Turn It On - sunčana farma u novoj online kazino igri\nTurn It On – sunčana farma u novoj online kazino igri\nSunčana farrma u novom video slotu. Ovog puta, petao koji nas budi ranom zorom donosi sjajne dobitke!\nNeodoljiva video slot avantura očekuje vas u narednoj igri. Zaista, kada pogledamo naziv ove igre i tematiku, teško da ćemo naći neku dublju vezu. Možda bismo mogli naći vezu sa jednim od čuvenih tekstova Bitlsa, ali pitanje je da li je to, u stvari, asocijacija. Videćete pregršt šarenolikih simbola. Od proizvođača igara Playtech stiže nam neobična igra pod nazivom Turn It On. Nešto više o ovoj igri pročitajte u nastavku teksta.\nTurn It On je video slot koji ima pet rilova u tri reda i 243 načina za ostvarivanje dobitka. Dovoljno je samo da spojite barem tri podudarajuća simbola na isplatnoj liniji i već ste ostvarili neki dobitak. A dobici se obračunavaju isključivo sleva udesno, počevši od prvog rila sa leve strane.\nI ovde se držimo pravila jedna isplatna linija – jedan dobitak. Ukoliko na jednoj isplatnoj liniji budete imali više dobitnih kombinacija biće vam isplaćena kombinacija najveće vrednosti.\nPored tastera Bet nalaze se tasteri plus i minus pomoću kojih možete podešavati vrednost uloga. Taster koji vam služi za spinovanje takođe će vam poslužiti i za Autoplay funkciju. Ako malo duže zadržite ovaj taster, aktiviraćete Autoplay funkciju. Možete podesiti novčani iznos spinova, broj spinova i ograničenje u pogledu potrošnje novca za ovu funkciju.\nO simbolima slota Turn It On\nNajzastupljeniji simboli su klasični kartaški simboli 9, 10, J, Q, K i A. Simbol A je najveće vrednosti među ovim simbolima, dok ostali simboli imaju podjednaku vrednost. Sledeći po isplatnoj vrednosti je simbol šišarke, dok odmah iza njega sledi simbol pčele. Jagoda u obliku srca naredni je simbol a odmah zatim sledi pomorandža koja će vam doneti dvostruko više od uloga za pet podudarajućih simbola na isplatnoj liniji.\nNaravno, ova igra ima i dva specijalna simbola, a to su džoker i scatter. Džoker je u obliku petla koji samo što ne zakukuriče. To je jedan od onih petlova koji tradicionalno budi ljude rano ujutru, Ovog puta vam neće biti žao kada ga čujete jer može doneti sjajne dobitke.\nOn, naravno, menja sve simbole, osim scatter-a, i pomaže im u formiranju dobitnih kombinacija. Pojavljuje se na rilovima dva, tri i četiri. Ali, može se pojaviti na više rilova i zauzeti čitave rilove.\nRilovi mogu biti ispunjeni identičnim simbolima\nTokom osnovne funkcije nasumično mogu se spojiti rilovi dva, tri i četiri a, kada se spoje, na njima će se pojaviti isti simboli. To bi vam moglo doneti sjajne dobitke. Tokom ove funkcije možete aktivirati besplatne spinove.\nRilovi sa identičnim simbolima\nTokom besplatnih spinova pojavljuje se džinovski ril\nScatter simbol je u obliku kokošjeg jajeta iza kojeg se jasno vide kokošja krila. Ovaj simbol se takođe pojavljuje samo na rilovima dva, tri i četiri. Tri ova simbola aktiviraće funkciju besplatnih spinova. Dobićete 15 besplatnih spinova, a rilovi dva tri i četiri pretvoriće se u jedan džinovski ril.\nScatter simboli – kako do besplatnih spinova\nMeđutim, to nije sve. Slot će se transformisati i biće u obliku pravougaonika. Takođe, biće sastavljen iz tri dela. Prvo će se zaspinovati veliki džinovski ril, a zatim prvi i peti ril u isto vreme. Kada se izvrte sva tri dela, tek tada će se sabrati svi dobici i biće vam pridodati.\nU osnovnoj igri pozadine je svetlo plave boje, dok je tokom funkcije besplatnih spinova crvene. Zvuci kantri muzike čuće se sve vreme dok vrtite rilove.\nTurn It On – sjajna zabava na sunčanoj farmi!\nPogledajte preglede ostalih online kazino igara i zaigrajte neku od njih.\n3 meseca ago 34 105\n34 Replies to “Turn It On – sunčana farma u novoj online kazino igri”\nLep slot,volim ovo sto se pretvara u veliki dzinovski ril…moze da se dobije dobro.\n10/09/2020 at 21:06\tReply\nCak 243 nacina za dobitak… Bas mocna igrica\n11/09/2020 at 02:11\tReply\nLepa grafika..odlicne boje,lepo rasporedjeno…ovo je super..\n10/09/2020 at 21:07\tReply\nNajzanimljivija igra definitivno\n10/09/2020 at 21:40\tReply\nJedna od najzanimljivijih svakako, preporučujem\n10/09/2020 at 23:02\tReply\n243 načina za ostvarivanje dobitka, odlična stvar, super džoker simboli, sve preporuke.\n10/09/2020 at 21:48\tReply\nOva igra ima dva specijalna simbola,a to su dzoker i scater. Kada se spoje daju neverovatne dobitke\n10/09/2020 at 21:52\tReply\nDa li je stvarno tako?? Ako jeste moram što pre da probam možda nešto dobijem\n10/09/2020 at 23:03\tReply\nJeste, bas je tako, ja sam inao srecu da mi se spoje\n11/09/2020 at 02:13\tReply\n15 besplatnih spinova dobicete ako dobijete tri scatera koji sh u obliku kokosijeg jajeta\n10/09/2020 at 21:55\tReply\ndobicemo jajca 🙂\n12/09/2020 at 02:46\tReply\nZvuči baš zanimljivo moram što pre da probam\nSlot je super, sako nisam toliko fan kantri muzike\n10/09/2020 at 23:17\tReply\nNi meni se ne svidja muzika u slotu,ostalo se u redu\n12/09/2020 at 16:17\tReply\nDefinitivno treba probati ovaj slot!\n10/09/2020 at 23:18\tReply\nOdlican slot Playtech-a\nToliko preporuka za ovu igru, moracu odmah da je probam\n10/09/2020 at 23:28\tReply\nUzgkeda da samo meni nista nije dala, bas sam razocaran i ako ima fine funkcije, izgleda da danas nije moj dan\n11/09/2020 at 09:21\tReply\nMnogo sam vise ocekivao od ovog slota. Iskreno meni se nidta nije dopalo kod njega, cak nista nisam ni zaradio\nDzinivski ril je sigurno jedna od najboljih funkcija koje vas mogu zadesiti dok vrtite ovaj slot, mada i besolatni psinovi odlicno vezuju linije i fino spajaju\n11/09/2020 at 09:23\tReply\nI ako nisam neato odusevljen izgledom samom slota i smatram da ovo moze mnogo bolje, funkcije kone oruza su me ostavile bez teksta. Jedino sto bih pojacao ovde su mnozitelji koji su po meni malo slabiji, ali bez obzira ooet mi je fino platilo\n11/09/2020 at 09:24\tReply\n11/09/2020 at 09:45\tReply\nNajviše mi se svideo petao koji je džoker u ovom slotu. On menja sve simbole osim scatter simbola\n11/09/2020 at 09:52\tReply\nTematika I grafika su odlične sjajna igra dobra lova se zaradi\n11/09/2020 at 10:45\tReply\nvolim sve igre sa 243 linija, jer prvenstveno igram slotove da se zabavim a ako zaradim onda jos bolje 🙂\n11/09/2020 at 11:18\tReply\nBesplatne igre su odlicne,grafika sjajna,super igra\n11/09/2020 at 11:34\tReply\n243 načina za ostvarivanje dobitka, veoma dobra ponuda. Odlični scatter simboli.\n11/09/2020 at 15:42\tReply\nKakva sjajna stvar\n11/09/2020 at 20:12\tReply\nKakva genijalna igra. Nikad lepsu igru nisam video\n11/09/2020 at 20:13\tReply\nNisam jos isprobao ovaj slot,ali sigurno hocu,zvuci primamljivo.\n11/09/2020 at 20:37\tReply\nMnostvo nacina za isplatu dobitka plus odlicno uradjeni simboli\n12/09/2020 at 08:34\tReply\nOdlican slot,daje dosta novca\n12/09/2020 at 23:42\tReply\nMislim da je pozadina slota mogla bolje da se uradi s obzirom da je tema farma🙄 Sem pojedinih simbola, ne vidim vezu sa farmom\n14/09/2020 at 17:43\tReply\nNisam bas odusevljen kad me petlovi rano probude 😁 Ova igra nije nista posebno, cak mi je malo i dosadna\n14/09/2020 at 17:44\tReply


Dan online - Sport: Marsej i Atletiko za trofej - 2018-05-16\nSport UEFA LIGA EVROPE – VEČERAS (20.45) U LIONU VELIKO FINALE\nMarsej i Atletiko za trofej\nPredmundijalska fudbalska sezona 2017/18. u Evropi se polako privodi kraju. Večeras je na programu prvo finale UEFA klupskog takmičenja, koje je uvod u veliko finale Lige šampiona 26.maja u Kijevu.\nMeč u Lionu biće okršaj bivšeg prvaka Evrope, Olimpika iz Marseja i nekadašnjeg dvostrukog šampiona Evropa lige, Atletika iz Madrida, u kojem će francuski sastav svakako imati veću podršku. Biće ovo treći međusobni duel ovih timova u evropskim takmičenjima. Prethodno su se Olimpik i Atletiko sastali u grupnoj fazi LŠ 2008. kada na „Velodromu” u Marseju nije bilo golova, dok su u Madridu „jorgandžije” slavile 2:1.\nTrener španskog vicešampiona, Argentinac Dijego Simeone ni ovoga puta sa klupe neće predvoditi svoj tim, pošto je nakon isključenja u prvoj utakmici polufinalu sa Arsenalom, zbog čega je od strane UEFA kažnjen sa četiri meča suspenzije. Umjesto njega, kormilo će preuzeti njegov pomoćnik Herman Burgos, koji je odveo Madriđane do svog trećeg finala Lige Evrope u poslednjih devet godina. Na putu do Liona, Atletiko, koji je ove sezone prvi put nastupio u ovom takmičenju nakon pet godina igranja u Ligi šampiona, je eliminisao FC Kopenhagen, Lokomotivu iz Moskve, Sporting iz Lisabona i Arsenal. Od dolaska Simeonea na kormilo ekipe 2011.godine, Atletiko je osvojio Ligu Evrope 2012, Superkup Evrope 2012, titulu u Španiji 2014, i dva puta igrao u finalima Lige šampiona (2014, 2016) u kojima su oba puta poraženi od komšijskog Reala. U sezoni 2009/10. Madriđani su osvojili trofej Lige Evrope kada ih je vodio Kike Sančez Flores. Atletiko se uzda prvo u svoju odličnu odbranu, na čelu sa golmanom Oblakom i iskusnim urugvajskim defanzivcem Godinom i Mojkovčaninom Stefanom Savićem, kao i na sjajne ofanzivce, Grizmana i Dijega Koštu.\n– Olimpik ove sezone igra raznovrsno i maštovito, postiže mnogo golova i imaju nevjerovatnog Pajea. Takođe, igraju visok presing i odlični su u kontranapadima, a bekove često napadaju, proučio je Simeone igru francuskog tima visoko i najavio trijumf svojih pulena.\nPrvo veliko finale Olimpika iz Marseja bilo je 1991. godine, finale Kupa Evropskih šampiona, koje su Francuzi izgubili od beogradske Crvene zvezde, a dvije godine kasnije u finalu Lige šampiona, prve u ovom formatu, Marsej je uspio da savlada Milan i osvoji titulu prvaka Starog kontinenta.\nOd tada, dva puta je Olimpik igrao u finalima Kupa UEFA, 1999. kada ih je pobijedila Parma, a potom Valensija (2004). U prethodnoj deceniji, Marsej je najveći uspjeh ostvario u sezoni 2011/12. kada je igrao četvrtfinale Lige šampiona, dok je nacionalnom šampionat poslednji put osvojio 2010. godine. Trener francuskog velikana, Rudi Garsija je ove sezone sjajno vodio svoj tim, koji je u nokaut fazi eliminisao Bragu, Atletik Bilbao, Lajpcig i na kraju austrijski Salcburg poslije produžetaka. Fenomenalni kapiten Paje je najzaslužniji za partije Marseja ove sezone, a tu su Grk Mitroglu, koji je pod znakom pitanja za večeras, Argentinac Okampos, Tovan i najbolji strijelac ekipe u takmičenju Žermen.\n– Naš rival ima ogromno iskustvo i umije da čeka i sačeka svoju šansu kao protiv Arsenala u oba polufinalna meča, izjavio je kapiten Marseja, Dimitri Paje.\nDijeljenje pravde u večerašnjoj utakmici povjereno je Holanđaninu, Bjornu Kujpersu i njegovim pomoćnicima. R. Papić\nMarsej – Atletiko M.\t0:0\nAtletiko M. – Marsej\t2:1\n1985. Real M.\n1986. Real M.\n2005. CSKA Moskva\n2010. Atletiko Madrid\n2012. Atletiko Madrid\n2017. Mančester J.\nOlimpik Marsej – Atletiko Madrid\nStadion: „Park Olimpik” u Lionu. Kapacitet: oko 59.000. Sudija: Bjorn Kujpers (Holandija). Pomoćnici: Sander van Rekel i Ervin Zinstra (oba iz Holandije). Četvrti sudija: Šimon Marčiniak (Poljska). Početak: 20.45 sati.\nMARSEJ: Pele, Amavi, Luiz Gustavo, Zambo, Sar, M. Lopez, Sanson, Okampos, Paje, Tovan, Žermen.\nATLETIKO: Oblak, Lukas, Godin, Savić, Tomas Parti, Koke, Gabi, Saul Nigez, Korea, Grizman, Dijego Košta.\nMornar na kraju drugi\nImobile spreman za Inter\nIndeks i Tivat u Podgorici\nIva i Dušan slavili na domaćem terenu\nVujović mora da plati pet hiljada\n„Sanja” bez premca i ove godine\n„Domaći”danas na „skeneru”\nČesi dominirali u Boki Kotorskoj\nBesprekorna sprema donijela rezultate\nKonte očajno želi kormilo Dame\n„Metalurzi” grabe ka tituli\nElita na talonu na „DG Areni”\nSampaoli računa na Ikardija\n„Plavi” ovjeravaju prolaz u finale\nNovak lako preslišao Dolgopolova\nDominacija Sitija u osam slika\nNa startu Arsenal – Brskovo\nZenit odbranio tron\nKokeza briše Obradovića sa liste\nPreostale još dvije nepoznanice\nMornar na velikom iskušenju u Lješkopolju\nMarušić vodi ka tituli\nSezona staje u 90 minuta\nGoleada u Nikšiću


"DELFINI" RAZBILI AMERE! Vaterpolisti sa pola snage do četvrtfinala! - Informer\nPromo/Vaterpolo savez Srbije\n"DELFINI" RAZBILI AMERE! Vaterpolisti sa pola snage do četvrtfinala!\nVaterpolisti Srbije ostvarili su treću pobedu na finalnom turniru Svetske lige i sa maksimalnim učinkom osvojili Grupu A."Delfini" su u četvrtak bili ubedljivi protiv SAD sa 15:8 (4:3, 6:1, 2:1, 3:3)\nSrbija će u četvrtfinalu turnira u ruskom gradu Ruzi igrati sa Japanom u petak, meč je planiran za 16.20 po srednjeevropskom vremenu.\nNajefikasniji igrač meča protiv Amerikanaca bio je Stefan Mitrović sa četiri gola. Srbija je u drugoj četvrtini rešila pitanje pobednika. Prlainović je u tom delu postigao tri gola, pridružili su mu se Filipović, Pijetlović i odlični Mitrović. Posle 10:4 Savićevi puleni su nakon velikog odmora rutinski odradili meč do kraja.\nGrupu B osvojila je selekcija Hrvatske, koja je sa sigurnih 8:3 protiv Australije takođe stigla do treće pobede u Ruzi. U četvrtfinalu će igrati sa Kazahstanom.\n"Barakude" je sa tri gola predvodio Anđelo Šetka, dok su po jedan dali Marko Macan, Ivan Buljubašić, Havijer Garsija, Antonio Petković i Andro Bušlje.\nSrbija SAD vaterpolo Svetska liga\nSVI BI DA GLEDAJU "DELFINE"! Ranđelović: Želimo da se odužimo navijačima u Zrenjaninu!


Beograd Kafane sa Muzikom Uzivo Petkom\nPetak je dan koji po pravilu predstavlja poslednji radni dan u nedelji, isto tako predstavlja dan koji je predvidjen za opuštanje i zabavu u kafanama u Beogradu, stoga smo odabrali za Vas listu najboljih kafana u Beogradu koji imaju živu muziku petkom. Tada možete videti kafane u Beogradu u svom upečatljivom ritmu dobrih melodija i prepustiti se atmosferi vikenda. Tradicija je da se petkom uz živu muziku u kafanama u Beogradu treba odmoriti od naporne nedelje, a takođe i zagrejati se za predstojeći vikend.


NEZVANIČNO: Evo šta je uzrok nestašice šećera | (Vesti - 23.05.2022) Novi Sad\n23.05.2022 u 15:15h\nPoslednjih dana u Srbiji je sve teže naći šećer u prodavnicama.\nVlada kaže da nema nestašica, ali kupci u samoposlugama svojim očima mogu da potvrde da su rafovi sa šećerom prazni.\nNaši čitaoci su imali više teorija o tome zašto ove namirnice nema – od paničnih izjava predsednika, preko veće potražnje zbog pripremanja sokova, pa do toga da je ovo najava poskupljenja.\nPitali smo "Univerexport" o čemu se radi i zašto poslednjih dana ne možemo da kupimo šećer u novosadskim prodavnicama. Njihov odgovor vam prenosimo u celosti:\n– Šećera ima, ali je potražnja za kilogramskim šećerom skočila za 100% što uzrokuje povremene i privremene nedostatke šećera, do prve sledeće isporuke.\nKilogramski šećer, koji je pod uredbom, je trenutno jeftiniji u odnosu na pakovanja od 5 i više kilograma, što je uzrokovalo potražnju isključivo za kilogramskim pakovanjem. Svi kojima je potreban šećer u većim pakovanjima (5 kg, 25 kg, 50 kg) normalno je da u ovoj situaciju kupuju kilogramski šećer, koji je trenutno značajno jeftiniji, u odnosu na šećer u većim pakovanja čija cena se kreću i oko 130 do 140 dinara po kilogramu.\nŠećera ima, ali potražnja za kilogramskim koji je jeftiniji je prekomerna u odnosu na redovno stanje i redovan nivo prodaje šećera. Očekujemo vrlo brzo stabilizaciju i prilagođavanje odnosa ponude i potražnje za šećerom – obećavaju iz "Univera".\nKako javlja N1, pojedini supermarketi su ograničili prodaju šećera na pet kilograma po kupcu.\nPovezane teme nestašica šećera šećer Univereksport univerexport\nSok od zove neko reče, a?\nA to što onaj idiot širi panične glasine, to ne spominjete?\nSrbi moroni, eto to je uzrok, da je nestašica mrtvačkih sanduka, oni bi požurili da kupe (bar) dva.\nПохлепа снабдевача је прави узрок овог хаоса. Шећера има у залихама. Они који тргују њиме на велико не желе да дају трговцима килограмска паковања него им нуде џакове од 10 и 50 кг. Трговине у малопродаји онда ове џакове распарчавају и пуне у кесе које садрже 800 грама шећера. Такво паковање без декларације кошта 130 динара. Видео својим очима. На питање шта је ово и какав је то начин. Трговац ми рече да је то једини начин да шећера буде јер му нуде само велика 50 килограмска паковања.\npre 37 dana i 5 sati\nČekaj bre, stani. Nema više "Slatki život" u Srbistanu?\nZagorčala Srbija, oli se ukiselila?\nPa nisam ja glasao za ovakav ukus, čujete li?\nHapsi to bre!\nPolicija je uvek znala da sastavi, po čemu hapsi.\nEto, nehigijensko držanje šećera. Hapsi ih!\npre 37 dana i 3 sata\nMK za 3 evra, tri šećerane?! Sklonio i čeka veću cenu! Kakav "Evropski put", kakva demagogija! Profiteri uvek zgrću pare i kad je Korona, i kad je negde rat! Kako to da nije bilo nestašice kada su od kuće do kuće, delili gratiss u predizbornoj kampanji! Narod ne može ni teorijski da pokupi je sav šećer, nešto 'krupnije" je problem nestašice!?\npre 36 dana i 23 sata\nDa svi zive zdravo i jedu secer u kolicinama ko ja! A to je velika 0! Propale bi secerane a pomalo bi i doktori u bolnicama jurili za pacijentima! Ne bi bilo ove ujdurme oko nedostatka na rafovima! Dakle zabole me djoka ima li ga ili ne!\npre 36 dana i 21 sat\nЈа сам и прошле и предпрошле године правио сокове и од Зове и од Вишње па је било шећера. Значи, Зова је крива за несташицу хахаха\n@ Mile koliko ja znam MK je prodao svoje secerane nekom konzorcijumu iz Austrije\nOgraničena prodaja na nekoliko kilograma, a kupujte veća pakovanja... Srbija- tamo gde je Dunav najširi...\nKoja laz opet omogucena pljacka u trgovina.a nije ni bilo drugo pakovanje osim 1kg\nDruga nikada nisam videla ,od lopova se ne moze ziveti\nVece gluposti nema u ovom obrazlozenju,zasto nema secera.Uvek je u vecim pakovanjma bilo jeftinije.Zbog cega je sada skuplje? Ovo su igrice prodavca secera i mahinacije da sto vise zaradi i da se napravi nestasica,da se sto vise kupuje i ne pita za cenu.Vece sramote nema.\nKako je ogranicena cena sesera kada Sam originalno pakovanje od 1kg platio 130din u prodavnici u B. Crkvi.\nLažu ,juče i prkjuče bio sam u Maksiju, Šumadiji M i Metrou nema pa nema šećera.Možda je nevidljivo pakovanje?\npre 36 dana i 11 sati\nVlasnik sam prodavnice secer od 1kg nema vec dva ipo meseca.prodao sam sve zalihe a od dobavljaca mi stize najvise 50kg nedeljno kazu da se seceranama ne isplati da ga prodaju po 85din vec ga izvoze po mnogo vecim cenama .videcete da cim se ukine uredba o ogranicavanju cena na nivo od pre vise od 6 meseci secera ce odjednom biti koliko god hocete ali po ceni od oko 140-150 din\nIdioti. Šećer nije zdrav. Koristite med ;-) ja i ne stavljam šećer ni u kafu ;-) pijte coca colu šećera ko g*** cenzurisano *** ;-)\nZemun roda market auto put za zagreb raf gde stoji šećer prazan u magacinu ga ima al za pojedine privatnika i to u većim kolicinama\nAko je cena šećera ograničena kakve veze ima da li je on pakovan po kilogram ili pet kilograma? Čak je obično veće pakovanje jeftinije. Ovo je klasičan lopovluk.\nMa sve laz,ima secera.Fora ko i sa gorivom.Kobajagi nema da bi prodavali u manjim kolicinama za vece pare.\nE zabole me baš za šećer!!!A isto za pasulj,grašak,ulje!Šta je sa strujom?\nU Rodi sam na kasi čekala da kasirka kuca gomilu računa jednom gmazu, a na svakom po 4kg šećera!\nJeftinija je bila šecerana, nego sad kilogram secera\npre 25 dana i 10 sati\nNarod je OGRANICEN,a ne Šećer.\nAko nema šećera od 1 kg, zašto nisu pali na ideju da prodaju šećer na kg. Ziveli smo godinama tako


Prilagođavanje lokacije centra za pretraživanje - Office podrška\nNeki Veb segmenti imaju svojstvo XSL Veb segmenta koje omogućava dodatno prilagođavanje izgleda i rasporeda. Uz malo poznavanja XSLT-a možete da promenite način na koji se rezultati prikazuju na stranici. Na primer, ključne reči rezultata pretrage podrazumevano su otkucane podebljano. Izmenom XSL-a možete da promenite rezultate tako da se ključne reči markiraju žutom bojom.\nVeb segmenti su moduli koji sadrže delove koda koji se može dodati stranice sa Web segmentima i izmene za vaše potrebe. Više od 15 pretrage Web segmenata obezbeđena su SharePoint Server 2010, opsegu od za Veb segment pretrage, kojoj korisnici unose upite da biste nekoliko vrste rezultata pretrage Veb segmenata. Rezultati Web segmenata omogućavaju vam da biste odabrali i konfigurišete iskustva rezultata pretrage za korisnike. Koristite sledeću proceduru da biste postavili Veb segmenta na stranicu.\nViše informacija o radu sa Veb segmentima i konfigurisanju zajedničkih svojstava Veb segmenata potražite u pomoći za Microsoft SharePoint Foundation 2010.Da biste saznali više o radu sa Veb segmentima za pretragu ili kreiranju prilagođene lokacije centra za pretraživanje, uključujući informacije o radu sa XSLT-om, pogledajte teme u okviru Resursi na lokaciji www.microsoft.com\_enterprisesearch ili na lokaciji MSDN.


| Trebinje | Utorak, 24. jul 2018.\nPolicijski službenici Policijske uprave Trebinje su Okružnom javnom tužilaštvu u Trebinju dostavili izvještaj o počinjenom krivičnom djelu „Prevara“ zbog postojanja osnova sumnje da ga je počinilo lice inicijala R.M. iz Trebinja.\nNavedeno lice je jedno fizičko lice oštetilo za iznos od oko 3.000 KM, na način da mu je oštećeno lice uplatilo novac za usluge renoviranja i opremanja stana u Trebinju, dok je za sebe pribavilo protivpravnu imovinsku korist u ukupnom iznosu od oko 4.100 KM.\nTakođe, izvršilac ovog krivičnog djela je kao uposlenik Službe za poslove sa strancima, u Terenskom centru Trebinju, oštećeno lice doveo u zabludu da postoje određeni problem zbog toga što nije izvršilo prijavu boravka stranca u Trebinju. Izvršilac krivičnog djela je oštećenom licu obećao da će mu pomoći uz odgovarajuću novčanu naknadu.


Ne treba đacima informatika, već filozofija! - Zelena učionica\nFilozofija nam pomaže da postanemo eksperti kao – ljudska bića\nJeretička je činjenica da dečurliji i omladini informatika verovatno i nije naročito nasušna. Jer sa svojim Fejsbucima, Instagramima, Jutjubovima, i uopšte kućnim kompjuterima i pametnim telefonima, mladi verovatno kapiraju informatiku, informacione tehnologije i informaciono društvo znatno bolje nego mnogi im profesori informatike. I onako mahom bivši nastavnici OTO ili DSZ i ONO (neka ne zamere sjajni izuzeci), a šperploče i testerice, te atomski sleva i unutrašnji neprijatelj što vreba, ipak nisu neka kompetencija za informacijske izazove današnjice. Naravno da ne bi bilo na odmet da mladež sazna i nauči nešto o odistinskom programiranju i pobegne trbuhom za Silicijumskom dolinom umesto pukog konzumentskog lajkaštva selfija sa napućenim usnama i šerologije pseudoduhovitih sadržaja po internetu. Ali, neke druge stvari zapravo mnogo upadljivije nedostaju po našim osnovnim i srednjim školama. A među tim stvarima iznad svega je – filozofija.\nDa, filozofija. Zamisao da nam treba više obaveznih časova filozofije u obrazovanju, a ponajpre u osnovnoj školi, na prvi mah deluje nakaradno, blesavo i sumasišavše. Posebno kada svakog Prvog septembra kolektivno i medijski merimo težinu školske torbe u masovnoj panici i strahu da nam deca slučajno ne iskrive kičmu i ne “preuče”. Jer roditelji u svom životu i obrazovanju verovatno nisu ni otvorili nekakvu Radnu svesku, niti iskoristili uglomer, pa ne kapiraju zašto bi im i deca onda dotične otvarala i koristila. Zatim, i same reči “filozofirati”, “filozof” i “filozofija” u srpskom (i bugarskom) jeziku imaju jednu negativnu konotaciju i vezuju se za nepraktične pametnjakoviće i za mudroseriju opšte prakse. Dok su ove reči u drugim jezicima relativno neutralne, strogo tehničke, i pomalo ezoterične, poput reči “epistemologija”, “genom” ili “pregovaračko poglavlje”. Što isto progovara sociolingvističke tomove o tome zašto smo tu gde jesmo. “Filozofija” u svakodnevnoj upotrebi može da znači i “ideju vodilju” ili “pogled na svet” (“Njegova filozofija kao fudbalskog trenera je…”), ali akademska filozofija je nešto drugo – disciplina posvećena razjašnjenju i analizi koncepata i argumenata koji su u vezi sa osnovnim pitanjima sveta i života. I ništa nije važnije za buduće blagostanje naše dečurlije i društva od toga da klinci nauče kako da budu filozofi. Umesto da uče šta da misle, treba da uče kako da misle.\nI sad, ovaj neskromni nagovor na filozofiju ne znači da tinejdžeri i tinejdžerke nabijeni hormonima sada treba detaljno da razmatraju Platonovu teoriju o formama, Kantov kategorički imperativ ili Sartrovo biće i ništavilo (za to neka ih sačekaju viši razredi gimnazije). Moguće je trenirati filozofiju i fiskulturisati um i bez ovih velikana. Posebno kada se obrazovanje u dominantnom sociokulturnom miljeu već uveliko doživljava jedino kao predigra za tržište rada, odnosno za pronalaženje posla i nekakvu banalnu “praksu”. Dakle, za čuveno sipanje u rezervoar ili za mazanje na hleb, kao da su dizel gorivo i marmelada najvažniji na svetu. A, ironično, filozofija jeste ili može da bude turbo praktična, kao i da nas od osnovne škole vrhunski pripremi za sjajne karijere u biznisu, ekonomiji i preduzetništvu, jezicima i umetnosti, psihologiji i pravu, pa i u informatici i računarstvu. Dakle, u najpopularnijim zanimanjima i životnim pozivima u sezoni prijemnih ispita na fakultete. Prema Montenju, “filozofija je umeće koje nas uči kako da živimo, a pošto deca moraju to da nauče kao i mi sami, zašto ih ne bismo poučavali filozofiji?” Filozofiju su studirali i Bil Klinton i Vaclav Havel, i Vudi Alen i Harison Ford, kao i Brus Li i Martin Luter King, pa su napravili nešto od sebe i sveta.\nJer, decu je zapravo u svakom prokletom razredu osnovne i srednje škole neophodno i obavezno naučiti – razmišljanju i zaključivanju. Postavljanju pitanja i zapitanosti. Kritičkom mišljenju i kreativnosti. A ovo su zgodne i nezgodne stvarčice koje nam pre svega nudi filozofija. I koje je apsolutno moguće prilagoditi mladim ljudima koliko god životnog staža imali ili ne. Dođavola, i deca u vrtiću sa vaspitačicama (mogu da) raspravljaju o tome šta im je najvrednija stvar na svetu, šta (ni)je lepo, šta znači biti dobar drug, u šta su (ne)sigurni da postoji i da jeste, šta je pravedno u žmurkama i na toboganu (a šta nepravedno u popodnevnoj dremci), da li valja deliti bombone i čips, da li raditi po svom ili slušati roditelje i starije, te zašto svet, užina, crtani filmovi, klikeri i Barbike, izgledaju tako kako izgledaju. A sve je to filozofija, koja veštim pitanjima može zainteresovati um, trenirati duh, i podstaći radoznalost.\nNa primer, u predškolskom ili u nižim razredima osnovne škole, moguće je popričati sa decom o tome da li je u osnovi svega voda ili vazduh. Za to nam ne trebaju nekakvi Tales i Anaksimen – dovoljni su i magla i kiša u dvorištu, ili krompir i lonac sa ključalom vodom u kuhinji. Uz pomoć komada plastelina, a zapravo Parmenida i Empedokla, moguće je raspraviti o tome da li je svet sačinjen od jedne te iste stvari, ili je pak mešavina nekoliko različitih plastelinskih štangli ili elemenata. Uz igračke kornjače i zeca (ili luka i strele), dakle Zenonovih paradoksa, možemo debatovati postoji li zaista kretanje ili jok. I bez Dekarta i Loka, ali zato uz “slomljenu” slamku u čaši vode, možemo angažovati mlade umove pitanjima da li ponešto znaju i pre nego što su to naučili, ili ipak moraju da to nešto prvo vide, ispipaju i omirišu? Dok se na časovima filozofije u višim razredima osnovne škole već naširoko i temeljnije može raspravljati o dobru i zlu, o veštačkoj inteligenciji, o životinjama i životnoj sredini, o istoriji, o bogu, o pravdi, o nasilju, o umetnosti, o našim razlikama, o čulima i telima, o slobodi i jednakosti, o idejama, sumnji i granicama ljudskog saznanja, pa i o tim kompjuterima, tehnologijama i informacijskom društvu, ako nas već isti toliko svrbe. Uostalom, kako to da osnovci mogu i moraju da shvate Pitagorinu teoremu, ali ne i Pitagorino učenje o selidbi duše i o značaju brojeva za svemir i svet?\nNaravno, mnogo je rasprava o tome šta deca i omladina “moraju” da nauče i znaju. I svako ima svoj stav o tome, baš kao i o odabiru ministara za Vladu Srbije i fudbalera reprezentacije za Svetsko prvenstvo. Ali ostaje činjenica da izučavanje filozofije hrani sumnju i kritičku oštricu, kljuka mlade umove razumom, logikom, skepsom, intelektualnom i moralnom hrabrošću. Današnja omladina – kao i, realno, svaka omladina pre ove – odrasta u jednom rastrojenom, rasparčanom i dehumanizujućem svetu koji je ispunjen dilemama, paradoksima i besmislom. I ona to dobro zna ili oseća u mozgu i preponama. Otud je od ključne važnosti postavljati i pitanja šta je ljudska egzistencija, i kako je izdržati i podneti? U čemu je tačno lepota te borbe i koje su granice mogućeg? Kako razlikovati istinu od proseravanja i zatucanosti (koji se foliraju da su istina)? Koji su to veličanstveni doprinosi čovečanstva, ali i koje su naše kolektivne zablude? Kako biti civilizovani građanin u eri rijaliti programa, atraktivan među fotografskim filterima Instagrama, ili prijatelj u dobu Fejsbuka? Šta su zaista istina, znanje, dobro, vrlina, lepo ili mudrost – šta je jeftino, a šta traje u nedogled? Šta tačno znači biti čovek?\nDrugim rečima, filozofija nam pomaže da postanemo eksperti kao – ljudska bića. Ne samo programeri, tehnolozi, inženjeri, psiholozi, ili nastavnici geografije i engleskog jezika, već profesionalci u ljudskosti. Zapitanost o svetu, o zagonetkama sa kojima se suočavamo kao ljudi, zapravo je preduslov bivanja slobodnim građaninom, te odgovornim i razumnim čovekom. Sokrat je u razgovoru ili u dijalogu sa svojim učenicima pokušavao da dođe do najbolje definicije neke fundamentalne vrednosti, poput hrabrosti, dobrote, lepog ili slično. I reklamirao je sumnju u sopstvenu i bilo čiju drugu apsolutnu mudrost. Da li to i mi, 25 vekova kasnije, mislimo da takvo ponašanje, vaspitanje i obrazovanje – kvare omladinu? Time što ćemo stalno preispitivati ideje, znanje, vlast, moral, tradiciju, umetnost, prirodu i društvo gradimo se kao ljudska bića i kao odgovorni građani. Dok mladi koji su racionalniji, koji vode dijalog, i koji kritički, refleksivno i kreativno misle predstavljaju najbolji zalog za budućnost ovog ubogog društva. A takve stvari je već nemoguće isprogramirati kao algoritam u Bejziku ili u Javi. Ili je bar nemoguće uraditi to valjano bez – filozofije.\nSvi mislimo da prvo moramo imati da bismo bili u stanju da budemo\nJedan komentar na "Ne treba đacima informatika, već filozofija!"\nIvana Filipović kaže:\n22 novembra, 2016 u 1:36 am\nApsolutno! U potpunosti se slažem. Jedno je imati sredstvo da se ideja prezentuje, a drugo instrument koji će do nje i da dovede. Filozofija za sve!


Biosense | Project tijana-barosevic\nTijana Barošević radi kao stariji stručni saradnik u Centru za inovacije i razvoj poslovanja u okviru Instituta BioSens. Doktorirala je na Poljoprivrednom fakultetu, Univerziteta u Novom Sadu u oblasti Biotehničkih nauka u junu 2021. godine na temu „Intenzitet infekcije aspergilozne truleži klipa na hibridima kukuruza. Naučna disciplina doktorske disertacije je fitopatologija. Njen istraživački rad bio je usmeren na patologiju biljaka, mikotoksine, mehanizme otpornosti biljaka, procenu interakcija biljka/patogen/životna sredina i bezbednost hrane. Tijana ima iskustva u organizovanju ogleda u polju, kao i u radu u laboratoriji. Radila je u Privrednoj komori Srbije u sektoru za poljoprivredu gde je stekla značajno iskustvo u saradnji sa privrednim subjektima. Trenutno, u okviru Instituta BioSens, njene dužnosti obuhvataju pripremu i implementaciju međunarodnih i domaćih projekata, organizaciju događaja i saradnju sa privredom.\nSavić, Z., Dudaš, T., Loc, M., Grahovac, M., Budakov, D., Jajić I., Krstović, S., Barošević, T., Krska, R., Sulyok, M., Stojšin, V., Petreš, M., Stankov, A., Vukotić, J., Bagi, F. (2020): Biological Control of Aflatoxin in Maize Grown in Serbia. Toxins: 12, 162; doi: 10.3390/toxins12030162\nBudakov, D., Barošević, T., Savić, S., Stojšin, V., Grahovac, M., Dudaš, T., Bagi, F. (2019): Relationship between susceptibility to aflatoxin contamination and yield in maize hybrids. WMF meets IUPAC, 14-16 October, Belfast, Northern Ireland\nBagi, F., Grahovac, M., Budakov, D., Jajić, I., Barošević, T., Savić, Z., Stojšin, V., Savić, D., Vučinić, S. and Stanko, H. (2017): Evaluation of maize hybrids resistance to Aspergillus ear rot and aflatoxin B1 accumulation in Serbia. First Mycokey International Conference, Ghent, Belgium September 11-14.\nBarošević, T.; Bagi, F.; Budakov, D.; Kocsubé, S.; Varga, J.; Grahovac, M.; Stojšin, V.(2016): Molecular and morphological identification of Aspergillus species on corn seeds. In Proceedings of the III International Congress Food Technology, Quality and Safety, Novi Sad, Serbia, 25–27 October; University of Novi Sad, Institute of Food Technology: Novi Sad, Serbia, 2016; pp. 365–371.


kalemegdan - PROJEKAT UNDERGRAD\nVeliki barutni magacin na Kalemegdanu\n5. oktobra 2020. 21. avgusta 2020. by Undergrad\nKolosalni podzemni objekat izdubljen u steni dunavske padine. Nakon serije velikih eksplozija koje su razorile prethodna skladišta baruta, austrijska vojna uprava donosi odluku da u Donjem gradu Beogradske tvrđave izgradi novo skladište. Projekat je po zamisli princa Eugena uradio major Franc Nikola Suli, jedan od glavnih inženjera angažovanih na rekonstrukciji tvrđave. Građen je od 1718. do 1721. godine. Veliki barutni magacin sastoji se od dve sale oslonjene na po devet stubova i velikog prostornog hodnika. Nakon povratka Osmanlija u Beograd izgrađen je zid koji zaklanja ulaz u magacin. Prostor se koristio kao barutni magacin do početka XX veka. Danas je jedna od sala dostupna javnosti, u njoj se nalazi lapidarijum – popularna Barutana, gde se mogu videti antički spomenici Singidunuma.\nSklonište – Botanička bašta Jevremovac\nTajna baza ratnog vazduhoplovstva\nNapušteni železnički tunel\nRudnik kreča u Rakovici\nSklonište u Cvijićevoj\nLagum u Zemunu\nLednica Kralja Milana\nCategories lokacije Tags beograd, kalemegdan\nRimski bunar na Kalemegdanu\n24. avgusta 2020. 21. avgusta 2020. by Undergrad\nIzgrađen tokom austrijske uprave u Beogradu, u periodu od 1717. do 1731. godine. Izgradnjom Velikog bunara konačno je rešeno snabdevanje vodom vojne posade Beogradske tvrđave. Svojim nаjvećim delom ovaj grandiozan objekat ukopаn je u krečnjаčku stenu kojа je skoro vodonepropustivа i ne presecа ni jednu prirodnu izdаn kojа bi gа snаbdevаlа vodom. Prilikom izgrаdnje bunаrа, habzburški inženjeri su pokušali da dopru do podzemnih voda, međutim iako su ga probili do nivoa ispod korita Save, bunar je ostao suv. Zatim su pokušali da probiju kanal koji bi bunar spojio sa sаvskom vodom. Tunel je prokopаn u dužini od oko 2 m, a dаlje je kopаnje obustаvljeno dok je ulаz u kаnаl zаzidаn. U bunar je počela da se sliva površinska voda sa Gornjeg grada, koja je brzo ispunila prostor. Nа ovаj nаčin se površinske vode akumulirаju u prostoru bunаrа, pri čemu je on dobio funkciju velike cisterne. Prečnik centralnog dela bunara je 3,40 m а njegova dubinа je 60,15 m. Dva spiralna hodnika, koja obavijaju centralni deo bunara, imaju po 208 stepenikа do dna. Na svаkih devet stepenikа nаlаzi se po jedno odmorište. Svako odmorišta sa desne strаne ima po jednu polukružnu nišu u zidu. Niše su služile za postavljanje svetiljki. Spiralne stepenice su spojene polukružnim tunelom na dnu. Istorijski izvori iz XVIII veka pominju mehanizam za izvlačenje vode iz bunara – u objаšnjenju nа plаnu uz osnovu bunаrа je upisаno „velikа upotrebljivа vodenа mаšinа sа više cevi“. Bunаr je detаljno istrаžen 1940. godine.\nGrobnica u Brestoviku\nPodzemni kompleks – Tašmajdan\nBunker kod Pobednika\nTuneli u Zemunu\nPodzemna cisterna za avionsko gorivo\nPodzemno stepenište u Karađorđevoj\nBunker – Čukarički stadion\nTuneli ispod Kalvarije\nSklonište izgrađeno neposredno pred II svetski rat. Jedan ulaz nalazi se u Ulici Tadeuša Košćuškog, dok je drugi prekoputa Zoološkog vrta. Sa spoljašnje strane izgleda kao brdašce. Unutrašnjost ovog objekta, izgrađenog od opeke, sastoji se od proširenog prilaza, dva strma hodnika sa stepeništem i centralnog prostora. Ulazi su ojačani sa masivnim stubovima oko kojih se sa obe strane obavijaju tuneli koji vode do stepeništa. Lučni svodovi iznad stepeništa i u centralnom prostoru vešto prenose silu i doprinose stabilnosti objekta. Centralni prostor je podeljen u dva dela – veći, koji je služio za smeštaj ljudi, i manji koji je imao funkciju toaleta ili ostave za namirnice. Nakon II svetskog rata, sklonište je omalterisano i dorađeno kako bi moglo da pruži zaštitu i u uslovima savremenog ratovanja. Jedan od ulaza je preuređen, odnosno delimično zatvoren kako bi mogao da se ugradi filtro-ventilacioni uređaj za prečišćavanje vazduha. Ceo objekat je u vrlo dobrom stanju i nekada je bio osvetljen.\nKompleks bunkera – Čukarica\nTunel kod Petlovog brda\nLagum u Karađorđevoj\nSkladište u Zemunu\nNapušteni železnički tunel Umka\nKazamati Vojnog muzeja\nKazamati kao deo bedema unutrašnje Stambol kapije bili su važan segment odbrambenog sistema Beogradske tvrđave. Izgrađeni su tokom XVIII veka prilikom turske obnove austrijskih bedema tvrđave. Ukupno ima šesnaest prostorija, osam sa jedene i osam sa druge strane. Nekada su služile i kao zatvorske ćelije. Danas kazamati pripadaju Vojnom muzeju. Posetiocima je dostupan samo jedan deo kazamata.\nSklonište na Tašmajdanu\n24. avgusta 2020. 17. avgusta 2020. by Undergrad\nBunker na platou kod Pobednika na Beogradskoj tvrđavi. Ne postoje pouzdani dokumenti i podaci koji bi nam do kraja razjasnili kada je tačno izgrađen ovaj objekt. Prema svedočenju savemenika, bunker je nastao na početku Hladnog rata. Plašeći se vojne invazije nakon rezolucije Informbiroa, od strane Varšavskog pakta, tadašnja Armija izgradila je sistem odbrane, čiji je ovaj bunker bio sastavni deo. Sastoji se od dve toparnice, dugačkog hodnika koji spaja delove bunkera, prostora za municiju i prostorije za odmor vojnika. Danas je ovaj prostor u nadležnosti JP Beogradska tvrđava i otvoren je za organizovane posete.\nLagum – Tošin bunar


Mazalice: Akvabent: Aktivni kiseonik\nAkvabent: Aktivni kiseonik\nEvo jedne priče iz mog ugla o proizvodu o kome se mnogo priča u poslednje vreme. Akvabent aktivni kiseonik je jedno novo iskustvo za mene, otkrila sam ga tek pre nekoliko meseci i to putem blogova koji su imali uglavnom reči hvale.\nLjudi iz Akvabenta su bez ikakve pompe i reklame dozvolili da proizvod sam dokaže koliko vredi, i pružili mi šansu da sama isprobam i uverim se u njegovu delotvornost.\nI zaista je ODLIČAN. Iako sam mnogo čitala o njegovoj nameni i dejstvu, prvi susret je bio u stilu "Ok, pa ljudi ovo je obična vodica koja mirisom podseća na neku blagu kiselinu".\nOnda očistim lice, naprskam nekoliko puta i desi se momentalno osveženje. Kao da je koža udahnula najčistiji vazduh. I ovo nije neki ishitreni utisak, to je osećaj koji se ponavljao pri svakom narednom korišćenju.\nAkvabent je kozmetički proizvod koji se koristi kao tretman za umirivanje raznoraznih reakcija na koži - alergije, bubuljice, opekotine, otečenost. Deluje lokalno, ne peni i ne peče.\nPored toga što ga koristim ujutru i uveče nakon čišćenja lica, značajno mi je pomogao da uklonim bubuljice sa ramena i leđa, da umirim alergiju od sunca i crvenilo posle depilacije.\nKako bi imao potpuni efekat, potrebno je da ga redovno koristite, i to bar 2-3 puta dnevno tako što ga na čistu kožu naprskate i ostavite da deluje bar pola sata pre nego što nanesete ostale proizvode za negu (kreme, serume, losione za telo). Svako preskakanje mi je usporavalo dejstvo, posebno kod problema sa bubuljicama.\nU poslednjih nekoliko godina imam jaku alergiju od sunca, uglavnom na rukama sve dok koža ne poprimi "prvu boju". Glavni simptomi su crvenilo, sitne tačkice i nepodnošljivi svrab koji jedva uspem da umirim i iskontrolišem, posebno jer veći deo dana provodim u kolima gde nema zaklona.\nAkvabent mi nije izlečio alergiju, ali je u potpunosti umirio kožu i sprečio pojavu crvenila dok je svrab sveden na minimum. Sada već imam onu "šofersku boju" do rukava i alergija se povukla, ali ga i dalje koristim zato što jako prija i osvežava u vrelim letnjim danima.\nBubuljice na leđima i ramenima su nešto upornije, ali se vidi značajna razlika od kako ga korstim. Pojas u autu mi dodatno iritira kožu preko ramena i tu je pojava bubuljica pojačana. Lečim ih tako što prvo uradim piling da skinem površinski sloj, a onda na čistu kožu bogato naprskam Akvabent i ostavim da koža upije. Nakon toga ne mažem nikakve kreme, jer sam sprej ne zateže kožu i nije potrebna dodatna hidratacija. Još uvek imam sitne flekice, ali je pojava novih upaljenih bubuljica svedena na minimum i to me baš raduje.\nKao što sam već rekla, koristim ga posle čišćenja lica i to mi je omiljeni deo nege. Zaista osveži i probudi kožu, a istovremeno je odlična podloga za kremu. Kada imam višak vremena, parče gaze pokvasim akvabentom i ostavim na licu nekih 10-ak minuta kao masku.\nOno što mi se sviđa kod aktivnog kiseonika je njega multifunkcionalnost i jednostavnost. Možete ga koristiti i kombinovati na više načina, a uvek daje odlične rezultate - od trenutnog osveženja do tretmana koji zaista rešava probleme sa kožom. Nisam ga štedela i već sam na polovini druge bočice, a sigurna sam da ću nastaviti i dalje da ga koristim. S obzirom da nam je došlo leto i da se uveliko spremam za leškarenje na plaži, poneću ga u torbi kao prvu pomoć posle sunčanja.\nDrago mi je da sam ga otkrila, a vama definitivno preporučujem da mu date šansu. U početku vam može delovati kao bezazlena vodica u spreju, ali ne dozvolite da vas prvi utisak zavara.\nDostupan je apotekama po ceni od oko 550din.\nDa li ste već probale Aktivni kiseonik? Kakva su vaša iskustva?\nIvana fashio girl 24. јун 2015. 15:21\nDosta sam citala o njemu i svakako cu ga probati, ako si ti koliko toliko uspela da se resis alergije odnosno da je ''umiris'' onda verujem da je dobar :)\nAna S 24. јун 2015. 15:48\nNikako da ga isprobam, a toliko sam čitala o njemu. Planiram kupoinu pre letovanja, pa i ja javljam utiske nakon istog. :)\nPixie Padlock 25. јун 2015. 06:58\nNabedile ste me da kupim i ja ovo sad :D Sve se nešto dvoumim ali čim odem do Lilija grabim se za Akvabent :D\nАнониман 26. јун 2015. 02:40\nNije to aktivni kiseonik, vec hidrogen.\nBILJANALUKA788 28. јун 2015. 02:32\nbas super :)\nMjesečeva Putnica 27. септембар 2015. 06:54\nOvo je sasvim ok proizvod. Ali postoji bolji, to je Zepterov OXY sprej. Probala sam razne sprejeve sa kisikom iz apoteka ali ovaj OXY je najbolji od svih. Čak ni cijenom ne odudara previše od drugih.


Klinička validacija testa NIFTY™ - The NIFTY™ Test - A Non-Invasive Prenatal Test Brought To By BGI Diagnostics\nHome / Klinička validacija testa NIFTY™\nDo novembra 2018. godine napravljeno je više od 3.500.000 testova NIFTY™ širom svijeta, što je više od bilo kojeg drugog NIPT-testa, što potvrđuje da Vam nudimo pouzdanu i provjerenu uslugu.\nValjanost testa NIFTY™ potvrđena je kliničkim ispitivanjima te je objavljena najveća klinička studija o NIPT-testu na svijetu, sa podacima dobijenim na uzorku od više od 112.000 trudnoća sa poznatim ishodom trudnoće.\nU nastavku su podaci dobijeni iz još 3 različite studije, a više informacija možete pronaći na našoj stranici Objavljene znanstvene publikacije, na kojoj možete preuzeti neke od 31 naučnog rada koje smo objavili na temu neinvazivnog prenatalnog testiranja.\nNeinvazivno prenatalno testiranje za fetalne hromozomske abnormalnosti (test NIFTY™): Pregled 1.982 uzastopna slučaja u jednom centru\n(Non-invasive prenatal testing for fetal chromosomal abnormalities (The NIFTY™ Test): review of 1,982 consecutive cases in a single centre)\nValidacija testa NIFTY™ za trisomije 21 i 18 na uzorku od 11.105 trudnoća\nDvostruko slijepa validacija testa NIFTY™\nDvostruko slijepa validacija testa NIFTY™ na 3,464 uzorka krvi.\nUdruženje profesionalaca sa privatnom praksom prenatalne medicine (BVNP, njem. Berufsverband niedergelassener Pränatalmediziner)


Recepcioner - Astuta d.o.o.\nPotreban recepcioner sa dve (i vise) godine iskustva u radu na recepciji hotela. Pozeljno poznavanje sistema Prosoft. Nudimo stalno zaposlenje, redovna primanja i rad u prijatnom okruzenju.\nHostesa/ host Crna Gora Beograd ...plata: po dogovoru\nRadnici za rad u ugostiteljstvu Beograd ...plata: po dogovoru


BULEVAR MIHAILA PUPINA 79 2\nMoment School je jedan od novijih centara za učenje stranih jezika koji je u svoj program implementirao najnovije i najefikasnije metode učenja stranih jezika. U naš sistem učenja uneli smo novine, posebne i specifične aktivne metode rada sa polaznicima, koje uspešno primenjujemo u edukaciji. Od drugih nas izdvaja to što se kod nas uči brzo i lako. Naš cilj je da kod polaznika probudimo interesovanje, radoznalost i ljubav prema stranim jezicima. Nudimo vam najsavremeniji interaktivni pristup radu u formi online ili nastave u školi.\nPočeli smo sa radom 2015 god i od tada se možemo pohvaliti veoma velikim brojem zadovoljnih polaznika koji pohadjaju sertifikovane kurseve jezika u našoj školi. Možemo vam ponuditi kurseve od opštih, poslovnih, specijalističkih do personalizovanih kurseva koje kreiramo po vašim željama i potrebama. Od drugih nas izdvaja to što se kod nas uči brzo i lako, a cilj nam je da kod polaznika probudimo interesovanje, radoznalost i ljubav prema stranim jezicima. Naš tim predavača čine diplomirani filolozi kao i izvorni govornici engleskog ili nemačkog jezika koje odlikuje kreativnost, stručnost i predanost svom radu\nŠkola stranih jezika posao\nSvi oglasi firme: MOMENT SCHOOL


OFANZIVA PARTIZANA Bajbek i Holander napadaju Mačvu - MaxBet Sport\nOFANZIVA PARTIZANA Bajbek i Holander napadaju Mačvu\nNiz kikseva je doveo Partizan do devet bodova minusa u odnosu na Crvenu zvezdu, ali i do gubitka drugog mesta na tabeli, koje je preuzela Vojvodina. Sledi “zicer” u Humskoj protiv najslabije ekipe u Superligi, Mačve.\nSUPERLIGA SRBIJE: Kvota u MaxBetu na pobedu Partizana protiv Mačve je 1.10.\nNeće mnogo mešati karte trener Aleksandar Stanojević, ni pored poraza u Nišu u prošlom kolu. Doneo je odluku da crno-beli igraju sa dva napadača, pa će pored Bajbeka istu ulogu imace Holander.\nOdbrana se neće menjati, na golu će biti kapiten Stojković, dok će u vezi Zdjelar i Natho kreirati igru domaćina. Odsustvuje tri nedelje Jojić i na pola puta do povratka je Suma. Neće se još rizikovati sa Lazarom Markovićem.\nUloge Stevanovića i Natha se neće menjati, a očekuje se da Partizan konačno lagano odradi posao i dođe do trijumfa.\nMogući sastav: Stojković, Miljković, S. Marković, Banjak, Obradović, Zdjelar, Natho, Asano, Stevanović, Holander, Bajbek.\nTagovi:FK MačvaFK PartizanSuperliga SrbijeTop3Žan Kristof Bajbek\n31.10.2020. at 10:45\nIsluzeni Obradovic vise ne vredi nicemu,Urosevic je za njega klasa.\nGDE JE OTIŠAO FUDBALER VOJVODINE? Društvo u Iraku mu pravi bivši fudbaler Zvezde, a gradski derbiji se igraju na neutralnom stadionu


Schwimmer: VE očekuje funkcioniranje institucija državne zajednice SCG - Vijesti - Index.hr\nSchwimmer: VE očekuje funkcioniranje institucija državne zajednice SCG\nVIJEĆE Europe od Srbije i Crne Gore očekuje potpuno funkcioniranje institucija državne zajednice, kako bi se došlo do pozitivne studije o izvodivosti za priključenje Europskoj uniji, izjavio je u četvrtak glavni tajnik Vijeća Europe Walter Schwimmer, obraćajući se zastupnicima Skupštine Srbije i Crne Gore.\nGlavni tajnik VE poručio je da za rješavanje statusa Kosova nasilje ne može biti put, a oni koji su organizirali nedavno nasilje na Kosovu moraju biti privedeni pravdi. Političke čelnike u Srbiji i Crnoj Gori Schwimmer je pozvao da "apeliraju na širu suradnju s Haaškim sudom od one koja sada postoji".\nZa vrijeme Schwimmerovog obraćanja zastupnicima u parlamentu, zastupnici Srpske radikalne stranke su stajali na svojim mjestima, odjeveni u bijele majice sa slikom svojeg predsjednika, haškog optuženika Vojislava Šešelja.\nGlavni tajnik Vijeća Europe u četvrtak se sastao s ministrom za ljudska i manjinska prava Rasimom Ljajićem, a najavljeni su njegovi susreti s predsjednikom Koordinacijskog centra za Kosovo srbijanske vlade Nebojšom Čovićem i srbijanskim premijerom Vojislavom Koštunicom, nakon čega Schwimmer putuje u Podgoricu, gdje će se sastati s crnogorskim premijerom Milom Đukanovićem.


Novi Pazar: Još jedna osoba zaražena koronom, ukupno 13 | - Sandžak Danas Novi Pazar: Još jedna osoba zaražena koronom, ukupno 13 – – Sandžak Danas\nHome Aktuelno Novi Pazar: Još jedna osoba zaražena koronom, ukupno 13\nNovi Pazar: Još jedna osoba zaražena koronom, ukupno 13\napr 04, 2020, 19:28 pm\nOd 16 uzorkovanih iz Novog Pazara, danas je kod jedne osobe potvrđena zaraza virusom COVID 19 pa je broj zaraženih korona virusom u Novom Pazaru sada 13. Troje pacijenata upućeno je u Klinički centar Kragujevac.\nGradonačelnik Novog Pazara Nhad Biševac potvrdio je da je u Novom Pazaru danas registrovana još jedna odoba koja je pozitivna na koronavirus, tako da je u Novom Pazaru ukupno je 13 osoba koja su oboljela od COVID-19.\nPodsijećamo, juče je potvrđeno 11 slučajeva oboljevanja, dok je prvi zaraženi slučaj u ovom Pazaru registrovan u četvrtak, nakon čega je po protokolu uslijedilo uzimanje uzoraka kod svih osoba koje su bile u kontaktu sa zaraženima.\nDanas ranije, načelnik Klinike za tropske i infektivne bolesti KC Srbije dr Goran Stevanović govoreći na konferenciji kazao da se u Novom Pazaru formira novo žarište.\nU Opštu bolnicu u Novom Pazaru stigla je lekarska ekipa koja treba da pomogne zdravstvenim radnicima koji ovde već aktivno rade na terenu.\nU Novi Pazar biće dopremljeno 10 kliničkih i 3 transportna respiratora.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetiće u ponedeljak Novi Pazar i on će, kako naša redakcija saznaje, tom prilikom obići novopazarsku Opštu bolnicu kojoj će uručiti respiratore.\nVučića će u Novom Pazaru dočekati potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nPrevious PostGradonačelnik Novog Pazara: Situacija u gradu ALARMANTNA, ali pod kontrolom Next PostVučić lično uručuje respiratore bolnici, dočekuje ga Ljajić


Kompanija Tigar AD jedan od najvećih srpskih izvoznika u skandinavske zemlje | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Kompanija Tigar AD jedan od najvećih srpskih izvoznika u skandinavske zemlje\nGeneralni direktor kompanije Tigar a.d. Vladimir Ilić učesnik je konferencije “Nordic countries week 2018” koja je otvorena danas u Privrodnoj komori Srbije na kojoj će se sastati privrednici Srbije sa privrednicima Švedske, Finske i Danske. Kompanija Tigar a.d. najveći je izvoznik iz Srbije za Finsku na osnovu proizvodnje brenda “Nokian” za kompaniju Berner i obuće specijalne namene za finsku vojsku.\nOsnovno tržište kompanije Tigar a.d. je EU, a sa proizvodnim portfoliom obuće Tigar je prisutan na svim kontinentima, gledajući asortiman proizvoda i značaj strateških kupaca. Generalni direktor Vladimir Ilić rekao je da za Brener iz Finske, kompanija Tigar proizvodi brand Nokian, u okviru koga prema asortimanu se izdvajaju radne, leasure, lovačke i dečije čizme,\n“Osim toga za našu kompaniju od velikog značaja su tenderi za specijalnu obuću namenjenu Finskoj i Švedskoj armiji. Moram da naglasim da smo u 2018 godini već realizovali tender za Finsku armiju, 15.000 pari specijalnih čizama vrednost blizu 700.000 eur, i da smo isti tender već dobili i za 2020 godinu. Poslednja informacija firme Berner je dobijen tender za Švedsku armiju u 2019 godini koji ce se realizovati i proizvoditi u nasoj kompaniji”, rekao je direktor Ilić.\nekonomija gumarska industrija istaknuto izvoz Skandinavija srbija tigar ad vladimir ilic\nLexington bend na Omladinskom stadionu\nPokušaj ubistva sekirom!


Novi Sad: Žandarm krenuo u pljačku da bi vratio dugove? | Republika Srpska\nНасловна Србија Novi Sad: Žandarm krenuo u pljačku da bi vratio dugove?\nOn se sumnjiči da je u utorak oko podne, maskiran fantomkom i naoružan, opljačkao poštu u tom gradu.\nOd radnika na šalteru pošte je oteo 350.000 dinara, ali sa plenom nije uspeo da pobegne, jer su ga brzo savladali radnik obezbeđenja i građani koji su se u tom trenutku zatekli u pošti, među kojima je bio i penzionisani radnik MUP.\nVest o (ne)delu koje se pripisuje žandarmu, izazvala je ozlojeđenost među njegovim kolegama, ističući da su takvi među njihovim redovima sramota za profesiju i da im nije mesto u službi.\nO razlozima zbog kojih se odlučio na pljačku zasad niko ne želi zvanično da govori, ali se pretpostavlja da se na ovaj potez odlučio zbog dugova u koje je zapao.\nZa Mijalkova, šefa tima u Trećoj četi novosadskog odreda Žandarmerije pojedini kažu da je bio problematičan, zbog čega je protiv njega napisano nekoliko prijava.\nPojedini, međutim, kažu da im nije poznato da je pravio probleme.\nNišta manje nisu bili iznenađeni ni Bačkopalančani, posebno Boško Vuković, komunalni radnik u Mesnoj zajednici, koji se goloruk suprotstavio žandarmu naoružanom pištoljem CZ 99 milimetara, i skinuo mu fantomku sa glave.\nU rvanju sa pljačkašem, Vuković je lakše povređen.\nVuković je, saznajemo, u poštu uleteo na sporedni ulaz i ugledao maskiranog pljačkaša sa pištoljem dok je poštanska službenica u torbu stavljala novac.\nPljačkaš nije primetio Vukovića koji mu je prišao s leđa, i skinuo mu fantomku. POZVAO KOLEGE POLICAJAC u penziji Dragan Grubor je bio zajedno sa Vukovićem u trenutku kada je u lokal u kom su bili utrčao poštar, i rekao da naoružan muškarac pljačka poštu.\nGrubor je krenuo na glavni ulaz pošte u Ulici kralja Petra Prvog da pomogne Vukoviću, i odmah je pozvao kolege policajce.


Obavezne rezerve slaba tačka Srbije\nPadaće kamate izvan evrozone. U situaciji kada banka ima višak para koje nema kome da ponudi, bolje je zaraditi manje ali ipak zaraditi, kaže Herbert Stepic, iz Rajfajzen internešenela\n– Ove godine bićemo svedoci rasta kamatnih stopa na tržištima Evropske monetarne unije i istovremenog pojeftinjenja zajmova na drugim tržištima, prognozirao je minule nedelje Herbert Stepic, predsednik Rajfajzen internešenela, u razgovoru sa grupom novinara iz Srbije.\nZbog izjave da „samo sedenje na parama ne donosi profit”, Stepic je među učesnicima konferencije „Juromani” važio za jednog od najotvorenijih bankara, koji je bez ustezanja iskreno rekao kako Bečki sporazum, koji je doneo mnogo koristi, više ne odgovara bankarskom sektoru. Jer, kako kaže, sporazum ih obavezuje da drže isti nivo kreditne izloženosti i da su zato došli u situaciju da u ćerka bankama u pojedinim zemljama imaju mnogo više para nego što je njihovim klijentima neophodno. Ako bankare zbog viška likvidnosti „boli glava” i ako ne znaju šta će s parama, zašto onda ne smanje kamate, kako bi tražnja za robom koju nude bila veća, pitali su novinari iz Srbije.\n– U pravu ste. Bolje je zaraditi manje, ali ipak zaraditi. Logično je očekivati da će se izvan Evropske monetarne unije to i dogoditi, zbog viška novca. Međutim, postoje dve kontradiktorne tendencije. Dok će, izvan evrozone zbog preterane likvidnosti cena novca padati, s druge strane, na međunarodnoj sceni stvari će se kretati u drugom pravcu. Prošle godine Evropska centralna banka i lokalne banke upumpale su velike količine novca u sektor kako bi zaustavile krizu i povećale likvidnost. U narednim mesecima, najkasnije do sredine 2010. godine, ECB će povući sredstva, što će na međunarodnom nivou znatno umanjiti likvidnost. Verovatno će povlačenje para obavljati postepeno, ali konstantno, što će dovesti do rasta kamatnih stopa – objašnjava Stepic.\nOn ocenjuje da kriza nije pogodila bankarski sektor u Srbiji, jer su mere ovdašnje centralne banke bile restriktivne. „Srbija je zemlja sa najvećim obaveznim rezervama za koje ja znam na tržištima na kojima mi poslujemo”, priznaje.\n– Međutim, ono što je za nas bilo opterećenje u poslovanju, ispostavilo se kao dobro u doba krize. Moje pitanje guverneru Radovanu Jelašiću jeste da li ima nameru da dodatno liberalizuje obavezne rezerve, jer ono što je u jednom trenutku bila prednost, postalo je nedostatak koji destimuliše rast. Ako banke moraju da deponuju u centralnoj banci 40 odsto svojih depozita, onda ta sredstva ne mogu da se ponude tržištu. I to je, definitivno, jedna od slabih tačaka Srbije – ističe.\nOno što je paradoksalno, ponavlja, jeste to što banka ima isuviše novca, ali ne postoji dovoljno tražnje. Za to postoji nekoliko razloga.\n– Kao prvo, ekonomija nije počela da raste. Mali rast je ostvaren, ali nikako drastičan. Drugi razlog je rejting klijenata. To znači da onima kojima smo mogli da pozajmljujemo, na primer, 10 miliona evra, sada se kvalifikuju za pozajmicu samo od pet miliona evra, iako im je možda potrebno 10 miliona. Za nas nema smisla da zadržavamo novac koji jednostavno miruje i zbog toga smo razgovarali sa guvernerom da formalizujemo dogovor verovatno od marta kako bismo postepeno smanjivali izloženost u skladu sa potrebama tržišta. Ako kojim slučajem tržište krene da raste i postoji snažna potražnja za kreditima, mi ne bismo menjali našu izloženost. Ako tržište ne bude raslo, mi nećemo povlačiti velika sredstva već ćemo se samo postepeno prilagođavati kako bismo ekonomičnije raspolagali svojim kapitalom i likvidnošću – kazao je Stepic.\nNe ide jaka valuta uz slabu privredu\nVerujem da bi tržišta u razvoju koja nisu završila proces tranzicije trebalo da zadrže koliko je to moguće i fleksibilnost u formiranju svoje monetarne politike, smatra Stepic.\n– Centralne banke bi trebalo da imaju mogućnost da koriste različite instrumente, koji im omogućavaju da povećavaju ili smanjuju likvidnost, da kontrolišu referentne kamatne stope, kao i da kontrolišu kurs. Dakle, smatram da ne bi bilo preporučljivo da zemlja kao što je Srbija usvoji evro, jer još nije spremna. Postali biste previše nefleksibilni u monetarnoj politici. S druge strane, dugoročno ima smisla postati deo Evropske monetarne unije. Jer, ne možete reći „imam slabu ekonomiju, a jaku valutu kao što je evro“. Pravi put je ulazak u EU a zatim, kada ekonomija za to bude spremna, i uvođenje evra.\nIFC pomaže rešavanje problema loših zajmova u CIE\nMeđunarodna finansijska korporacija (IFC) će investirati do 100 miliona evra u nenaplative bankarske plasmane u centralnoj i istočnoj Evropi (CIE) u saradnji sa "Varde partnersom", najavila je danas afilijacija Svetske banke\n"Varde partners" sa sedištem u Mineapolisu je kompanija specijalizovana za nenaplative plasmane.\nZajedničke investicije na projektu u vrednosti do 450 miliona evra treba da pomognu privredama u regionu CIE da se oporave od krize rešavajući problem loših zajmova, navodi se u saopštenju IFC.\nProjekat brisanja nenaplativih plasmana iz bilansa banaka omogućiće bankama u CIE da nastave kreditiranje kompanija i građana i tako osnaže ekonomsku aktivnost i podstaknu otvaranje radnih mesta.\nTakođe će projekat doprineti razvoju transparentnog tržišta za nenaplative plasmane i time unapređenju efikasnosti tržišta.\nInvesticija IFC u sklopu je Programa za rešavanje problema dugova i oporavak preduzeća, pokrenutog u oktobru 2009. Program podržava stabilnost i razvoj preduzeća i finansijskog sektora tako što pomaže da se reši problem nenaplativih plasmana omogućavajući kompanijama i bankama da se usredsrede na produktivne aktivnosti.\nIFC radi na jačanju održivog privrednog rasta u zemljama u razvoju kroz podršku privatnog sektora, angažovanje privatnog kapitala i pružanje savetodavnih i usluga smanjenja rizika kompanijama i vladama. U fiskalnoj 2009. godini IFC je uložio 14,5 milijardi dolara.\nPorez na štednju ponovo 20 odsto\nOdluka Vlade da se ne naplaćuje porez na štednju od početka godine više ne važi, ali je najavljeno da će taj porez biti niži nego ranije\nDevizna štednja u Srbiji prema zvaničnim podacima Narodne banke premašila je šest milijardi evra. Jedan od razloga za uvećanje štednje, je i prošlogodišnja mera države da se porez na prinose po osnovu štednje ne naplaćuje. Ove godine ta odluka više ne važi, ali je najavljeno da će porez biti niži od onog koji je naplaćivan do 2009.\nMada su zvaničnici države obećali sredinom decembra da je Vlada donela odluku da će se porez na štednju ove godine prepoloviti, sve je i dalje samo obećanje. Od najavljenih 10 odsto, bankari, koji samo poštuju zakon, porez na štednju naplaćuju dvostruko, 20 odsto.\nSlavica Đorđević iz “Komercijalne banka” kaže se porez od 1. januara naplaćuje po zakonu koji je od ranije na snazi. “Sve isplate kamate i pripisi kamate koji su rađeni do 31.12. nisu podlegali obavezi plaćanja poreza. Od 1.1. na snazi je zakon koji je ranije postojao koji predviđa plaćanje kamate od 20 odsto”, objašnjava ona.\nDamir Jablanovski iz NLB banke takođe navodi da se stara uredba od Nove godine vratila na snagu. “Istekom tog roka vratila se stara uredba koja je definisala 20 posto kao porez na obračunavanje kamate”, kaže on.\nGrađani kažu da su zbunjeni i ljuti. Mnogi su se javljali i našoj televiziji, a pritužbe pljušte i Narodnoj banci, koja za taj problem nije prava adresa. Sve je u nadležnosti ministarstva finansija i Vlade.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Slobodan Ilić kaže da je Ministarstvo još u decembru Vladi predalo nove poreske zakone i odgovornost prebacuje na Skupštinu Srbije. “Mi kao Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije su blagovremeno usvojili sve ono što je trebalo da urade i prosledili parlamentu”, kaže Ilić.\nOn kaže da će se građanima porez na štednju naplaćivati 20 odsto sve do donošenja novog zakona. “Njihov porez na kamatu biće 20 odsto, jer sve do trenutka dok ne bude donesen novi zakon i ne počne da se primenjuje 10 odsto, banke su u situaciji da primenjuju kamatnu stopu koja je po trenutnom zakonu”, objašnjava Ilić.\nKada će novi poreski zakoni biti usvojeni, a samim i početi primena poreza na štednju od 10 odsto, teško je prognozirati. Hitnog postupka u skupštini Srbije verovatno, u ovom slučaju neće biti, pa pre proleća novi zakon nije realno očekivati. Do tada, uprokos obećanjima, građanima kojima oročenje štednje ističe pre donošenja novog zakona, plaćaće i dalje 20 odsto. Retroaktivne primene, tvrde u Ministarstvu finansija, neće biti.\nSrbija ostaje zanimljivo mesto za nemačke investicije\nKada je reč o budućnosti Srbije kao privredne lokacije, ipak smo optimisti. – Naši razgovori su jasan znak da u Nemačkoj postoji veliko interesovanje za tesnu saradnju\nDa li će Telekom Srbija biti prodat Dojče Telekomu? Postoji li zainteresovanost nekog od velikih nemačkih partnera da uđe u vlasničku strukturu Elektroprivrede Srbije? O tome se u srpskim poslovnim krugovima već uveliko spekuliše, a nešto od tih tema moglo bi biti predmet razgovora delegacije nemačkog poslovnog udruženja „Odbor za Istok” koja je danas doputovala u Beograd. U delegaciji, za koju iz Nemačke stižu informacije da „nikad jača” nije putovala u Beograd, isključivo su generalni direktori najvećih nemačkih kompanija iz oblasti energetike, auto-industrije, telekomunikacija, građevinarstva, informatike i trgovine. Najavljeno je da će nemački privrednici razgovarati sa premijerom Mirkom Cvetkovićem, ali šef nemačke delegacije profesor dr Klaus Mangold, predsednik Odbora za Istok nemačke privrede u ekskluzivnom intervju za „Politiku“ potvrđuje da će se šefovi energetske kompanije RWE, Dojče Telekom, Simens, Dojče banke, BASF i Air Berlin sastati i sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem i mnogim resornim ministrima srpske vlade. Profesor Mangold ocenjuje da je Srbija i dalje jedna od najatraktivnijih lokacija za investiranje nemačkog kapitala.\nU kojoj meri je, po Vašem mišljenju, svetska ekonomska kriza uticala na ekonomije istočne i jugoistočne Evrope i na privlačnost ovog regiona kao mesta za investicije?\nNijedan region nije tako jako pogođen ekonomskom krizom kao istočna Evropa, što se odražava i na nemački izvoz, koji je delimično smanjen za 30 do 40 odsto. Između ostalog, i usled teškoća na zapadu, velike količine kapitala napustile su ovaj region, što je destabilizovalo valute, sisteme banaka i berze.\nVažan je, ipak, diferenciran pristup kada se posmatra region srednje i jugoistočne Evrope. Trenutno, posebno velike probleme imaju zemlje kao što su Mađarska, Letonija ili Ukrajina. Tamo će kriza i najduže trajati. Rusija se, međutim, vratila već u trećem kvartalu 2009. godine na put ekonomskog rasta.\nKada je reč o prednostima istočne Evrope kao mesta za investicije, zbog kojih je ona u proteklim godinama doživela bum, kriza tu ništa nije promenila. Potreba da se nadoknadi zaostalost je i dalje velika, modernizacija infrastrukture u istočnoj Evropi je u toku, zahvaljujući, takođe, velikoj strukturalnoj pomoći Evropske unije ili MMF-a, na primer za Poljsku, Rumuniju, Bugarsku i Srbiju. Nastale su moderne fabrike čiji su proizvodi konkurentni na svetskom tržištu. Od toga su uspeli da profitiraju, pre svega, nemački proizvođači mašina i postrojenja. Uveren sam da će region, posle prevladavanja posledica krize, od sredine 2010. godine, ponovo postati motor rasta i za nemačku privredu.\nDa li bi kriza mogla da bude i prilika za jače međusobno povezivanje ekonomija zemalja regiona, odnosno regiona sa Evropskom unijom?\nZa nemačku privredu zapadni Balkan, kao zajednički ekonomski prostor, pruža veliki potencijal. Svima nama je finansijska i ekonomska kriza upravo pokazala da se zajedničkim rešenjima mogu postići bolji rezultati. Regionalna integracija, kao što je saradnja u okviru CEFTE, za mene je važan element za prevladavanje posledica ekonomske krize. Iz tog razloga, Odbor za Istok nemačke privrede podržava zemlje zapadnog Balkana u njihovom daljem približavanju EU i u intenziviranju regionalne saradnje, sa ciljem da se potencijal za rast optimalno iskoristi. Nedavna vizna liberalizacija je za mene drugi važan korak u ovom procesu, koji će dalje jačati nemačko-srpske ekonomske odnose. Osim toga je Vlada Srbije, pored članstva u CEFTI, uspela da zaključi upečatljiv broj sporazuma o slobodnoj trgovini, koji dodatno jačaju potencijal za privlačenje investicija.\nPosle demokratskih promena u Srbiji, Nemačka je prvo prednjačila kao ekonomski partner Srbije, kasnije se brzina, nažalost, malo smanjila. Ima li naznaka da će se Nemačka vratiti kao veliki partner i investitor u Srbiju?\nNemačka preduzeća Srbiju nikada nisu izgubila iz vida. Obim postojećih nemačkih direktnih investicija je 2004. godine iznosio 278 miliona evra. Prema poslednjim raspoloživim podacima iz 2007. godine, stigli smo do oko 1,2 milijarde evra. Dakle, angažman je u navedenom period učetvorostručen. Kao što vidite, Srbija kao mesto za investicije i proizvodnju jeste i ostaje veoma zanimljivo za nemačka preduzeća, i ona su pouzdani partneri. To je bio i slučaj početkom 2009. godine, kada je energetska kriza u Srbiji ublažena i uz pomoć nemačkih preduzeća iz oblasti energetike.\nImate li saznanja o tome kako nemačke firme koje su aktivne u Srbiji ocenjuju svoje poslove i poslovnu klimu? Za koje oblasti privrede u Srbiji se nemačka preduzeća najviše interesuju? U ovdašnjoj javnosti često se pominje poseban nemački interes za dva velika srpska preduzeća – Telekom i EPS.\nEkonomska kriza snažno je pogodila istočnu i jugoistočnu Evropu. Nažalost, Srbija tu nije izuzetak. Kada je reč o budućnosti Srbije kao privredne lokacije, ipak smo optimisti. Danas se nemačka privredna delegacija, koju ću ja predvoditi, sastaje sa predsednikom Tadićem i različitim ministrima Vlade Srbije, kako bismo raspravljali o važnim pitanjima vezanim za budućnost bilateralne privredne saradnje. Naši razgovori su jasan znak za to da u Nemačkoj postoji veliko interesovanje za tesnu saradnju, kao što smo je negovali i u prošlim godinama.\nIMF representative: Keep wages frozen\nBELGRADE -- IMF representative to Serbia Bogdan Lissovolik says he did not talk with the government about the union requests to increase the public sector salaries.\nBut he noted that the current stand-by loan arrangement between Serbia and IMF envisages that pensions and salaries in the public sector remain frozen in 2010.\n“A possible increase of salaries could be realized by decreasing the number of employees, through announced reorganization of the public enterprises. There is also the issue of solidarity, having in mind that the rest of the salaries in the public sector and pensions are frozen.”\n“If they were unfrozen, the deficit would raise from the planned four to six percent of the GDP. That would be too high a deficit, which would carry the risk of destabilizing the Serbian economy,” Lissovolik said in an interview for the Monday edition of Belgrade daily Večernje Novosti.\nHe pointed out that more effort should be put in order to actually carry out reforms in firms which are the property of state.\n“Some of the enterprises should be prepared for a full or partial privatization. The sector of public companies in Serbia is still too large and its restructuring would give more chance for the development of the private sector,” said the IMF official.\nEPS ready for new cold wave\nBELGRADE -- Serbia’s public power company EPS says it is ready for a new cold wave that is expected in the next two weeks.\nEPS said in a statement in Belgrade on Monday that the company is prepared for possible new record consumption of electricity.\nThe electricity consumption in the territory of Serbia amounts to about 150 million kilowatt hours per day, and is expected to be on the increase in the following days and approach the limit of the new record of 160 million kilowatt hours, said EPS.\nPoljoprivredni kombinat "Sombor" na prodaju 19. februara\nPoljoprivredni kombinat "Sombor" naći će se ponovo na prodaji 19. februara. Na aukciji cena 70% društvenog kapitala iznosi 8,7 miliona dinara.\n"Sombor" ima nekoliko hiljada kvadratnih metara poslovnog prostora u Somboru, Nišu, Petrovaradinu i u Kragujevcu. Do sada je Agencija za privatizaciju tri puta pokušala da proda ovo preduzeće.\nPonovo radi najveće postrojenje pančevačke Rafinerije\nDanas (25. januar 2010. godine) je, posle trinaest dana remonta, počelo da radi najveće postrojenje Rafinerije nafte "Pančevo" (RNP) za proizvodnju benzina i benzinskih komponenti, saopšteno je iz te fabrike.\nRemontom postrojenja obezbeđen je siguran i stabilan rad do kapitalnog remonta planiranog za jesen ove godine, saopštila je RNP.\nKako se dodaje u saopštenju RNP, remont je obavljen ekološki potpuno bezbedno.\nTokom radova tržište je bilo uredno snabdevano svim vrstama derivata jer su obezbeđene dovoljne zalihe pre remonta, navodi se u saopštenju pančevačke Rafinerije.


Ruska avijacija proširila zonu izvođenja operacija u Siriji - 13.11.2015, Sputnik Srbija\nRuska borbena avijacija je 11. i 12. novembra u Siriji izvela 107 borbenih naleta, tokom kojih je uništeno 289 objekata terorista, saopštio je novinarima... 13.11.2015, Sputnik Srbija\n13:33 13.11.2015 (Osveženo: 15:00 13.11.2015)\nRuska borbena avijacija je 11. i 12. novembra u Siriji izvela 107 borbenih naleta, tokom kojih je uništeno 289 objekata terorista, saopštio je novinarima zvanični predstavnik Ministarstva odbrane Rusije general-major Igor Konašenkov.\n„Tokom 11. i 12. novembra avioni su izveli 107 borbenih naleta, u kojima je pogođeno 289 objekata u provinciji Alep, Damask, Idlib, Latakija, Hama, Dara, Homs i Dejr el Zor“, rekao je general Konašenkov.\nMeđutim, u poslednje vreme, sudeći po saopštenjima Ministarstva odbrane, udari su većinom izvođeni u 6 provincija, dok je ta teritorija sada proširena na 8 oblasti.\nPrema rečima Konašenkova, tokom udara su uništena 184 utvrđena rejona i odbrambene pozicije militanata, 50 centara sa borbenom tehnikom i oružjem, 34 komandna centra.\nOsim toga, likvidirano je 16 skladišta municije i goriva, tri kampa za obuku terorista i dve fabrike za proizvodnju municije i eksplozivnih naprava.\nRuski bombarderi SU-34 uništili su u sirijskoj provinciji Dara skladište oružja Islamske države, rekao je Konašenkov.\n„U predgrađu naselja Džasim, provincija Dara, bombarder SU-34 uništio je skladište municije pod zemljom koje je pripadalo Islamskoj državo. Direktnim pogotkom avionske bombe BETAB-500 počela je detonacija eksplozivnih supstanci, što je dovelo do njegovog potpunog uništenja“, izjavio je general na brifingu u bazi Hmejmim.\n„U rejonu pokrajine Tanijat el Rudžma, u provinciji Homs, bombarderi Su-24M izveli su napade na utvrđene ispostave ID. Direktnim pogotkom uništena su utvrđenja terorista, tri minobacačke jedinice i skladište municije“, saopštio je Igor Konašenkov.\n12 Novembar 2015, 15:56\nRuska avijacija je uništila skladište Islamske države u rejonu Damaska, gde su tajno prebacivane rakete za nastavak granatiranja sirijske prestonice.\n„U rejonu Mgar, provincija Damask, izveden je napad na skladište municije bandi ID. Tokom dva dana u ovaj objekat su u malim partijama tajno isporučivane rakete planirane za obnovu napada na sirijsku prestonicu“, rekao je general.\nAmerika za kopnenu operaciju u Siriji\n11 Novembar 2015, 12:42\nDirektnim pogotkom avionske bombe skladište je u potpunosti uništeno.\nTeroristi u sirijskoj provinciji Latakija dobili su naređenje da hitno evakuišu sve materijalne vrednosti i savremeno oružje duboko na teritoriju pod svojom kontrolom.\n„Prema informacijama koje smo dobili iz informativnog centra u Bagdadu, komandanti bandi koje su aktivne u provinciji Latakija dobili su naređenje da hitno evakuišu sve materijalne vrednosti, kao i savremene modele naoružanja dublje na teritoriju pod kontrolom terorista“, rekao je Konašenkov.


Vol pobedio bivši klub, sukob sa Vestbrukom! - Naši u svetu\nObjavljeno 27/01/21 u 10:00\nFoto:Tanjug/Carmen Mandato/Pool Photo via AP\nJuta je nezaustavljiva, vratili su se -15 i stigli do devete pobede u nizu. Niksi su se sudarili sa čvrstom odbranom u nastavaku, sa 18 poena, 19 skokova i 4 blokade je Gobert gospodario u reketu, a Rojs O’Nil je sa 20 poena, rekordom karijere izbrisao prilično tiho veče i promašaje Donovana Mičela. Njujork je u igri držao Ostin Rivers problem je što je svih 25 koševa da u prvom delu, a njegov tim je u čitavom drugom poluvremenu dao 12 koševa iz igre…\nDžon Vol je vodio novi protiv bivšeg kluba, ubacio je 24 poena, trener ga je štedeo jer se vratio posle dve sezone, ali videlo se da mu je veoma stalo. Ušao je posle sjajnog prvog dela u igru sedam minuta pre kraja, dao brzih pet poena, pa asistenciju Oladipu za trojku posle koje su Teksašani otišli na +14. Za Vašington nije bilo povratka, došlo je do sukoba Vestbruka koji se vratio u grad i Vola, dobili su tehničke greške, ali je Vol dobio bitku, iako je Vestbruk u prvom meču posle povrede ubacio 19 poena, imao 11 asistencija i 7 skokova. Njegov tim je loše šutirao, izgubili su 20 lopti, to ih je uvelo u poraz.\nJohn Wall and Russell Westbrook… here we go.\n— Legion Hoops (@LegionHoops) January 27, 2021\nU trećem meču večeri, Atlanta je tukla oslabljenje Kliperse, Leonarda i Džordža nije bilo u timu pa je posao domaćima bio olakšan. Jang je brojao do 38, Kapela uz 13 poena imao 19 skokova. Meču je prisustvovalo 1300 vlasnika sezonskih ulaznica, što je manje od 10% kapaciteta dvorane, ali ovo je prvi korak ka povratku publike u dvorane…\nJuta – Njujork 108:94\nHjuston – Vašington 107:88\nAtlanta – LA Klipers 108:99\nIsland izdao prvi “pasoš” vakcinacije protiv korone: Dobijaju ga oni koji su primili dve doze!\nNe vredi, mora Bjelica, Srbin zaustavio Sakramentov Titanik! Neviđeno, zamena dresova…\nJokić juri ka MVP tituli, Denver ne pobeđuje! Dončić davao koševe nogom, Lebronova…\nMeč karijere Nikole Jokića, tri rekorda, ali šta vredi…\nJokiću priznanje za priznanjem, proglašen za igrača meseca!\nUtakmica za pamćenje, Gober surovo poražen – Jokić na rekordu karijere!\nViše nema dileme, Jokić je prvi kandidat za najboljeg igrača, ali čak ni ova čuda…


Večeras nastavak Moped Endurance Cupa – Dva točka\nVečeras nastavak Moped Endurance Cupa\nNa stazu Autokomerc u Beogradu, večeras će po prvi put izaći vozači Moped Endurance Cupa i odvesti treću trku ovogodišnjeg šampionata.\nDa se podsetimo, Moped Endurance Cup je takmičenje u izdržljivosti koje se vozi na „zoljicama“ i podeljeno je u dve kategorije. Open klasa vozi trku od sat vremena, dok trka klase Serija traje čitava 4 sata.\nDo sada je sezona MEC bila vrlo zanimljiva i nakon dve odvezene trke razlika između prva dva tima, Garage Team i Nanotech RT, je samo 3 boda. Oba tima imaju po jednu pobedu ove sezone i direktni su konkurenti za titulu šampiona na kraju godine.\nMEC prvi put dolazi na Autokomerc i staza je svim vozačima nepoznanica. Ovo sasvim sigurno obećava dobru trku i možda nekog neočekivanog pobednika. Slobodni treninzi počinju u 20:00, dok su trke zakazane za 22:15 klasa Open i 00:00 za klasu Serija.\nOčekuje se velika posećenost publike, a kao i u prethodnim trkama, takmičiće se više od 35 timova sa više od 70 vozača, što samo po sebi obećava spektakl. U svakom slučaju, sumnjamo da možete bolje da provede subotu uveče nego na Autokomercu uz dobro druženje i zvuk gomile malih dvotaktnih motora sa staze.\n[wtpsw_grid design=“design-4″ grid=“4″ show_date=“false“ show_author=“false“ show_comment_count=“false“ limit=“4″ orderby=“date“ category=“268″]\nMotoGP • Moto Sport MotoGP Sepang 2018 – Bagnaia i zvanično šampion...\nWorld SBK • Moto Sport WSBK Aragon 2018 – Davies po navici u Aragonu\nLeon Haslam se vraća u WSBK umesto Sykesa


Probudi se! Tvoja sreća ne ovisi o drugim ljudima! - Čakre.eu Portal\nMarija Lombarović 26/11/2019 Osobni razvoj Nema komentara\nPročitaj Bojimo li se vlastite sjene?\nPročitaj Ljudi u sukobu sa samim sobom


Kad sam htela da bacim lekove, pozvala sam neku apoteku i pitala kako to da uradim. Žena mi rekla da ih bacim u vc. Mislim, stvarno...\n(Always look at the bright side of life, 1. jul 2019 07:44)\nGde da odložim lekove?\n(Majkl Džondar, 30. jun 2019 13:59)\nKada bi prekinuli da pravimo nenormalne kolicine svacega, pa posle bacamo, sve bi bilo u redu. Pravimo nenormalan broj hrane koja se lose distribuira. Uredjaje sa kratkim rokom trajanja uz dodatak "vas uredjaj je star, kupite novi" gde to nastane godinu-dve, kao reklama i mnoge druge stvari.\n(NoName, 30. jun 2019 11:59)\nsve se moze ako se hoce,vidite rezultate sa plasticnim kesama,od kako se naplacuju smanjena je potrosnja kesa za 60-70%ajmo isto ovo i sa plastikom,limenkama i sve ostalo...\n(neko, 30. jun 2019 09:55)\nProsecnog coveka ekologija neintetesuje a trebala bi za dobrobit nastavka zivota vrste ali nazalost najmanje ce se izgleda zadrzati covek na planeti zemlji a kao najinteligebtnija vrsts??\n(pet, 29. jun 2019 08:29)\nProseènog NAŠEG èoveka. Idi do Slovenije, ne moraš dalje, da, vidiš šta je svest o ekologiji, zaštiti životnog prostora. Èik neka neko baci opušak na ulici, a da ne prièam kako nigde u prirodi nisam video ama baš ni jednu kesu ni papiriæ.\n(ja, 29. jun 2019 19:55)\nNajvise zagadjenja ima u gradovima rodjaci.\n(spijunka, 29. jun 2019 06:04)\nNaravno, nemamo kanalizaciju i kontejnere a plaæamo komunalne usluge jer æemo dobiti sudsko utuženje.\nGradovi su krivi sto imamo plastike koliko ne zelimo, oni gladuju, nema za ste da ih uhvatis, jadni su!\n(Hardy, 29. jun 2019 04:59)\nPlaneta je Ok.\n(sanjuro, 28. jun 2019 23:24)\nDobra prica, al neprimenjiva u praksi!!!Daleko smo mi od svega toga!!!\n(.bb, 28. jun 2019 18:17)\nnaravno da se moze povesti malo vise racuna o nekim stvarima ali sve je to ipak samo kap u moru, kap u moru i nista vise, dok se god ne upre prstom tamo gde treba nema nam spasa.\n(neko lud, 28. jun 2019 15:45)


Razlika u klasi - SC Derbi nemoćan protiv Partizana\nUtakmica je počela zakucavanjem Kenana Kamenjaša i to je bilo sve, jer je tim najtrofejnijeg evropskog trenera, Željka Obradovića, brzo stekao dvocifrenu prednost i pokazao kolika je razlika u kvalitetu. Na kraju je bilo 79:57\n16550 pregleda\t6 komentar(a)\nI opet u Beogradu - nakon 101:68 protiv Mege, izabranici Andreja Žakelja su očekivano izgubili od jednog od favorita za titulu, Partizana (79:57).\n"Studenti" su u 1. poluvremenu često imali manje poena na kontu nego minuta na semaforu, a šut je u 18. minutu bio na mizernih 20 odsto!\nPartizan je na četiri minuta do kraja imao plus 28 (75:47) i da je u finišu odigrao ozbilnjije, možda bi bio i ugrožen "rekord" sezone, koji je postavila Crvena zvezda sa 36 razlike protiv Splita (97:61).\nKamenjaš, Kajl Vinjales silije Baćović sa po 10 poena su jedini imali dvocifren učinak u gostujućem timu, a kod Beograđana je najbolji bio Alen Smailagić sa 13 koševa, bez promašaja (1-1 za tri, 4-4 za dva, 2-2 bacanja), i pet skokova. Kevin Panter je stao na 12.\n💥 Alen Smailagić 💥 ➡ steal ➡ run ➡ slam dunk@PartizanBC | @kkscderby#ABALiga pic.twitter.com/NgPADYMJhl\nKK SC DerbiKK PartizanABA liga


"Rio Tinto" su doveli i preko Velike Britanije mu se obavezali oni koji danas pozivaju na proteste. Ali evo, hajde da sutra izbacimo "Rio Tinto". Hoćete li vi da obezbedite milijardu evra koliko bi trebalo da platimo zbog onoga što su oni potpisivali? Ili je bolje da se pronađe bolji način za rešavanje problema, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nOn je u novogodišnjem intervjuu za Novosti, na pitanje kako gleda na komentare da je "šestim čulom" osetio da bi pobuna protiv litijuma mogla da se pretvori u mnogo jači front protiv njega i da je samo zbog toga izašao u susret zahtevima protestanka rekao da u "svemu tome nema ničeg fer".\n- U svemu tome nema ničeg fer. Ali hajde da sutra izbacim Rio Tinto. Rio Tinto su doveli i preko Velike Britanije mu se obavezali oni koji danas pozivaju na proteste. Nema ničeg fer ni u tome da ograničavate zemlju da se razvija. Jedino što je fer jeste ono što razgovarate sa domaćinima koji tamo žive, a to je da ne možete da imate jalovišta usred doline Jadra. Nisam se nikom dodvoravao, samo sam saslušao ljude. Ali evo, hajde da sutra izbacimo "Rio Tinto". Hoćete li vi da obezbedite milijardu evra koliko bi trebalo da platimo zbog onoga što su oni potpisivali? Ili je bolje da se pronađe bolji način za rešavanje problema. Moram istovremeno da štitim državnu kasu i narod od neodgovornih izjava, poput one da ukine termoelektrane, i da se pri tom suočavam s tim a se od ovoga pravi političko pitanje. NI luk jeo, ni luk mirisao, ni dinara nisam primio od "Rio Tinta", a nisam siguran za one koje pozivaju da se ta kompanija otera. Važno je da postoji moratorijum, nema nikakvih daljih aktivnosti "Rio Tinto". Šta će biti, videćemo - naveo je Vučić.\nAleksandar Vučić „Rio Tinto“


ZA SUTRA NAJAVLJENO: NASTAVAK KONSTITUIRAJUĆE SJEDNICE SKUPŠTINE USK, A MOGUĆE ODRŽAVANJE I REDOVNE SJEDNICE | RTVUSK.ba\n-\tZa sutra je najavljena sjednica Skupštine USK. Tačnije, u 10 sati trebao bi uslijediti nastavak konstituirajuće sjednice kako bi se okončala procedura imenovanja delegata u Dom naroda Parlamenta F BIH. Nakon toga, u kratko vrijeme trebala bi uslijediti i redovna sjednica. Njeno sazivanje ovisi o vladinim aktivnostima na izradi budžeta Kantona. Naime, pri kraju je procedura oko usvajanja Nacrta budžeta koji bi se trebao naći na sjednici Vlade, najvjerovatnije tokom naredne sedmice, kazao nam je predsjedavajući Skupštine Agan Bunić\nUSK, 21. januara - Sutra bi se napokon trebala okončati procedura formiranja zakonodavne vlasti u USK. Nakon što je CIK BiHpotvrdio liste kandidata iz USK za Dom naroda, zastupnici Skupštine trebali bi sutra tajnim glasanjem izabrati delegate i to dva iz reda Bošnjaka, jednog iz reda Hrvata i dva iz reda ostalih. O popuni srpskog predstavnika odlučivat će CIK s obzirom da u Skupštini nema Kluba ovog naroda.\nTermin redovne sjednice, koja bi uskoro trebala također uslijediti, još nije poznat. Iako se u Skupštini nalaze određeni materijali koje je ranije uputila Vlada sačekat će se budžet. Vlada je pri kraju aktivnosti na izradi nacrta, koji bi se mogao naći na sjednici Vlade najvjerovatnije tokom naredne sedmice.\nNakon toga predsjedavajući je spreman zakazati sjednicu Kolegija o terminu redovnog skupštinskog zasjedanja. Predsjedavajući Bunić najavljuje i aktivnosti po uzoru na Kanton Sarajevo a odnosi se na Zakon o porijeklu imovine javnih zvaničnika kao i ukidanju i umanjunju primanja skupštinskih poslanika. Kako je kazao, budžetski deficit je ogroman.\nSkupština USK nastavak konstituirajuće sjednice redovna sjednica


Naslovna/Sport/Sukob Nermina Nikšića i grupe navijača Veleža sa policijom u Sarajevu\nSARAJEVO – Pred fudbalski susret ekipa Olimpika i Veleža u okviru Prve lige Federacije, u neposrednoj blizini olimpikovog stadiona u sarajevskom naselju Otoka došlo je do verbalnog sukoba između predsjednika SDP-a Nermina Nikšića te pripadnika specijalne policije koji su napravili kordon ispred gostujućih navijača Veleža.\nU toj grupi Veležovih navijača je, naime, bio i Nikšić, jednako kao i ministar saobraćaja Kantona Sarajevo Adnan Šteta, a policija ni njima u datom momentu nije dozvolila ulazak s obrazloženjem da ih je bilo znatno više od 150 odobrenih ulaznica za gostujuće navijače.\nU jednom momentu je došlo do naguravanja grupe u kojoj je bio Nikšić sa specijalcima, ali je ipak sve ostalo na verbalnom sukobu.\nTako je policija tražila čak i ličnu kartu od predsjednika SDP-a nakon čega ih je on upitao po kojem osnovu mu to traže.\n“Kako vas nije stid. Platili smo…Sram vas bilo. Na osnovu čega mi tražite ličnu kartu. Vi ste ti koji provodite zakon. Ako ima neko na spisku huligana da ne može u stadion onda mu nemojte dozvoliti”, rekao je Nikšić, vidno izrevoltiran zbog ove situacije.\nNermin Nikšić Policija Sarajevo SDP specijalci Sukob Velež zakon\nSpinacola van terena dvije nedjelje, propušta Milan i Ajaks


Ledoviy Desant v Krasnye Kryliya - Prognoze - Tipovi - 15.05.2020 - futbal254\nPočetak Europe/Zagreb: 15.05.2020 17:00\nObjavljeno: 15.05.2020 15:53\nPrognoza: Utakmica (Hokej) u Russia Comet Division short League koja će se odigrati 15.05.2020 u kojoj se sastaju Ledoviy Desant i Krasnye Kryliya. Tipster futbal254 prognozira pobjedu za Ledoviy Desant na Kraju Utakmice. Njegov ulog je 20 na kvotu 2.5 te donosi eventualni profit od 30.00. Za ovu prognozu tipster je odabrao kladionicu Bwin.\nLedoviy Desant v Krasnye Kryliya Prognoza i Tip was last modified: 2020-06-05 by Bettors Club


9 razloga zbog kojih ste još uvek sa njim (uprkos svemu) | Lični razvoj | Popularna psihologija\n9 razloga zbog kojih ste još uvek sa njim (uprkos svemu) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n9 razloga zbog kojih ste još uvek sa njim (uprkos svemu)\n02.04.2014. / 12:35 03.04.2014. / 11:51\nU svakodnevnom razgovoru, ovo pitanje može i da glasi: zašto sam još uvek sa kretenom... Tim žargonskim izrazom zapravo označavamo narcise, sociopate, emotivno nedostupne muškarce ili one koji pate od straha od vezivanja, a imaju ...\n„Moram da prekinem ovu vezu", ponavljate sebi, „moram da prekinem..." Međutim, iz dana u dan, život se nastavlja po starom a istu rečenicu izgovarate bezbroj puta. Sigurno ste i isto pitanje čuli i od prijateljica: „Zašto ne mogu da ga ostavim?"\nNaravno, postoje realni, praktični razlozi i oni su tipični za mnoge parove: nemate novca da živite sami ili ga deca obožavaju, ili da ste tek kupili zajednički stan... ili sve to, odjednom!\nMeđutim, postoje i podsvesni razlozi - oni se ne uočavaju tako lako, a biće vam veoma korisno ako ih osvestite. Tada ćete se odlučnije boriti za posao koji će vam omogućiti da živite sami, a decu ćete zaštititi od posledica svojih podsvesnih mehanizama.Razmotrite da li je neki od sledećih devet razloga upravo vaš podsvesni razlog što ostajete u vezi iako znate da nije dobra za vas.\nNavodimo 9 razloga zbog kojih ste još uvek u vezi koja nije dobra za vas:\n1. Imate pasivan strah od vezivanja. Ljude koji se aktivno plaše vezivanja je vrlo lako prepoznati - menjaju partnere na svakih par meseci ili godina, bežeći glavom bez obzira ukoliko stvari postanu previše ozbiljne.Međutim, ljudi sa pasivnim strahom od vezivanja se ponašaju drugačije - oni ulaze u vezu sa nekim ko se takođe plaši i konstantno pokušavaju da baš tu osobu zadrže u vezi. Ako je u tome vaš razlog što ostajete u lošoj vezi, znači da na bezbedan način hranite sopstveni strah od vezivanja svaljivajući svu krivicu na onog drugog.\n2. Borite se sa problemima iz detinjstva. Moguće da ste u vezi sa nekim ko vas podseća na nekog od vaših roditelja, odnosno na nekog ko je emotivno nedostupan, ko se odnosi loše prema vama ili vas čak zlostavlja. To može biti neko ko je uvek zauzet (kao što je vaš otac bio) ili neko ko vas suptilno odbija (kao vaša majka). Dinamika odnosa vam može biti poznata ali zato što nije potpuno ista ne povezujete je sa svojim odrastanjem. Ali, odlučni ste da ovoga puta pobedite. Kada biste samo mogli da učinite da ova veza funkcioniše onda bi to bilo ravno dobijanju roditelja koje ste želeli. U svakom slučaju, i dalje vodite stare bitke.\n3. Fokusirate se samo na NJEGOVE kvalitete. Budimo realni, jako malo je potpuno loših ljudi. Čak i oni najgori imaju svoje dobre i nežne strane. Vi se držite baš takvih, na njih se usredsređujete i uveravate sebe da one zapravo čine suštinsku prirodu vašeg partnera. Tešite se da kada bi ON kod sebe promenio samo X, Y ili Z, bio bi nežan i pun ljubavi sve vreme, ili barem većinu vremena.


Kako profesionalni upravnici mogu da reše pitanja kompletne bezbednosti\nČesta tema domaćih medija su profesionalni upravnici zgrada i njihova zaduženja i ingerencije. Pravilnik kaže da su oni zaduženi za aktivnosti kao što su organizovanje održavanja zgrade, odlučivanje o korišćenju finansijskih sredstava i obezbeđivanja korišćenja zgrade, kao i druga pitanja koja od značaja za upravljanje zgradom. Mada se tehnička bezbednost nigde eksplicitno ne navodi, ovo bi trebalo da bude veoma bitna tema, naročito u uslovima koji zahtevaju mere prevencije kao što su veći stambeni i poslovni kompleksi.\nPrvi korak ka prevenciji i zaštiti svih o kojima se profesionalni upravnik brine bila bi interfonska oprema kao najjednostavniji sistem zaštite. Ne samo da ćete na ovaj način otkloniti više potencijalnih pretnji, već će vaši sadašnji i budući stanari biti sigurniji, a to dovodi i do većeg interesovanja za nekretnine. Interfon je danas nezaobilazan sistem komunikacije i služi za detaljnu kontrolu pristupa objektima, stambenoj zgradi ili poslovnom prostoru. Najznačajnije prednosti su da obezbeđuju potpunu kontrolu nad događajima ispred ulaza, sprečavaju neprijatne događaje, vrata su stalno zaključana čime se postiže osećaj sigurnosti i bezbednosti. Interfoni imaju opcije za otvaranje električne brave, kao i nadgledanje prostora bez ostvarenog poziva.\nSistemi kontrole pristupa su uobičajeni deo svakodnevnog života savremenog doba. Sve što zahteva lozinku ili ograničenje postavljeno na osnovu njegovog korisnika koristi sistem kontrole pristupa. Na primer, kada pogledate informacije o stanju svog računa putem e- bankinga prvo morate da unesete određeno korisničko ime i lozinku. Bez ove informacije, nemate pristup svom računu. Ovo je primer jednog vida kontrole pristupa. Ovde sada govorimo o drugom, fizičkom, koji vas na isti način i štiti, za razliku od opisanog virtuelnog. Sistem kontrole pristupa omogućava pristup pravoj osobi na pravo mesto u pravo vreme, a omogućava vam da ne razmišljate o sitnicama kao što su ključevi.\nVideo nadzor je verovatno najpopularniji sistem za bezbednost današnjice, jer pomaže u kontroli svakodnevnih aktivnosti koje se dešavaju u poslovnom ili privatnom prostoru. Ovaj sistem ne samo da pruža zaštitu vašoj imovini već isto tako i licima koja se nalaze u tom opsegu. Pomaže u sprečavanju mogućnosti provale i krađe, pruža uvid u prethodna zbivanja ili radnje. Video kamera je izuzetno korisna jer osigurava da se sve aktivnosti odvijaju u skladu sa definisanim pravilima, a osim toga, postoje brojne pogodnosti koje se odnose i na poslovanje, za šta možete isto da primenite.\nUpozoravanje na požar\nPrednosti instaliranja sistema za dojavu dima ili vatre su brojne. Suštinski su to neophodni sistemi u vašim objektima koji će pomoći da lica pod zaštitom budu bezbedna kada se pojave hitne ili nepredviđene situacije. Sistemi za dojavu požara, koji se često nazivaju dimni alarmi, su uređaji koji detektuju prisustvo dima i toplote u atmosferi, omogućavajući licima koja su vitalno ugrožena da dođu na sigurno. Sistemi mogu da se koriste u svrhe direktnog upozorenja ili pak monitoringa.\nPožari mogu da se pojave u više različitih oblika i da zahtevaju različite tehnike gašenja i suzbijanja vatre, kako bi se smanjilo oštećenje ili sprečile daleko ozbiljnije posledice. Aparati za gašenje požara su veoma važan deo svake procedure zaštite od požara. Međutim, postoji više različitih mogućnosti zaštite od požara, a postoje i sistemi zaštite od požara. Neke od njihovih prednosti su te što garantuju apsolutna sigurnost za ljude i ostala živa bića, bez štetnih su gasova, pa su kao takvi neškodljivi za okolinu, bez upotrebe hemikalija. Lako se instaliraju i održavaju, zahtevaju vrlo mali prostor za održavanje i izgradnju\nIdealno je da ništa ne prepuštate slučaju te da na vreme preduzmete sve korake kako bi imovina za koju ste odgovorni bila na sve načine obezbeđena. Za pomoć po pitanju toga odakle treba početi naš tim profesionalaca za procenu rizika može da sluša vaše jedinstvene potrebe i da predloži rešenje u skladu s’ njima. Umanjite sve šanse za rizik na vreme, pređite u zonu bezbednosti.