civilnog društva, svaka vlast uspostavlja svoje organizacije kroz forume stranaka na vlasti i podržava ih kroz subvencije za nevladine organizacije.\nKoristeći se primerom Preševa, lokalna vlast je svojim subvencijama za nevladine organizacije, koje su dostizale maksimum od 2000 evra po programu godišnje, uništila ove organizacije, umesto da doprinese njihovom razvoju ili razvoju mladih, finansiranjem organizacija koje su bliske moći kroz netransparentne i nepoštene procese, pri tom ne zahtevajući od organizacija da podnose izveštaje o aktivnostima koje sprovode i na koji način se ta sredstva troše.\nParalelno sa uspostavljanjem takvih praksi, aktivizam i politike mladih su izgubile razlog zbog kog postoje. Ovo je rezultiralo gubitkom dijaloga i saradnje među mladima, na lokalnom i regionalnom nivou i šire. Takvi fenomeni su doveli do samoizolacije i getoizacije mladih, tranformišući ih u učtivost za političke aktivnosti ili projekte, ne dajući im stvarni i smisleni uticaj. Kao rezultat ovakvog pristupa, na lokalnom nivou je u poslednjih deset godina došlo do pojave mnogih omladinskih mini grupa koje ne sarađuju ili, još gore, mrze jedni druge zbog trke i takmičenja za opstanak.\nNa osnovu takvog regresa aktivizma, povrh teške ekonomske situacije, mladi u mestima poput Preševa sve više biraju populistički model usađen u društvo od strane provincijskih političara koji to vide kao priliku da se probiju u javnosti. U poslednjih deset godina takvi pristupi su uništili sve što je godinama bilo investirano sa ciljem unapređenja regionalne i međuetničke saradnje.\nOve zajednice spominju suočavanje sa prošlošću samo kada je ova tema obavezna ili kako bi osigurali finansiranje za neki kratkotrajni projekat. Saradnja i dijalog među mladima iz različitih etničkih zajednica u ovim oblastima je na nivou radionica i turističkih treninga, gde uporno isti ljudi dolaze – pre kako bi putovali nego zbog tema kojima se ti treninzi bave. U tom smislu, veliki udeo koji obeshrabruje saradnju i dijalog među mladima iz različitih etničkih zajednica na Balkanu rezultat je slabih odnosa i zapaljivog govora vođa država u regionu, kao i razvučenih razgovora između Srbije i Kosova, čiji su rezultati i dalje vidljivi u svakodnevnom životu građana. Saradnja i dijalog među mladima na Balkanu se fokusiraju na mlade iz glavnih gradova, dodatno isključujući mlade iz udaljenijih mesta.\nDa se vratimo na početak, najnovija dešavanja ruske invazije u Ukrajini i autokratske vlade na Balkanu koje imaju hibridne demokratije uzbuna su za sve stranke koje utiču na obrazovanje mladih i jačanje međuetničke saradnje i dijaloga. Suočavanje sa prošlošću i razgovori za zajedničku budućnost trebalo bi da budu glavni koraci ka ponovnom uspostavljanju stabilnih temelja u pravcu izgradnje održive demokratije i istinske regionalne saradnje, koji ne bi dozvolili da naša društva budu zavedena ili da se ponovi skorija istorija.\nPočevši od mladih, organizacije civilnog društva, lokalni i strani donatori, pa sve do javnih institucija, neophodno je reagovati brzo usmeravanjem njihovih prilika i programa u izgradnju kapaciteta za razvoj čvrstih odnosa i uspostavljanje održive saradnje među mladima na Balkanu. Ovo ne može da se ostvari u sezonama, već kontinuiranim radom i posvećenošću. Jedna stvar je jasna: veoma je teško motivisati mlade iz manjih mesta da budu aktivni i politički angažovani, ali ako uspeju da se aktiviraju u svojim lokalnim zajednicama taj aktivizam će zauvek uticati na njihovu percepciju, pogled na svet i potragu za načinom da promene svet.\nAbdulla Ahmedi je aktivista civilnog društva prvenstveno u Preševu, ali je aktivan i u celom regionu u oblasti ljudskih prava i javnih politika. Trenutno radi kao urednik za PreshevaPRESS, koji se uglavnom bavi temama informisanja vezanim za Preševsku dolinu. Direktor je nevladine organizacije „Organizata Aktivistëve REFORMA“, koja se uglavnom bavi omladinskim aktivizmom na lokalnom nivou kroz neformalno obrazovanje i promovisanje uključivanja u proces donošenja odluka. Kao diplomirani ekonomista, Ahmedi je kratko radio u ovoj profesiji jer je od 2005. godine poznat kao politički aktivista i aktivista za ljudska prava.


Potpisan ugovor: Evo ko ulazi u rijaliti sa nanogicom!\nIzvor: Scandal.rs, 02.Avg.2019, 01:23\nUskoro kreće nova sezona rijalitija “Parovi”, a već se spekuliše ko bi mogao da uđe u velelepnu vilu! Za sada su poznati neki od budućih učesnika, ali jedno ime će izazvati veliku pažnju. Naime, bivša voditeljka i učesnica Parova, Slađana Slađa Petrušić, ulazi u osmu sezonu kao takmičar, a ugovor je već potpisala. Za sada The post Potpisan ugovor: Evo ko ulazi u rijaliti sa nanogicom! appeared first on Scandal portal.\nPRETUKLA JE JELENU GOLUBOVIĆ I DOBILA ZATVORSKU KAZNU! Umesto ĆELIJE ide u RIJALITI, a ovaj DETALJ su svi PRIMETILI\nIzvor: Scandal.rs, 02.Avg.2019\nSlađana Petrušić postaće deo osme sezone “Parova”, ako je sudeći po objavi koju je šerovala na svom Instagramu. Za sada nije poznato kakvi će biti detalji ugovora, ni da li je tražila neke posebne uslove, ali ono što je sigurno je da je ona prva rijaliti učesnica sa nanogicom. “Upravo...


Matić je, nakon razgovora sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski, navela da se početak izgradnje ove mreže koja omogućava veće brzine može očekivati od septembra.\nOvo je veoma važno za Niš i niška sela da bi mogli da pružaju kvalitetnije turističke usluge. Važno je i da samim ljudima koji žive u tim mestima budu dostupne određene elektronske usluge i prednosti koje optika i mreža nove generacije nosi - rekla je ministarka.\nOna je istakla da razvoja...\nJuznaSrbija.info: Matić: Uspešan turizam uz dobru putnu infrastrukturu i telekomunikaciju\nU Nišu će izgradnjom širokopojasnog interneta biti obuhvaćeno 20 naselja sa više od 3.200 domaćinstava, izjavila je ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić..Ona je navela da se početak izgradnje ove mreže može očekivati od septembra. "Ovo je veoma važno za Niš i niška...


Krizni štab: Đaci od ponedeljka u školskim klupama, unutrašnjost kafića i restorana i dalje zatvorena | Moj grad SM\nNaslovna KORONAVIRUS Krizni štab: Đaci od ponedeljka u školskim klupama, unutrašnjost kafića i restorana...\nKrizni štab: Đaci od ponedeljka u školskim klupama, unutrašnjost kafića i restorana i dalje zatvorena\nNa upravo održanoj sednici Kriznog štaba donete su nove mere:\n– Unutrašnjost kafića i restorana i dalje zatvorena, rade samo bašte\nSrednjoškolci će jednu nedelju ići u učionice, a jednu sedmicu imati onlajn nastavu. S druge strane, stariji osnovci od petog do osmog razreda smenjivaće se na dva-tri dana, a najmlađi od prvog do četvrtog razreda će, kao i do sada, na nastavu u učionice.\nPrethodni tekstPionirke ŽKK „Srema” ubedljive protiv „Novosadske ŽKA”\nSledeći tekstStiže pomoć države: Počinje preuzimanje 15000 tovljenika


WRC Archives - svetbrzine.com\nby Vladan Đerić on 30. januara 2017.\nSve što je lepo ima kraj, ali on je za Folksvagen Motorsport, kad je u pitanju takmičenje u Svetskom reli šampionatu došao prerano. Očigledno da je “Dizelgejt” skandal ozbiljno uticao na finansije automobilskog giganta, a istorija je pokazala da kad god se neki veliki finansijski udar dogodi bilo kojoj automobilskoj kompaniji, prvi pod lupom za […]\nSebastijan Ožije nastavlja trijumfalni pohod kroz WRC šampionat. Vozač Folksvagena, koji je na prošlom reliju u Španiji osigurao četvrtu uzastopnu titulu svetskog šampiona, bio je neuhvatljiv za rivale i na uvek teškom i nezgodnom reliju u Velsu,a i ovoga puta slavio je tako što je na reliju vodio od samog početka. Najveći rival Ožijeu na […]\nDva relija pre kraja sezone, Sebastijan Ožije se četvrti put uzastopno zlatnim slovima upisao u istoriju takmičenja. Francuz za volanom “folksvagen pola” pobedio je na reliju u Španiji i time trijumfalno okončao pohod na novu titulu, koja ga ja svrstala u sam vrh velikana ovog atraktivnog sporta. Samo pre 12 meseci, Ožije je odustao od […]\nWRC – Citroen slavio u Finskoj\nKris Meeke je ušao u istoriju – popularni vozač je postao prvi Britanac u istoriji, koji je pobedio na reliju Finska. Meeke je u svom Citroënu DS3 WRC kontrolisao reli od početka do kraja, ostavivši konkurente da se bore za niže stepenice podijuma… Kris Meeke je u Finskoj na najbolji mogući način iskoristio startnu poziciju. […]\nWRC – Mikelsenovo slavlje u foto-finišu\nby Vladan Đerić on 29. decembra 2016.\nReli u Poljskoj, koji se boduje za svetski šampionat, doneo je mnogo uzbuđenja u samoj završnici, a ishod je pokazao koliko je ova sezona uzbudljiva i nepredvidiva. Na takmičenju je, naime, trijumfovao Norvežanin Andreas Mikelsen u “folksvagen polo”, ali je do druge pobede u karijeri stigao posle neverovatnog peha sjajnog Estonca Ota Tanaka. Tanak je […]\nMik ponovo uzleteo\nby Vladan Đerić on 5. avgusta 2016.\nBritanac Kris MIk četvrti je pobednik na pet održanih relija u izuzetno zanimljivom svetskom prvenstvu ove sezone! Vozač Sitroena zabeležio je veoma sigurnu pobedu sa malom ali “kontrolisanom” razlikom u odnosu na drugoplasiranog vozača Folksvagena, Norvežanina Andreasa Mikelsena Mik je, kako je i sam izjavio, imao “savršen vikend” u Portugaliji, na jednom od najlepših makadamskih […]\nHjundai na tronu u Argentini\nNa četvrtom reliju sezone, Novozelanđanin Hayden Paddon u Hyundai i20 ostvario je svoj prvi WRC trijumf! Četvrto takmičenje ovogodišnje sezone FIA Svetskog reli šampionata voženo u Argentini donelo je neverovatnu borbu do samog finiša koja se davno ne pamti! Glavni protagonisti bili su Hayden Paddon u Hyundaiju i20 WRC i Sebastien Ogier, vozač Volkswagen Po […]\nLatvala ubedljivo slavio u Meksiku\nby Vladan Đerić on 2. avgusta 2016.\nJari Mati Latvala je prekinuo pobednički niz svog timskog kolege Sebastijana Ožijea i odneo ubedljivu pobedu na trećoj rundi Svetskog reli šampionata, WRC Reliju Gvanahvato Meksiko. Posle dva razočaravajuća relija za njega, kada na početku sezone nije uspeo da osvoji bodove, na meksičkom makadamu je vodio od početka do kraja i zabeležio šesnaestu pobedu u […]\nOžije pobedom u Švedskoj najavio pohod na novu titulu\nby Vladan Đerić on 1. avgusta 2016.\nSebastijan Ožije je osvojio treću pobedu u Švedskoj u svom VW Polo WRC R. Pre toga prvi na cilju je bio 2013. i 2015. Brzi Seb vodio je od početka do kraja relija uz nepogrešivu navigaciju Žulijena Ingrasije, tokom tri takmičarska dana i na kraju bio brži 28,9 sekundi od drugoplasiranog Hajdena Padona u Hjundaiu […]


Pronađite svoju platu: Prosvetari su započeli štrajk zbog platnih razreda, a nikome nije jasno o čemu se radi (TABELA) - Telegraf.rs\n13/09/18 | 13:07 ≫ 16:33\nSvako zvanje i pozicija u tabelama imaju svoj koeficijent koji se množi sa 14.500 i tako se dobija početna plata\nŠkolska godina jedva da je počela, a nastavnici su se već zahuktali sa štrajkovima i protestima. "Opet ovi", prokomentarisao je svako od nas, jer smo već navikli da nam početak godine bude obeležen skraćenim časovima ili duvanjima u megafone ispred zgrade Vlade.\nČasovi skraćeni u 1.000 škola već prvog dana: Početak školske godine obeležen štrajkom prosvetara\nMilorad Antić, predsednik Foruma srednjih stručnih škola objašnjava da je oko 70.000 visokoobrazovanih prosvetara diskriminisano u odnosu na sve ostale sa fakultetskom diplomom, koji su zaposleni u zdravstvu, ustanovama socijalne zaštite, kulturi...\nPoreski službenici, Foto: paragraf.rs\nSlužbenici u zatvorima, Foto: paragraf.rs\n- Korepetitori su pijanisti, magistri i doktori nauka, ljudi koji su ceo život posvetili usavršavanju, a koji su smešteni u najgoru grupu, sedmu, jer verovatno neko nije znao čime se bave. Njima plata ne bi mogla da ide iznad 58.000 dinara, što je skandalozno. Iza njih su bibliotekari, koji su takođe u sedmoj grupi, ali u trećem razredu - objašnjava ona.\nZaposleni u sudovima, Foto: paragraf.rs\nZaposleni u ambasadama, Foto: paragraf.rs\nDržavni službenici, Foto: paragraf.rs\nVIDEO: Vučić obećava prosečnu platu od 500 evra do kraja 2018.\nSpecijalna jesenja ponuda Vojvođanske banke\n14. septembar 2018 | 08:02\nPrave sami sebi odmor veliki im raspust ostave neko dete da polaze da kazu imaju obaveze imaju rane mogucnosti da sebi ugode skracuju casove idu kucama ranije a odgovornosti nigde i cudo kad nekad prekipi a tek ekskurzije pa skola u prirodi...isamo strajk pa dokle vise ima sad visak u prosveti ...pa a privatni casovi...\n13. septembar 2018 | 20:57\n13 gimnazija, ekskurzija Grcka, nastavnik ima gratis + 30 ucenika po 5250din dnevnice, znaci, 3 moje plate za besplatnih 7 dana u Grckoj. Pri tom ne sporim da nastavnici imaju veliku odgovornost, ali....\n13. septembar 2018 | 20:31\nA gde je ovde stepen obrazovanja, stručnog ili naučnog zvanja? Šta ako je neki nesrećnik sa najviše obrazovanja postavljen na mizerno radno mesto zbog zlobe šefova. Ovo je česta pojava u ministarstvu odbrane, gde ako nemaš leđa, dobiješ najgore radno mesto.


Kako je Muamer Zukorlić od jednog osrednjeg đaka postao akademik? - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Kako je Muamer Zukorlić od jednog osrednjeg đaka postao akademik?\nKako je Muamer Zukorlić od jednog osrednjeg đaka postao akademik?\nMedresu je završio u Sarajevu, sa ne baš najboljim uspjehom, čak je i na odbrani diplomskog rada umjesto sa odličnim uspjehom završio sa vrlodobrim. Nakon završene medrese otišao je na odsluženje vojnok roka, pa je tek nakon završetka vojske upisao Fakultet islamskih nauka u Sarajevu. Na fakultetu u Bosni se baš ne snalazi najbolje, pa ide na školovanje u Alžir.\n06.07.1993. godine izvršio je nostrifikaciju diplome fakulteta iz Alžira, pritom sama procedura nostrifikacije traje 4 mjeseca, što znači da je fakultet u Alžiru završio u martu mjesecu 1993. godine, kada je po našim saznanjima i došao u Pazar. Česte su izjave Muamera Zukorlića da je učestvovao u osnivanju stranke SDA (osnivanje je trajalo od februara do avgusta 1990. godine), samim tim znamo da je prvu ličnu kartu izvadio 28.08.1990. godine, a nakon nje izvadio je i vizni pasoš što znači da je od septembra 1990. godine do marta 1993. godine bio u Alžiru, što iznosi ukupno 2 godine i 6 mjeseci. Učenje arapskog jezika traje godinu dana, pa se pitamo kakav je to fakultet i kakva je to diploma stečena za godinu i po dana?\nKako je Muamer Zukorlić doktorirao i postao akademik?\nAkreditacije visoko obrazovnih ustanova obuhvataju akreditaciju prostora, obrazovnog kadra i poslovanja ustanove. Kada je prostor Internacionalnog univerziteta u pitanju on ispunjava sve kriterijume za akreditaciju, ali akreditovanjem bi se automatski sva poslovanja morala svesti u zakonske okvire. Da se ne bi ušlo u trag poslovanja, koje je očigledno nezakonito, izaziva se vještački problem stručno-nastavnog kadra.\nUniverzitet je imao dozvolu samo za osnovne akademske studije, ali ne i za doktorske studije, bez obzira na ovu činjenicu veliki broj studenata je i doktorirao. Upravo ti nepriznati doktori nauka su postali i predavači studentima na osnovnim studijama, pa se dobio mnogo veći problem, a to je priznavanje i takvih završenih osnovnih studija. Problem akreditacije je izuzetno lako rješiv i sada, angažovanjem adekvatno-stručnog nastavnog kadra, ali se sada problem produbio i sa diplomama osnovnih studija, jer je evidentno da tim diplomcima nastavni kadar nije bio adekvatan.\nNa svom i ovako haotičnom univerzitetu, koji je izdao ogroman broj nepriznatih doktorskih diploma, Muamer Zukorlić je doktorirao, pa je onda pokradenim novcem Internacionalnog univerziteta, kao i novcem naše dijaspore (zemlje EU unije su do skoro svojim firmama na ime poreza na dobit omogućile donacije vjerskim zajednicama iz pristupnih zemalja EU, u koje i mi spadamo. Pa je u periodu od 2006-2012 ogroman novac uplaćen od naše dijaspore IZ-a , kojem se ne zna trag gdje je završio.) pokupio ugledne profesore Bošnjake, koje je plaćao ovim nelegalno stečenim novcem i otvorio privatnu Bošnjačku akademiju nauka i umjetnosti, na kojoj je sam sebi dodijelio i stekao zvanje akademika.\nMUAMER ZUKORLIĆ JE NA ČUDAN NAČIN ZAVRSIO FAKULTET U ALŽIRU. PA JE KORISTEĆI POVJERENJE NAŠIH DOBROTVORA, ISLAMSKU ZAJEDNICU I VAKUFE STEKAO OGROMAN NOVAC NA NELEGALAN NAČIN. OD TOG STEČENOG NOVCA SEBI JE OMOGUĆI ZVANJE DOKTORA NAUKA, KASNIJE I NA PRIVATNOJ AKADEMIJI ZVANJE AKADEMIKA.\nPrethodni tekstVjećnici Novog Pazara o zapošljavanju i uređenju grada\nSledeći tekst10 odabranih misli društvenog reformatora i mislioca Hasana el-Bene


RTS :: Jurić: Nemam veze sa onim što je Tepić iznela, važno je da se vidi kako će tužilaštvo reagovati\nDruštvo Jurić: Nemam veze sa onim što je Tepić iznela, važno je da se vidi kako će tužilaštvo reagovati\nponedeljak, 19. apr 2021, 19:53 -> 20:12\nJurić je izrazio uvrenje da je danas izneto dovoljno dokaza da tužilaštvo napravi prvi korak da se ovo reši kao i da bi to moglo da ohrabri porodicu devojčice koja je bila žrtva moćnika a o čemu je on ranije govorio.\nUpitan da li je Palma moćnik na koga je mislio kada je pre godinu dana u medijima govorio o političaru pedofilu, Jurić je naveo da nema dozvolu porodice da priča o njemu.\n"Nisu se složili, smatrali su kao što i ja smatram da li će i sam proces krenuti za godinu dna, i šta će biti posle, Zato sam govorio da je jako bitan način zaštite svedoka ako želimo ovako osetljive slučajeve da prvedemo licu pravde", rekao je Jurić.


Fudbaleri Bešiktaša u okviru 7. kola turske Super lige gostuju Altaju, a u početnih 11 aktuelnog prvaka ponovo će biti reprezentativac Bosne i Hercegovine Miralem Pjanić.\nBit će to nova prilika da naš veznjak zabilježi asistenciju. Podsjećamo, Pjanić već ima tri asistencije u novom klubu, a u prošlom kolu je u šokantnom remiju sa Adana Demirsporom (3:3) asistirao za prvi gol svog tima, kada je glavom pogodio Fransisko Montero (Francisco).\nPored Pjanića, za Bešiktaš startuju Mert Gunok, Fabris N’Sakala (Fabrice), Atiba Hačinson (Attiba Hutchinson), Žozef (Josef), Kenan Karaman, Oguzhan Ozjakup, Serdar Saći (Saatci), Gokan Tore (Gokhan), Salih Učan i Ridvan Jilmaz (Yilmaz).\nBešiktaš doživio prvi poraz u prvenstvu, Miralem Pjanić napustio teren zbog povrede


Жртве геноцида из Јасеновца проговориле после 70 година — Срби не чују (видео) | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\n„Zaveštanje“, dokumentarno ostvarenje Ivana Jovića, koje čine svedočanstava ljudi koji su preživeli genocid u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, posle beogradske i banjalučke projekcije prikazan je u tri grada u Hrvatskoj. Film je imao i prvo festivalsko prikazivanje kao poseban gost Međunarodnog filmskog festivala u Moskvi.\nGlavni utisak autora po povratku iz Rusije je iznenađenje publike činjenicom da su žrtve genocida progovorile tek sedamdeset godina posle rata. U Rusiji postoji snažan narativ i kultura sećanja na Drugi svetski rat koja je duboko antifašistička i prožima rusko društvo u celini, a objasniti kompleksnost sukoba na našim prostorima čini se kao nemoguća misija, kaže direktorka filma Monja Jović.\n„Na pitanje gledalaca kako je moguće da se tek sada snima svedočanstvo, a pobedio je antifašizam, odgovorila sam da se na tu temu može snimiti još jedan film. Osetila sam neku vrstu zavisti prema njihovoj poziciji, jednostavnosti koju nosi njihov stav prema tom ratu. S druge strane, mi nikada nismo razmišljali u dovoljnoj meri o kulturi sećanja na civilne žrtve, to je moj najsnažniji utisak posle projekcije“, kaže Monja Jović.\nInspirisan ljudima koji mučno nasleđe genocida, počinjenog ne samo u logorima već i na kućnom pragu, nose kroz život, Ivan Jović je odlučio da snimi sve koji su preživeli pakao logora u NDH. Snimio je više od 450 sati razgovora sa oko stotinu preživelih iz Jasenovca, Siska, Jastrebarskog…„Zaveštanje“ je prvi dokumentarni film o genocidu u kome nema arhivskih snimaka zločina. Reditelj objašnjava da su namerno izbegnuti, jer su ih načinili zločinci, a na njima su žrtve potpuno dehumanizovane.\nU Jovićevom filmu, kao likovi na ikonostasu, smenjuju se lica ljudi koji su preživeli pakao ustaških logora za decu, koji su u Evropi formirani samo na prostoru Nezavisne Države Hrvatske. Pored toga što predstavlja svu surovost dželata, film pokazuje kako bezumlje i zlo brzo postaju prihvatljivi u atmosferi linča koja je vladala na prostorima fašističke marionetske tvorevina kakva je bila NDH.\nJelena Radojčić Buhač, preživela logor Stara Gradiška. Ekipa filma prošla je posebne pripreme za snimanje, bilo je i onih koji su odustali, nisu imali snage da slušaju sve strahote kroz koje su ovi ljudi prošli. FOTO: PRODUKCIJA TERIREM\n„Detalj u kome se lokalno stanovništvo poigrava sa srpskom decom iz logora bacajući im preko žice jabuke i kamenje i zabavlja se gledajući tu decu kako izgladnela jure za tim, za mene je metaforičan i u poređenju sa današnjom situacijom, jer smo narod koji je okružen sa svih strana, a spolja nam ubacaju koske, na koje se bacamo. Ispovest devojčice koju su druga deca pregazila da bi došla do jabuke, nakon čega nije mogla da ustane ceo dan, savršeno se uklapa u ovu metaforu“, kaže Jović.\nStradanje u Jasenovcu deo je porodične tragedije direktorke filma Monje Jović, ali i istorije porodica mnogih njihovih prijatelja i poznanika. Potresno istorijsko svedočanstvo jeste privatni projekat ove porodice, realizovan uz pomoć malih donatora, a snimanje je simboličnim sredstvima pomogao i Filmski centar Srbije.\nAutori filma podsećaju da u naporu sećanja na žrtve u Izraelu učestvuje celo društvo. To je posao prosvećenog sloja, a mi smo u tome veoma podbacili, Jevreji su shvatili da ako žele društvo na zdravim osnovama, moraju da se bave onim što im se dogodilo u prošlosti, kaže za Sputnjik Monja Jović.\nPobeda života nad smrću – Cvijeta Babić ekipi filma pokazuje fotografiju svoje porodice FOTO: PRODUKCIJA TERIREM\n„Kod nas je kultura sećanja loša i za druge događaje. U Moskvi ne postoji mesto gde nema table, obeležja koje vas podseća ko je znamenit tu živeo, radio ili samo nešto rekao. Mi ni na tom nivou nemamo izgrađenu kulturu sećanja. Dobra je inicijativa da se sredi prostor Starog sajmišta koje će nas podsećati da su tadašnji Beograđani mirno gledali kako okupacione vlasti sprovode tu istu metodologiju Holokausta i odvode njihove komšije Jevreje u logor. Nedostatak takvih obeležja može da znači samo jedno — da to može da se dogodi ponovo“, upozorava Jovićeva.\nCvijeta Babić iz sela u blizini Kozarske Dubice preživela je sedam logora. Troje njene dece je ubijeno. FOTO: PRODUKCIJA TERIREM\nOvdašnji istoričari su mišljenja da film kao nesporni istorijski dokument treba da uđe u škole, jer ima edukativnu snagu. Izbegnuta su najstrašnija svedočanstva o brutalnim mučenjima i ubijanju Srba, pa deca mogu da ga gledaju. Film donosi i živo svedočanstvo o pokrštavanju Srba, o kome na ovim prostorima gotovo da se i ne govori. Pokrštavanje jeste najbolnija tačka za većinu Hrvata, s tim je najteže suočiti se, smatraju autori.\n„Ti ljudi, ta deca preživljavaju sve što i Jevreji u Holokaustu. Međutim, pokrštavanje je novina, jer jevrejsku i romsku decu nisu mogli da ’poprave‘. Pokrštena deca idu u katoličke porodice, njima se menja identitet, posle rata neki pronađu svoje pravo poreklo, a neki ne. Ima i onih koji tek posle 20 godina saznaju ko su, a neki nikada. Promena identiteta te dece otkriva verski motiv sukoba i zapravo je glavni razlog zločina na prostoru NDH“, kaže Jovićeva.\nU film je ušao samo deo ispovesti svedoka zločina. Autori su gajili nadu da će svih 450 sati njihovih traumatičnih ispovesti predstaviti kroz seriju.\n„Bili smo u pregovorima sa našim javnim servisom, kao i sa RTRS iz Banjaluke, ali nijedna kuća nije iskazala želju da napravimo seriju od materijala koji nije mogao da uđe u film. To je bolno i teško shvatljivo, jer ovo jeste priča za našu državu. Da ironija bude veća, istog dana kada smo slali protestnu notu Republici Hrvatskoj, dobili smo odbijenicu za seriju na RTS-u. U Banjaluci, posle započetih razgovora, nismo dobili ni odgovor o tome šta je razlog njihove nezainteresovanosti“, kaže Ivan Jović.\nIpak, kompletan materijal biće pohranjen u arhivu Jad Vašema, a u toku su i pregovori sa švedskom organizacijom „Tera forming“ da se materijal koristi u obuci arhivara i bibliotekara iz Srbije, jer u našoj zemlji nema iskustva sa tretiranjem ovakve istorijske građe. Ova činjenica trebalo bi da pomogne da film dopre do što više ljudi.


″Boyhood″, film sniman 12 godina | Svi sadržaji | DW | 07.06.2014\n"Boyhood", film sniman 12 godina\nAmerčkom režiseru Ričardu Linklateru pošlo je za rukom da napravi izuzetan film - "Boyhood" (Dečaštvo) snimao je 12 godina sa istim glumcima. Film govori o detinjstvu, mladosti i sazrevanju.\nBoyhood - film o odrastanju\nRežiser je počeo da snima fim sa decom glumcima i nastavio da radi sa njima tokom 12 godina. Na kraju je materijal iskoristio za film koji traje dva ipo sata. Pubilka može da vidi kako deca odrastaju, stare - bez šminke i trikova. U središtu pažnje je prvo šestogodišnji Ilar Koltrejn, koji se u filmu zove Mejson.\n"Boyhood" je premijerno prikazan u februaru, na Berlinalu. Žiri je režiseru dodelio Srebrnog medveda, a da su se pitali publiak i kričari - dobio bi glavnu nagradu festivala, zlatni trofej. "Boyhood" je u Berlinu bio najomiljeniji film. Sada počinje da se prikazuje u bioskopima.\nNaturščici & glumci\n"Boyhood" je pre svega film o odrastanju, na početku još malog Mejsona koji se posle 12 godina pred publikom pojavljuje kao mlad muškarac. Naravno, tokom flima stare i svi ostali glumci, pa tako i režiserova ćerka Lorelaj, koja glumi Mejsonovu sestru. Njih dvoje još nisu sigurni da li žele da nastave da se bave glumom.\nZbog dužine snimanja, ovaj film je bio i posebno rizičan eksperiment. Nije se znalo da li će glumci ostati u projektu, ispričao je režiser na Berlinalu. Ipak, kako mladi glumci, tako i profesionalci, uvek su nalazili vremena da dođu na snimanje - svake godine po nedelju dana, tokom 12 godina.\nDetinjstvo - pubertet - mladost\nGledaoci su naročito dirnuti procesom sazrevanja dečaka. Njegovu majku u filmu igra Patricija Arket. Mejson od stidljivog, introvertnog deteta postaje mladić koji nalazi svoje mesto u životu.\nRežiser Linklater je na početku snimanja, 2002. godine, osnovni koncept filma imao u glavi: "Glavne stvari su se znale unapred. Na primer, završnu scenu sam pred očima imao već tokom druge godine". Međutim, tok priče je nastajao iz godine u godinu, i bio dodavan u scenario.\nRičard Linklater - osećajni hroničar\nMada je "Boyhood" jedinstven - režiser je već imao iskustva sa dugotrajnim filmskim projektima. U svojoj trilogiji "Before Sunrise", "Before Sunset" i "Before Midnight" (Pre zore, Pre sutona, Pre ponoći) on takođe duže vreme prati život glavnih likova.\nBerlinale, 68. put 13.02.2018\nŠta donosi Berlinale? 09.02.2017\nJeftina holivudska simbolika 05.03.2018\nDodela Oskara ne podrazumeva samo izbor najboljih filmskih ostvarenja već i političke izjave i društveno relevantne govore. Da li se ova svečanost ipak možda ne precenjuje, pita se u svom komentaru Johen Kirten.\nČesto sam mislio na njega 19.02.2018\nU Berlinu se proslavio kao dobitnik Srebrnog medveda. I činilo se da će to doneti prekretnicu u njegovom životu. Nazifa Mujića se itekako dobro sećaju na Berlinalu, rekao nam je kustos festivala Tomas Hajler.\n„Srebrni medved mu nije doneo sreću“ 19.02.2018\nIronija sudbine je da je Nazif Mujić, dobitnik Srebrnog medveda od pre pet godina, preminuo u vreme održavanja Filmskog festivala u Berlinu koji ga je na kratko katapultirao u svet poznatih.\nIzmeđu ničega i nade 20.02.2018\nMeksička rediteljka, bosanski film, svakodnevno ludilo – „Kaotični život Nade Kadić“ prikazan u sekciji Forum festivala Berlinale pomalo je čudna kombinacija. Rediteljka Marta Hernaiz nam je otkrila kako je film nastao.\nBroj fotografija 7\nAutor Johen Kirten / Dijana Roščić\nKljučne reči Film, Kino, Linklater, Berlinale\nTrajni link https://p.dw.com/p/1CCiW


Zavirite u novi broj “Medicine Estetice” - Lepota i zdravlje\nPod okriljem magazina “Lepota i zdravlje”, a prema italijanskoj licenci, kreirali smo magazin “Medicina Estetica” – namenjen svim ženama koje vode računa o sebi i žele da unaprede svoj izgled, ali i zdravlje. Saveti inostranih i domaćih stručnjaka, trendovi u estetskoj medicini, najnovije metode, hit hirurški zahvati, neoperativne procedure i antiejdžing tretmani – samo su neki od razloga zbog kojih ćete zavoleti ovaj časopis. Pa hajde da zavirimo u novi broj…\nDali ste sve od sebe, vežbali ste i vodili računa o ishrani, ali kilogrami i višak kože sa stomaka nikako da nestanu? Estetska hirurgija nam donosi trajno rešenje – mini zahvat za ravan stomak.\nZa one koji se boje igle i operacije, medicina nudi bezbolno rešenje. U pitanju je kavitacija – put do idealno oblikovanog tela. Tehnologijom fokusiranog ultrazvuka moguće je ukloniti višak kilograma sa kritičnijih delova tela kao što su stomak, bokovi, butine, nadlaktice…\nIstražili smo 10 učinkovitih metoda koje vam mogu pomoći da se rešite neprijatelja broj 1. – celulita. Važno je na vreme da saznate koji faktori pospešuju njegovo stravanje, kao i koje sve metode za uklanjanje celulita postoje.\nPege nastale od sunca, akne i druge nepravilnosti na koži pomoću pravih stručnjaka mogu biti prošlost – podmladite dekolte bez hirurškog liftinga!\nDo skoro bilo je nezamislivo u pauzi za ručak obaviti neki estetski zahvat koji s lica uklanja tragove godina. Danas, za lice bez bora treba izvojiti oko pola sata i odmah nakon zahvata možete nastaviti s radnim danom i obvezama. Podmlađivanje i regeneracija matičnim ćelijama pomoću lipostrukture.\nOtkrili smo sasvim nove moći hijaluronske kiseline. Sa starenjem koža počinje da gubi hijaluronsku kiselinu, kolagen, potkožnu masnoću i elastičnost. Pomoću dve potpuno nove metode postići ćete maksimalan učinak uz minimalne korekcije.\nMnogi kozmetički preparati vam mogu pomoći da postignete blistav izgled. Ipak, samo određeni imaju delotvornost na duže staze. Saznajte kako do savršenog tena i blistave kože.\nSaveti za adekvatnu negu kože u proleće+GIVEAWAY


ŠOK PRIZNANJE! Glumica Danijela Štajnfeld UZELA Mirki Vasiljević ulogu ispred nosa! - Hype TV Vesti\nŠOK PRIZNANJE! Glumica Danijela Štajnfeld UZELA Mirki Vasiljević ulogu ispred nosa!\nMirka Vasiljević-Foto:Printscreen Instagram\n– Kod nas to nije neka vest, kod nas je: “Kad će sledeće?”. Ja sam duže vreme želela da imam veliku porodicu – rekla je Mirka kroz smeh u “Premijeri – Vikend Specijal” .\nDanijela Štajnfeld-Foto:Printscreen Instagram\n– Išla sam na kasting za “Ivkovu slavu” i tada nisam dobila tu ulogu, već je dobila Danijela Štajnfeld. Ali sam već tada naučila da se radujem kad neko drugi dobije ulogu, tako da mi je jako bilo drago zbog nje.


„Narkomanska“ ekonomija – Макроекономија\n17. септембра 2011.\tz Milan Knežević Komentar 922 Pregleda\nPrivrednici kao narkomani ne biraju načina i ne pitaju za cenu nove tranše kredita. Kreditni bonitet postao je značajniji od krvne slike. Zaduži se, odživi privid boljeg života, biće kako će biti. Od 2001. godine do danas privreda je bankama na ime kamata platila oko 22 milijarde evra. Preostao je dug oko 20 milijardi evra, 933000 radnika je izgubilo posao u realnom sektoru. Građani i privreda postali su statisti-volonteri čiji je osnovni zadatak da obezbede profit bankama i vladajućoj eliti. I ovako ogroman dug nažalost nije alarmirao Vladu da rastereti privredu a ambijent privređivanja učini podnošljivijim. Naprotiv, Vlada počinje da se ponaša kao bankarski agent. Subvencijama iz budžeta podstiče novo zaduživanje privrede. Za samo tri godine, 2009, 2010, 2011 banke su plasirale na ime subvencionisanih kredita za likvidnost 2 milijarde i 844,8 miliona evra, a na ime investicija 355,2 miliona evra. Ukupna kamatna stopa bila je ogromna, oko 9 %, 4 % subvencionisala je država, a privrednici plaćali 4 i 5 %.\nPrethodna KOLIKE SU STVARNO ZARADE U SRBIJI\nSledeća Srbija 1955-2011: Odnos broja zaposlenih, penzionera i nezaposlenih lica\n19. септембра 2011. at 12:01


Dram: "Proslavljamo prvih mesec dana našeg albuma kod vas, u Zaječaru" - Glas Zaječara\nHome Društvo Kultura Dram: „Proslavljamo prvih mesec dana našeg albuma kod vas, u Zaječaru“\nDram: „Proslavljamo prvih mesec dana našeg albuma kod vas, u Zaječaru“\nBend Dram dolazi u subotu 25. januara u Omladinski centar u Zaječaru i nastupa zajedno sa još dva izvođača – Ivanom Jegdićem i bendom Keni nije mrtav, u okviru rezidenture i showcase-a novih autora na domaćoj sceni.\nIako žanrovski različiti, ovi autori imaju jednu bitnu zajedničku stvar. To je nova koncertna publika koja iz grada u grad puni klubove i koncertne prostore i konzumira dobru muziku bez žanrovksih barijera. Ovi bendovi su na samom startu svojih karijera, ali već imaju interesantne CV-e, koji su, uz nezaobilazni talenat, do sada uspeli da ispune požrtvovanim ali i konceptualnim radom.\nDram je objavio album i odlučio se na odvažan korak – koncertnu promociju u ogromnoj Amerikani beogradskog Doma omladine, Keniji su paralelno radeći na prvim singlovima sa producentima i snimateljima koji su sarađivali sa Hall of fame muzičarima uspeli da zabeleže i rekordni broj nastupa tokom 2019. godine, a Ivan, on je sa samo nekoliko objavljenih pesama na krilima izdavača (Mascom records) dobio priliku da njegov poslednji singl „Kazaljke“ u globalnu distribuciju uvrsti Warner Music Group, što je rezultiralo da se ta pesma nađe i na listi najslušanijih izdanja u Bugarskoj, ali i na mnogobrojnim listama kod nas.\nU prvom, u nizu razgovora za portal Glas Zaječara, pred 25. januar, predstaviće se bend Dram.\nUpoznajte vaš bend sa publikom?\nDram je indie electro too much pop rokenrol bend sa beogradskih opština. Postojimo od 2017. godine ali smo tek u junu, zajedno sa izbacivanjem prvih singlova u etar, otvorili naše ig, yt i fb naloge, te postoji fikcija da stvaramo i sviramo od letos. Mi se znamo iz jednog ranijeg benda u kome smo svirali i po njegovom raspadu, odlučili smo da se okrenemo pop i indie muzici i da probamo da napišemo prve pesme. Stefan, Marko, Branko i Pavle. To je ta naša ekipa.\nGde se žanrovski smešta zvuk Dram-a?\nMi za sebe volimo da kažemo kako smo ’’indiegas’’. Nama malo teže ’’ide gas’’ jer nemamo to rep/trep loženje, i uostalom, sviramo prave instrumente pa ne možemo da skačemo po sceni i divljamo toliko. A opet, nismo ni ona indie melanholija, usporena ciklična priča od početka do kraja pesme, jer imamo i pesme za igranku, za đusku. Muzika koju mi pravimo je zapravo neka linija spajanja loženja i intime. I ofc, devojke su do sada bile daleko brojnija publika na našim koncertima.\nPredstavite novi album?\nNaše prvo dete. ’’Nećemo promeniti svet’’ je nastajao tokom skoro cele 2019., od januara do novembra, najviše na druženjima sa našim producentom Ivanom Mirkovićem Bambijem, kod njega u dnevnoj sobi gde smo i pisali tekstove koji nedostaju, razvijali ideje na instrumentima, doručkovali, ručali, prali sudove, gledali u plafon dok ne dođe struja, smejali se i razmenjivali lične priče, borili se za vazduh u oblicima dima koje je izbacivao dram + Bambi. I kroz ta viđanja, mi smo zapravo pisali muziku o nama. O mladosti. O ljubavi, kao ideji koja je najvažnija za sve, a naročito za mlade ljude. Ogrezli smo malo dublje u pop nego što smo planirali, ali ne žalimo se, skontali smo da nam to najbolje ide. Album je zvučno jedan miks naših vokala, klavijatura, elektro bubnja, atmosferičnih gitara i precizne bas gitare. Slušajte nas na yt i deezeru i javite utiske dok se ne vidimo uživo u Omladinskom centru! 🙂\nProkomentarišite srpsku muzičku scenu danas?\nŽiva i zanimljiva. Ne zbog našeg pojavljivanja haha, nego prosto postoje dobre pesme, bendovi i pojedinci. Ima gde da se svira, svako malo neko izbaci novu pesmu. Da, mislimo i na trepere i repere kao npr. Klinac i Coby i Kendi. Prirodno da se muzika menja i da su neki žanrovi sada manje zastupljeni, neki drugi su popularniji ali sve je to scena zar ne? Irie fm, Buč Kesidi, Artan Lili, Majdan, Vizelj, Zicer inc, Tam i mnogi drugi. Mislimo da je su ova imena sasvim prisutna i odgovorna za to što je naša scena sada tako aktivna.\nUglavnom pop i indie. Sve zavisi od trenutka. Pavle (bubanj) malo više voli metal, a Bane (bas) je još uvek navučen na Floyde. Ako treba da izvodijmo, onda evo liste: Matt Corby, Hozier, Weeknd, RHCP, Zdravko Čolić, Maroon 5, Tame Impala. Ed Sheeran, EKV…\nŠta Zaječarska publika može da očekuje na svirci?\nIgranku i pop na maternjem jeziku. Još uvek nismo išli u istočnu Srbiju, ali se nadamo da su naše pesme stigle i do Zaječara. Da, očekujemo i devojke u publici. Biće to jedna standardna dram žurka i ekskurzija jer smo dan pre u Nišu, u Feedbacku. Izvodićemo i nekoliko novih pesama koje su već zaradile svoje simpatije. Naravno, mi stižemo u paketu zajedno sa Ivanom Jegdićem/trap i Keni nije Mrtav ekipom /punk. Stalno idemo na tour zajedno i planiramo da to još dugo negujemo. Zezanje na max. Kao i naša publika.\nZar stvarno želite da znate šta mislimo o Đorđu Davidu? Ne ozbiljno, čini nam se da nismo baš iz istog filma sa tom manifestacijom.\nSvirke, svirke, svirke. Nekoliko novih singlova i spotova za njih i da kod Bambija isto onako, u zadimljenoj sobi, napišemo građu za drugi album i završimo sva snimanja do 31.12. 2020., kako bismo čiste savesti mogli da odemo negde na doček i odaberemo datum za njegovo izbacivanje u 2021. Do tada, Veliki koncert povodom našeg prvog albuma smo zakazali 21.3. u Domu omladine Beograd, sala Amerikana i sada spremamo nešto specijalno za taj dan. A mi se vidimo u Omladinskom centru 25.1., proslavljamo prvih mesec dana našeg albuma kod vas, u Zaječaru!\nPrethodni tekstNUNS: Otkriti motive obijanja redakcije portala Kolubarske.rs\nNaredni tekstAsfalt iskipovan u Velikom Izvoru, umesto na gradskoj deponiji


Dva kantona na plate daju čak dvije trećine budžeta, KS izdvaja najmanje - Index.ba\nDva kantona na plate daju čak dvije trećine budžeta, KS izdvaja najmanje\nOd 2.350.000.000 KM, koliko zbirno iznose svi kantonalni budžeti, u 2018. godini na plate i naknade zaposlenim i doprinose poslodavaca bit će potrošeno oko 1.220.000.000 KM.\nU ostalih devet kantona za plate se izdvaja gotovo isto pri čemu se najviše izdvaja iz budžeta Zapadnohercegovačkog kantona 67 posto i Unsko-sanskog kantona 65 posto.\nNajviše zakona utvrdile su vlade Kantona Sarajevo (27), Tuzlanskog kantona (25), i Unsko-sanskog kantona (23), dok su najmanje vlade Posavskog kantona (8) i Srednjobosanskog kantona (7), piše radiosarajevo.ba.\nPrethodni članakHahn: Ako mladi ljudi u BiH ne vide ekonomsku perspektivu, vrlo lako mogu postati meta radikalizacije\nNaredni članakSaudijska aktivistica uhapšena zbog kritiziranja “normalizacije s Izraelom”, moguća i zatvorska kazna


Afera „Respiratori“: Podignuta optužnica protiv Novalića, Solaka, Hodžića i Milićevićeve - infoBirač\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Fadila Novalića, premijera FBiH, Fahrudina Solaka, suspendovanog direktora Civilne zaštite FBiH, Fikreta Hodžića, vlasnika F.H. Srebrena malina d.o.o. Srebrenica i Jelke Milićević, ministarke finansija FBiH, zbog afere Respiratori.\nOptuženima Fadilu Novaliću, Fahrudinu Solaku i Fikretu Hodžić, kao i pravnoj osobi F.H. Srebrena malina d.o.o. Srebrenica, stavlja se na teret da su počinili krivična djela udruživanje radi činjena krivičnih djela, a u vezi sa krivičnim djelima zloupotreba položaja ili ovlaštenja, primanje nagrade ili drugog oblika koristi za trgovinu uticajem, pranje novca, falsifikovanje ili uništenje poslovnih ili trgovačkih knjiga ili isprava, faslifikovanje službene isprave i povreda obaveze vođenja trgovačkih ili poslovnih knjiga i sastavljanja finansijiskih izvještaja i njihovo falsifikovanje ili uništavanje.\n– Optužnicom se optuženima stavlja na teret počinjenje navedenih kaznenih djela u svezi sa nabavkom 100 komada respiratora u vrijednosti od 10.530.000,00 KM, te zaštitne opreme u vrijednosti od 2.900.000,00 KM za potrebe borbe protiv korona virusa u Federaciji Bosne i Hercegovine u vrijeme neposredno nakon proglašenja stanja nesreće – saopšteno je iz Tužilaštva BiH.


Ambiciozna očekivanja banjalučkog aerodroma: U 2019. očekuju 100.000 putnika\nFoto: N.N. | Ambiciozna očekivanja banjalučkog aerodroma: U 2019. očekuju 100.000 putnika\nGoran Lajić 12.09.2018 19:00\nBANJALUKA - Plan banjalučkog aerodroma je da kroz njegova vrata u narednoj godini prođe više od 100.000 putnika, što je izuzetno ambiciozno s obzirom na to da će ovu godinu završiti s oko 23.000 putnika\nMeđutim, nadležni su pred konferenciju "Aerodrom Banjaluka u funkciji razvoja regije", a koja je održana danas u Banjaluci, istakli da vjeruju u takav ishod prvenstveno zbog dolaska avio-kompanije "Ryanair", te smatraju da su očekivanja realna i izvodiva.\n"Očekujemo 100.000 putnika sljedeće godine, a prema podacima nezavisnih analitičara u regionu, oni predviđaju i više od 120.000 putnika", rekao je Duško Kovačević, direktor Aerodroma.\nPodsjećamo, "Ryanair", najveća evropska niskotarifna avio-kompanija, će putnike od kraja oktobra prevoziti u Brisel, Stokholm i Memingen, a Kovačević najavljuje razgovore po pitanju uvođenja letova prema Solunu ili Atini.\nTrenutno se realizuju čarter letovi prema Antaliji, a želja je da od naredne godine oni budu organizovani i za Tivat u Crnoj Gori.\nMeđutim, ono što je problem koji se ističe kada je ovaj niskotarifni prevoznik u pitanju su sve češći štrajkovi osoblja nezadovoljnog uslovima rada, a zbog čega su u kratkom periodu odgođene stotine letova. Ipak, i pored toga, u upravi banjalučkog aerodroma se nadaju kako to neće uticati na dogovorene letove.\nPotencijal u banjalučkom aerodromu vide i privrednici, koji smatraju kako bi on mogao biti motor razvoja.\n"Razvoj ovog aerodroma je zadatak cjelokupne zajednice, jer svaki putnik koji dođe u neku zemlju ostavi oko 200 evra. Ako u naredne tri godine ovu regiju, prema planovima, posjeti više od 250.000 putnika godišnje, pomnožite to sa 200 evra, pa ćete vidjeti kolika je to korist za cijelu zajednicu", kazao je Goran Račić, predsjednik Područne privredne komore Banjaluka.\nŽeljka Cvijanović, predsjednica Vlade RS, rekla je da ovaj aerodrom ima velike šanse da postane aerodrom regionalnog tipa i da u njegovom razvoju vidi šansu za unapređenje i jačanje privrede, turizma i putničkog saobraćaja.\n"Kada je riječ o turizmu i privredi, mora se imati brza komunikacija. Osim autoputa, mora postojati i aerodrom koji funkcioniše. Ovdje vidim i šansu za dijasporu, koja će koristiti ovaj aerodrom", rekla je Cvijanovićeva i istakla da će veliki broj ljudi koji je do sada išao na aerodrome u regionu sada koristiti ovaj u Banjaluci.\nOna kaže da su u irskoj niskobudžetnoj avio-kompaniji koja sarađuje s "Aerodromima RS" zadovoljni prodajom karata i da kroz povoljne cijene pokušavaju da motivišu ljude da steknu naviku da lete iz Banjaluke i u Banjaluku.\nCvijanovićeva je otkrila i da pored "Ryanaira" postoje još dvije zvučne avio-kompanije koje nastoje da ostvare kontakt s "Aerodromima RS" i prezentuju svoje poslovne ponude.\n"Jedna od njih želi da na regionalni način posmatra cijeli prostor bivše Jugoslavije i da se pravi kompanija koja će obuhvatiti i pokriti sve ove aerodrome koji nisu najfrekventniji, ali postoje u regiji, što podržavam", kaže ona.\nInače, konferenciju koja je namijenjena svim zainteresovanim stranama u procesu razvoja avionskog saobraćaja u RS, organizovala je Područna privredna komora Banjaluka u saradnji s Aerodromom Banjaluka i Kabinetom premijera RS.\nNjoj su prisustovali i brojni ministri u Vladi RS, predstavnici partnerskih aerodroma iz okruženja, a doprinos raspravi dali su i načelnici lokalnih uprava, predstavnici turističkih organizacija i agencija, privrednici iz oblasti turizma i saobraćaja, kao i kompanije koje imaju veliki obim spoljnotrgovinske razmjene.\nSarajevo ima 500 000 putnika godisnje. Ima bruku avio linija. to znaci da svaki dan poleti 273 putnika. Medjutim linija je svaka 3 dana, prevozi do 150 putnika. Tako da okacite macku o rep cifru to samo priglup bot iz SNSD i jos manje pametan novinar moze napisati.\nsavez protiv promaje i sarajevski pašaluk\nmoler bojanbl će letjeti namom


Mladi Nišlija Luka Milojković svetski je šampion u sviranju harmonike\nPočetak/Moja priča/Mladi Nišlija Luka Milojković svetski je šampion u sviranju harmonike\nLuka Milojković ima tek 12 godina a već je naučio da je put do uspeha popločan upornošću, radom, odricanjem, vežbanjem. Puno je pločica potrebno spojiti u tom neobičnom mozaiku, ali se čini da Luki to i nije baš toliko teško. Malo se o ovom dečaku zna. Tako je mlad a već je prvak sveta u harmonici. Da je najbolji na svetu saznao je na dan svog rođendana.\nDvanaestogodišnji Luka je harmoniku počeo da svira sa osam godina, a samo par meseci kasnije stigle su i prve nagrade. Tri godine kasnije postao je najbolji u svetu u kategoriji od 10 do 12 godina.\n“Pripremao sam se mesec dana za ovo takmičenje na kome pobedu svu učesnici priželjkuju. Vest da sam pobedio stigla je na dan mog rođendana pa mogu da kažem da mi je to najveći i najdraži poklon koji sam mogao da dobijem. Nagradu sam priželjkivao, marljivo sam radio, vežbao, posvetio se tome u potpunosti, ali sam ipak bio iznenađen”, kaže Luka.\nNa takmičenju koje je održano u Španiji, online, zbog preventivnih protivepidemijskih mera, žiri je imao pune ruke posla. U oštroj konkurenciji od preko 2000 učesnika i višemesečnom preslušavanju pristiglih materijala Nišlija Luka Milojković je poneo laskavu titulu najboljeg. Iako je mlad, kaže da je odricanje, naporan rad i vežbanje veoma važno, kako bi se postigao najbolji uspeh, kao i da njemu to ne predstavlja veliki problem, jer voli da svira i nastupa.\n“Svirao sam „Jednu curu malu“ od Viktora Vasova i valcer. Svi kažu da je teže takmičiti se uživo jer sviraš pred žirijem i pred publikom. Volim da sviram pred publikom jer onda im uz muziku pokažate i svoje emocije. One se vide na licu, u pogledu. Ja sam otišao i korak dale pa sam svirao kompoziciju koju uglavnom izvode takmičari u junijorskoj kategoriji. Sada je takmičenje bilo onlajn, pa mislim da je za izvođače bilo teže. Kada svirate uživo žiriju može nešto i da “promakne”, a sada su mogli hiljadu puta da vrate snimak i preslušaju ga kako bi uporedili sve takmičare.Ali mi je nagrada utoliko draža”, kaže Luka.\nLuka nije slučajno izabrao harmoniku. To je instrument koji je još jedan član porodice. Lukin otac je, takođe, poznat po virtuoznosti na harmonici.\n“Odrastao sam uz zvuke harmonike. Sa osam godina sam počeo da sviram. Paralelno pohađam redovnu Osnovnu školu “Dr Zoran Đinđić” i Nižu muzičku školu u klasi profesora Predraga Jovanovića. Imam dodatne, private časove kod Grana Jovanovića. To je puno rada i puno važbanja. Vežbam u školi, na privatnim časovima i kod kuće. Ne pada mi teško. Kada nešto volite ne vodite računa o tome koliko ste vremena posvetili tome. Tako je i sa harmonikom. Ponekad zaboravim koliko sam dugo svirao”.\n“To je jedini instrument koji može da prati sebe. Harmonika ima bas, čelo i solo.Zvuk koji dobijete je nezaenjiv. Na harmonici može da se odsvira sve. Muzika koja pripada bilo kom pravcu. Ja sam se opredelio za klasičnu ali sviram i narodnu i teko se nekako dupunjujem. Teške su kompozicije i u klasičnoj i u narodnoj muzici. U pitanju su nijanse koje treba savladati”, kaže Luka.\nLuka se sada priprema za svetsko takmičenje iduće godine. Biće kaže i teže jer će svirati u kategoriji od 12 do 14 godina. Ili neće jer je već pokazao da može da odsvira besprekorno kompozicije koje na takmičenjima izvode stariji kandidati od njega. U svakom slučaju od lekcije da su upornost, rad i posvećenost put ka uspehu ne odustaje.\nharmonika Luka Milojković\nMajstor Dragi u 91. godini popravlja harmonike\nHarmonika i klarinet stigli u Muzičku školu (FOTO)\n6. oktobra 2021. u 15:52


JEZIVI DETALJI ZLOČINA SERIJSKOG UBICE IZ KANADE ISPLIVALI U JAVNOST: Arhitekta ubica žrtve sekao, pakovao u žardinjere i zakopavao na imanjima klijenata | Ekspres.net\nJEZIVI DETALJI ZLOČINA SERIJSKOG UBICE IZ KANADE ISPLIVALI U JAVNOST: Arhitekta ubica žrtve sekao, pakovao u žardinjere i zakopavao na imanjima klijenata\n31.01.2018 . Autor:\nPronalazak još tri tela za koja se veruju da pripadaju žrtvama Brusa Mekartura, pejzažnog arhitekte iz Toronta koji je osumnjičen za seriju ubistava ponovo je digao javnost Kanade na noge.\nLokalna policija isitiče da se radi o zločinu bez presedana u istoriji Kanade. Inače šezdesetšestogodišnji Brus Mekartur za sada optužen je za pet prvostepenih ubistava, koja je izvršio u proteklih pet godina, a policija veruje da to nije konačan broj žrtava ovog serijskog ubice.\nMekartur je početkom ove godine uhapšen prvo zbog dva ubistva, a u međuvremenu su pronađena još tri raskomadana tela u velikim žardinjerama na imanjima na kojima je on radio. Policija pokušava da DNK analizom utvrdi identitet novih žrtava i pretražuje sva mesta gde je smrtonosni arhitekta bio angažovan.\nSumnje javnosti o postojanju serijskog ubice nastale su pre nekoliko meseci, kada je LGBT zajednica iz Toronta prijavila policiji da neko otima i ubija gej muškarce, starosti od 30 do 40 godina, ali su vlasti uporno obacivale takve tvrdnje. Početkom godine objavljeno je da je na slobodi serijski ubica i pokrenuta je masovna istraga na nivou celog grada, a Mekartur je ubrzo i uhapšen.\nHenk Insigda, detektiv lokalne policije, ovim povodom je izjavio:\n“Ovi zločini nisu samo pretnja za LGBT zajednicu. Svirepa ubistva su pretnja za ceo Toronto. Naš grad nikada nije video ovako nešto. Verujemo da postoji još žrtava, ali ne možemo ni da pretpostavimo još koliko”, rekao je on.\nSumnja se da je Mekartur prvi žrtvu ubio 2012. godine i svoj krvavi pir nastavio sve do kraja 2017.


Hotel Santa Lucia Le Sabbie d’Oro - Atlas Travel\nSmeštaj: U svom sastavu hotel poseduje 256 soba. Sve sobe imaju: kupatilo, klima uređaj, TV, telefon, sef, mali frižider, fen za kosu. Nemaju sve sobe balkon. Za sobe sa direktnim pogledom na more postoji doplata. Najviše osoba u sobi: 3 odrasle ili 2 odrasle i 2 deteta (do 12 godina).\nDodatni sadržaj: Gostima je na raspolaganju restoran, bar, poslastičarnica, bar pored bazena, bazen sa delom za decu, mini-klub za decu, animacija, parking, sef na recepciji, internet kutak, TV sala, ležaljke i suncobrani oko bazena i na maloj plaži su uključeni u cenu.\nSlike, cenovnik, popusti i doplate:\n1. dete od 2 –3 god\n1. dete od 3 –12 god.\nCenovnik broj 4 sa uključenim popustom za rane uplate do 31.03.2017.\n1. dan BEOGRAD – SICILIJA (Palermo)\nSastanak putnika na aerodromu Nikola Tesla, ispred šaltera Eurojet-a 2 sata pre poletanja aviona. Po dolasku u Palermo, transfer do izabranog hotela. Usluga prema programu.\n2.-10. ili 11. dan – SICILIJA\n11. ili 12. dan – SICILIJA (Palermo) – BEOGRAD\nRR-najam apartmana, BB-noćenje sa doručkom, HB-polupansion, FB-pun pansion, AI-“sve ukljuceno” ili “all inclusive”(doručak-ručak-večera, užina u toku dana, bezalkoholna pića i alkoholna nacionalna pića-koje se služe tokom dana, u skladu sa radnim vremenom restorana i barova u hotelima) SV-pogled more, GV-pogled basta, MV-pogled planina. ADL-odrasli, CHD-deca.\nU HOTELU DOLCESTATE OBAVEZNA UPLATA 70% PRILIKOM REZERVACIJE RADI OSTVARIVANJA EBD POPUSTA.\nVREMENA LETOVA SU PODLOŽNA PROMENAMA I ZAVISE ISKLJUČIVO OD AVIO PREVOZNIKA (AIR SERBIA) CENA AERODROMSKIH TAKSI JE PODLOŽNA PROMENAMA I ZAVISI OD AERODROMA BEOGRAD I PALERMO I AVIO KOMPANIJE AIR SERBIA.\naerodrom Beograd – odrasli i dece od 2 do 12 god:\n15,3 EUR – plaćanje u agenciji;\naerodrom Palermo – odrasli i deca od 2 do 12 god:\n24 EUR – plaćanje u agenciji;\nDCV taksa – odrasli i dece od 2 do 12 god. ( taksa direktorijata za civilno vazduhoplovstvo ) 0,98 EUR – plaćanje u agenciji;\nYQ taksa – odrasli i deca od 2 do 12 god (doplata za poskupljenje goriva):\n10 EUR – plaćanje u agenciji\nKreditne kartice: Visa, Master, Maestro, Dina, American Express i Diners (isti uslovi kao gotovina),\nDiners kartica na 3 rate uz uvećanje od 5%, i na 6 rata uz uvećanje od 10%\nKredit: Eurojet izdaje profakturu klijentu na osnovu koje se odobrava kredit od strane banke gde klijent ima otvoren tekući račun\nEurojet nije odgovoran za realizaciju fakultativnih lokalnih izleta predstavnika ino partnera\nSvi putnici, državljani Srbije, koji poseduju nove biometrijske (crvene) pasoše, osim državljana sa prebivalištem na teritoriji Kosova i Metohije, u zemlje potpisnice Šengenskog sporazuma, mogu putovati BEZ VIZA u skladu sa odlukom Saveta Ministara EUDržavljani Srbije koji poseduju stare (plave) putne isprave, kao i građani sa prebivalištem na teritoriji Kosova i Metohije, za putovanje u zemlje Šengena, moraju posedovati vizu zemlje u koju putuju Vizu su dužni da pribave lično aplicirajući za istu u skladu sa zahtevima Konzulata zemlje u koju putuju.\nAgencija Eurojet ne snosi odgovornost za nedobijanje vize vlasnika starih plavih pasoša kao i vlasnika pasoša koji imaju prebivalište na teritoriji Kosova i Metohije i u tom slučaju smatra se da je putnik odustao od putovanja i podleže troškovima otkaza putovanja prema Opštim uslovima.\nPutnici koji nisu državljani Srbije u obavezi su da se sami upoznaju sa viznim režimom zemlje u koju putuju i kroz koje putuju. Neophodna viza za vlasnike novih biometijskih pasoša izdatih od strane Koordinacione uprave pri Minsitarstvu unutrašnih poslova u Beogradu (tj ako u pasošu stoji da je izdat od: MUP R SRBIJE, KOORDINACIONA UPRAVA)\nCena je garantovana samo za uplatu kompletnog iznosa, u suprotnom, garantovan je samo iznos akontacije U slučaju promena na monetarnom tržištu ili tržištu roba i usluga ili nedovoljnog broja prijavljenih putnika agencija zadržava pravo korekcije cena, izmene programa putovanja ili otkaza putovanja.\nEurojet zadzrava pravo da propiše i drugačije uslove plaćanja za pojedine promotivne ponude, kao i za zaposlene u firmama sa kojima zaključi poseban ugovor.\nSlike i opisi hotela i apartmana: WWW.EUROJET.RS\nUz ovaj program važe opšti uslovi organizatora putovanja agencije “EUROJET” usklađeni sa YUTA standardom\nCenovnik br.4 od 01.03.2017.\nLicenca Ministarstva Turizma OTP 179/2010 od 09.02.2010.godine


FOTO-KONKURS - Lepota Života\nPočetna » FOTO-KONKURS\nPoziv za učešće na foto-konkursu za izložbu fotografija\n„Secesija – ljubav prema prirodi“\nSajt Lepota života, udruženje građana Klub Lepota života, UPG Noć muzeja i http://www.mgb.org.rs/ pozivaju vas da učestvujete na foto-konkursu za izložbu fotografija\nTeme ovogodišnje izložbe fotografija su:\nElementi biljnih i životinjskih ornamenata (uključujući i insekte) na arhitekturi secesije, u uređenju enterijera u stilu secesije, nameštaju ili ukrasnim predmetima u istom stilu, kako u Beogradu, tako i u drugim gradovima Srbije.\nDetalj sa kuće trgovca Stamenkovića u Beogradu, ulica Kralja Petra. Foto M. Sikošek\nFotografije biljaka, životinja, insekata u prirodi koji su poslužili kao inspiracija za ornamentiku u stilu secesije, poput suncokreta, ljutića, loza, hrasta, vilinog konjica, leptira, psa…\nVudi – pas uživa u hrizantemama. Foto M. Sikošek\nElementi biljnih i životinjskih (uključujući i insekte) ornamenata na vitražima. Ove godine je vitraž izabran kao tema obeležavanje Svetskog dana secesije pa bi bilo lepo da se na izložbi nađe i poneka fotografija sa vitražima (poput onih u Sinagogi u Subotici).\nVitraž u Sinagogi u Subotici. Foto M. Sikošek\nIzložba će biti postavljena u galeriji „Karst“ u Muzeju Jovana Cvijića u Beogradu. Otvaranje je predviđeno za 16. maj 2020. u okviru manifestacije Noć muzeja, a svečano zatvaranje za 10. jun 2020. Svetski dan secesije, kada će biti proglašeni pobednici konkursa i dodeljene nagrade.\nKonkurs je otvoren od dana objavljivanja na sajtu lepotazivota.rs do 5. aprila 2020. godine do 24,00h. Sve prijave pristigle nakon ovog roka neće biti uzete u razmatranje.\nŽiri u sastavu Maja Medić fotografkinja, Klub Lepota života; Milena Sekulić turizmološkinja, Klub Lepota života; Majda Sikošek istoričarka umetnosti, Klub Lepota života i Angelina Banković istoričarka umetnosti, Muzej grada Beograda će od fotografija pristiglih na konkurs odabrati 48 radova koji će biti deo izložbe. Jedan deo pristiglih radova koji ne budu izabrani za izložbu, biće uključeni u projekciju „Secesija – ljubav prema prirodi“.\nElementi dekoracije inspirisani prirodom koji se fotografišu za ovaj konkurs moraju biti u stilu secesije i moraju biti iz perioda između 1890 – 1925.\nFotografije mogu biti sa zgrada koje su zidane u ovom stilu ili imaju dekorativne elemente u ovom stilu. Pozivaju se učesnici konkursa da šalju fotografije sa teritorije cele Srbije.\nU obzir dolaze i fotografije detalja unutrašnje dekoracije, poput zidnog slikarstva, delova nameštaja, ukrasa, lustera… koji su u stilu secesije, a direktno su inspirisani prirodom.\nOne koji se odluče za fotografije prirode molimo da detalji budu jasni i relevantni – polje suncokreta je u redu, ali samo lep pejsaž nije prihvatljiv.\nUčesnik može poslati najviše 5 fotografija, A3 formata (297 x 420 mm), u rezoluciji 300 dpi (za štampu). Naziv fotografije sadrži: ime i prezime autora, broj fotografije (primer: milica_micic_01); u propratnom tekstu emaila poslati ime, prezime i konktakt autora; kao i adresu i naziv objekta sa kojeg su detalji (primer: Milica Micić, email: milica@…; telefon: 06….. opis forografija: 1. milica_micic_01 – hotel Moskva, Terazije ili 2. milica_micic_03_suncokretili 3. milica_micic_05_lusterudomuj.cvijica).\nSlanjem fotografija na konkurs autori garantuju da su fotografije njihovo autorstvo (da nisu pozajmljene ili preuzete sa interneta). Učešćem na konkursu autori fotografija pristaju da one budu iskorišćene u promotivne svrhe izložbe i Svetskog dana secesije.\nZa sva pitanja možete pisati na email majda@lepotazivota.rs ili u inbox FB stranice Lepota života\nPreparations for this year’s World Art Nouveau Day in Belgrade started with the announcement of the photo-competition: Art Nouveau & the Love of Nature.\nThe focus of this photo-competition is on ELEMENTS OF NATURE.\nThey can be found in architecture, interior design, stained glass and decorative objects of the Art Nouveau period in Serbia.But you can also submit your photos of actual elements of nature, like plants, flowers, animals (your favourite pet!) and insects etc.\nAs stained glass was chosen as the central theme for World Art Nouveau Day this year, we are also interested in your pictures of Art Nouveau Stained Glass in Serbia!\nYou can send in your photos until the 5th of April 2020, midnight. Please send your photos through WeTransfer to majda@lepotazivota.rs. (min. 300 dpi)\nAn expert jury will then select 48 of the submitted works to be exhibited at the Jovan Cvijić Museum. Organisers of the exhibition are The Beauty of Life Club, Belgrade City Museum and UPG Noć Muzeja (Museum Night).\nThe exhibition will be opened on the 16th of May, during the Museum Night manifestation. And it will be closed with an Award Ceremony on the 10th of June, World Art Nouveau Day.\nPosted in Istorija umetnosti, Muzeji i galerije, Putovanja, Umetnost and tagged dom jovana cvijića, foto-konkurs, fotografija, izložba, klub lepota života, muzej grada beograda, noć muzeja, secesija.\n← MEŠTROVIĆ U NARODNOM MUZEJU\nDRAGANA ILIĆ – SKULPTURE ONIH… →


MNG Centar - Alati u strateškom planiranju\nTip: Trening Šifra treninga: 264 Trajanje: 8 Maks. br. učesnika: 12 Zahtev za in-house Cena i lokacija\nStrateško planiranje je proces kojim se odlikuju – i na tržištu izdvajaju - stabilne i uspešne organizacije. Kvalitetan strateški plan prikazuje održive i merljive ciljeve kroz konkretne, usklađene i svrsishodne aktivnosti svih zaposlenih.\nKompetencije strateškog planiranja počivaju na kritičkom pristupu ciljevima i resursima, kao i na tehnikama analize konteksta i rešavanja problema. Trening izdvaja najefikasnije alate i tehnike u procesu strateškog planiranja, argumentuje njihov značaj i unapređuje njihovu primenu.\nTrening je interaktivan i prilagođen realnom poslovnom okruženju. Polaznici su angažovani na studijama slučajeva kroz praktičnu primenu alata. Svim vežbama i studijama slučaja pristupa se iz perspektive realnog upotrebnog scenarija u strateškom planiranju, uz osnovna teorijska uporišta\nPolaznicima je omogućeno da u vežbanjima koriste i slučajeve iz svoje prakse.\nTrening je namenjen menadžerima čije nadležnosti obuhvataju planiranje, implementaciju i donošenje strateških odluka. Jednako je značajan za menadžere odgovorne za realizaciju poslovne strategije.\nRazvijanje i unapređenje veština izbora i primene alata i tehnika u procesu strateškog planiranja.\nPrimena strategije u modelovanju budućnosti organizacije\nAnaliza trenutnog stanja organizacije i okruženja: Gde smo sada?\no Analiza zainteresovanih strana, saradnika i konkurencije\no Primena analitičkih alata i instrumenata\n-Porterov model pet sila\n-Šest šešira za razmišljanje\nUspostavljanje i formulisanje strateških ciljeva\no SMART matrica\no Drvo problema i drvo ciljeva\no Ishikawa dijagram\nImplementacija strategije – operaciono planiranje\no Definisanje kratkoročnih ciljeva i zadataka\no Kreiranje gantograma i scenarija.\nRazume ulogu strateškog planiranje u sticanju kompetitivne prednosti na tržištu i unapređenju poslovnih rezultata;\nPrepozna i adekvatno iskoristi uticaj internih i eksternih faktora na rezultate poslovanja;\nUspešno primeni ključne analitičke alate i instrumente u planiranju, odlučivanju i rešavanju problema;\nPrepozna i primeni najefikasniji pristup za implementaciju strateškog plana.\nKako unaprediti produktivnost kroz uspešno postavljanje ciljeva?


Sudska rasprava o Karadžićevoj vladavini unutar SDS-a | Institute for War and Peace Reporting\nSvedok kaže da je okrivljeni često lično birao ljude na ključnim položajima i da je „očekivao njihovu lojalnost“.\nPiše: Velma Šarić iz Sarajeva (TU br. 696, 10. jun 2011.)\nJedan svedok optužbe je ove sedmice pred Haškim tribunalom – svedočeći na suđenju bivšem lideru bosanskih Srba, Radovanu Karadžiću – rekao kako je okrivljeni unutar vladajuće Srpske demokratske stranke (SDS) predstavljao „nesporan autoritet“.\nKao nekadašnji član SDS-a, čiji je Karadžić bio predsednik, Radomir Nešković je obavljao funkciju potpredsednika izvršnog odbora te partije, dok je tokom 1992. bio i predsedavajući kriznog štaba za opštinu Novo Sarajevo.\nNovo Sarajevo je sarajevska opština koja je tokom perioda opsade tog grada – od 1992. do 1995. – bila pod kontrolom bosanskih Srba, pri čemu su se na njenoj teritoriji navodno desili zločini nad nesrpskim stanovništvom.\nKaradžić se tereti i za planiranje snajperske i artiljerijske kampanje protiv Sarajeva, koja je trajala 44 meseca i u kojoj je poginulo skoro 12,000 civila.\nKao nekadašnji predsednik Republike Srpske (RS), on se u još deset tačaka tereti za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti, uključujući genocid u Srebrenici, počinjen u julu 1995. godine.\nNešković se već pojavljivao pred Haškim tribunalom. Bilo je to 2005., kada je svedočio na suđenju bivšem predsedniku skupštine RS-a i srpskom članu poratnog bosanskog predsedništva, Momčilu Krajišniku. Pisana izjava sačinjena na temelju tog iskaza uvrštena je među dokaze i u slučaju Karadžić.\nPo Neškovićevim rečima, Karadžić je predstavljao „nesporan autoritet“ unutar SDS-a i bio je neuobičajeno dobro obavešten o onome što se dešava. „Na primer, on je često znao šta se dešava u Novom Sarajevu i pre no što bih mu ja rekao“, kazao je svedok.\nOn je dodao da je „Karadžić očito bio tesno povezan sa lokalnim odborima SDS-a, koji su predstavljali partijske jedinice na najnižem nivou“.\nNa pitanje tužioca, svedok je opisao SDS kao „uglavnom demokratsku partiju u kojoj je svakome bilo dozvoljeno da iznese svoj stav“.\nNešković je dodao i da je Karadžič često lično birao ljude na ključnim položajima, te da je „očekivao njihovu lojalnost“.\nSvedok se potom osvrnuo na atmosferu koja je u toj partiji vladala tokom decembra 1991., u vreme kada je bio usvojen zloglasni dokument pod nazivom „Varijanta A i Varijanta B“ – kojim je bilo definisano kako treba preuzeti vlast u Bosni i Hercegovini, i o kojem se prošle sedmice već raspravljalo na suđenju Karadžiću. Reč je o dokumentu koji je Karadžić navodno lično sačinio i predočio na proširenom sastanku glavnog odbora SDS-a, održanom u sarajevskom hotelu Holiday Inn.\n„Mora se znati da je u decembru 1991. atmosfera bila toliko emocionalno napeta da nije bilo poželjno iznositi negativne komentare o ključnim odlukama srpskih lidera, pošto je to moglo da dovede do toga da neko bude proglašen izdajnikom. A biti izdajnik značilo je da ostajete bez svog ugleda, svog uticaja, svog položaja“, kazao je on.\nTokom unakrsnog ispitivanja, svedok je odbacio Karadžićevu tvrdnju da su oni koji su počinili zločine nad ne-Srbima u njegovoj opštini bili „uhapšeni i procesuirani“.\nNešković je rekao da je „tokom rata, a pogotovo u avgustu 1992. godine, velik broj Muslimana sa Grbavice, predgrađa Novog Sarajeva, bio proteran, te da su ne-Srbi bili na različite načine zlostavljani, pri čemu vlasti to nisu sprečile, niti su kaznile počinitelje“.\nKaradžić je potom rekao da je Jovo Pejanović – koji je ubio Bošnjaka Huseina Pobrića sa Grbavice – uhapšen i „kažnjen sa deset godina zatvora“. On je napomenuo da je pravda spora ali efikasna, i da svedok naprosto nije upoznat sa naporima koje su vlasti činile.\n„Bojim se da je pravda u to vreme bila sve drugo, samo ne efikasna“, odgovorio je svedok. „A da je bila efikasna, uhapsili bi i optužili Batka.“\nVeselinu Vlahoviću, čiji je nadimak „Batko“, trenutno se – nakon što je u martu 2010. uhapšen u Španiji – sudi pred bosanskim Državnim sudom za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti, i to za ubijanje, silovanje, mučenje, porobljavanje.\nNešković je dodao da je on lično, kao visoki zvaničnik SDS-a, u više navrata bezuspešno tražio da Batko bude uhapšen. On je rekao da je Batko bio više puta pritvaran, ali da bi uvek bio brzo oslobođen „nakon instrukcija koje su poticale od vlasti“.\n„Batko je bio naoružano čudovište, bolesna osoba. Čak su ga i Srbi izbegavali“, kazao je on.\nOdgovarajući na Karadžićevu tvrdnju da je Batkovo hapšenje planirala vojna policija, svedok je kazao da su „vlasti mogle da uhapse Batka kad god su to htele, ali nisu“.\n„Čak ste i Vi dali primer efikasnog hapšenja, pri kojem je postojala želja da se to učini“, dodao je Nešković, imajući na umu hapšenje Pejanovića.\nSvedok je dodao i to da bi bilo „pogrešno tvrditi da je Batko bio pripadnik paravojnih snaga. Na Grbavici su sve oružane snage bile na neki način povezane sa vojskom.“\nNešković je rekao i da mu nije poznato kojoj je jedinici Batko pripadao, ali je dodao i da je „celokupno rukovodstvo SDS-a znalo za njegovo ime i postupke“.\nKao jedan od poslednjih preostalih haških begunaca, Karadžić je – nakon višegodišnjeg skrivanja – uhapšen 2008. u Beogradu.\nSuđenje će biti nastavljeno sledeće sedmice.


Ministarstvo za obrazovanje, nauku, kulturu i sport Zeničko-dobojskog kantona i Rotary club Zenica započeli su realizaciju projekta “Povećanje čitalačke pismenosti učenika osnovnih škola u ZDK”, koji će se realizirati naredne tri godine u svim osnovnim školama u ovom kantonu.\nVrijednost projekta je 124.000 američkih dolara, a sredstva je osigurao Rotary klub Zenica u okviru zajedničkog projekta sa Rotary clubom iz Beča.\nProjektom će biti obuhvaćeno 30.000 osnovaca, a nabavit će se lektire za sve osnovne škole kako bi na taj način pospiješili i bibliotečki fond na područu ZDK – rekao je Kozlić na press konferenciji povodom početka realizacije projekta.\nDjeca će imati priliku da kombiniraju to što vole i ono što bi trebalo da urade, a to će povećati svoju želju za knjigom i čitanjem i na taj način poboljšati svoju komunikativnost i kritičko razmišljanje. Generalno, ovaj projekat je vrlo koristan za širu zajednicu – rekla je Beganović.


DNEVNI HOROSKOP: Lav će večeras da zablista, Devica mora da iskoristi priliku | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tDNEVNI HOROSKOP: Lav će večeras da zablista, Devica mora da iskoristi priliku\nDNEVNI HOROSKOP: Lav će večeras da zablista, Devica mora da iskoristi priliku\nDnevni horoskop za 20.11.2017. godine.\nUkoliko večeras imate sastanak obucite se tako da impresionirate, jer vas zvezde podržavaju u tome. Postoji velika verovatnoća da ćete imati sjajan sastanak i da ćete blistati. Ne samo da ćete vi biti svesni da delite iste misli i osećanja, nego ćete uvideti i kako je druga strana isto svesna toga. Odvojite vreme večeras da prošetate po mesečini.\nKod ova dva horoskopska znaka nema nežnosti!