ŽELJKO JOKSIMOVIĆ OTKRIO KAKO SE HRANI: Za dobro ZDRAVLJE i MLADALAČKI izgled treba da stekneš OVE navike | Najnovije vesti - Srbija danas\n31.08.2019. • 08:08 Srbija Danas/Glossy\nŽELJKO JOKSIMOVIĆ OTKRIO KAKO SE HRANI: Za dobro ZDRAVLJE i MLADALAČKI izgled treba da stekneš OVE navike\nPoznati pevač i nekadašnji predstavnik Srbije na Evroviziji rešio je da otvori dušu o svakodnevnim navikama, a detalji će, nema sumnje, pokrenuti veliki broj komentara.\n- Dan započinjem punomasnim tostom, kombinovanim sa različitim sastojcima - avokadom, krem sirom, dimljenim lososom, jajima, itd. Nakon doručka, gotov sam sa ugljenim hidratima za taj dan. Jedem samo belančevine i povrće, a potpuno sam izbacio šećer iz svoje ishrane - istakao je Željko Joksimović za "Health Fitness Revolution", pa dodao:\nOGROMNA STOPALA: Evo kako da IZGLEDAJU manje uz nekoliko SAVETA!\nBIĆEŠ ZAUVEK ZDRAVA I LEPA: Žena koja DRŽI do sebe ima OVE navike\nKRALJICE ELEGANCIJE I STILA: Niko ne može da parira ženama rođenim u OVOM horoskopskom znaku!\n-Naravno, jedem nešto slatko jednom u nekoliko meseci ili tako nešto, ali to se ne događa svake godine. Što se tiče ostalih prehrambenih navika, jedem svakih pet sati i trudim se da izbegnem zakiseljavanje po svaku cenu, jer se pokazalo da je to najveći problem za moje telo.\nNeke javne ličnosti KRIJU svoju decu, a Karleuša sasvim suprotno! OVO je uradila svojoj ćerki! (FOTO)\nDeluju otvoreno i pristupačno, ali osobe u OVIM horoskopskim znacima nikad nećeš SKROZ UPOZNATI!\nGLAVOBOLJA, SMANJEN LIBIDO! Ovo su SAMO NEKI od manje poznatih uticaja MENSTRUACIJE!\n- Vežbam redovno i kombinujem različite vrste vežbi. Na primer, volim biciklizam, a vozim oko 10 kilometara dnevno, dok često vozim i više od toga kroz Beograd. Tamo ima puno mesta za biciklizam, a jezero Ada Ciganlija jedan je od mojih izbora. Osim biciklizma, plivam najmanje tri puta nedeljno, a u teretanu idem na svaka dva dana. Imam prijatelje koji su fitnes treneri i vežbamo zajedno, što mi omogućava da sprovodim najbolje programe za svoje telo i za posao koji obavljam - istakao je Željko.\nŽeljko Joksimović ishrana zdravlje izgled\nPROBALI GA I MUŠKARCI: "Make up" koji je zaludeo SVET! Za sve je "kriva" TINEJDŽ SERIJA!\nDžej Lo izgleda fantastično u NAJMODERNIJEM KOMADU sezone, ali sačekajte da vidite šta je NOSILA NA GLAVI\nDUGO STE U BRAKU I IMATE DECU, A ON TE JE OSTAVIO ZBOG MLAĐE: Evo zašto muškarci JURE "klinke" posle 40-te\n18.09.2020. • 13:38\nJEDNO JAJE I LJUTE PAPRIČICE KONTROLIŠU ŠEĆER U KRVI! Jedite ih ovako nekoliko dana i PREPORODIĆETE SE! (RECEPT)\n17.09.2020. • 14:48\n17.09.2020. • 14:25\nNjihova jela bi svi hteli da probaju: Oni su najbolji kuvari po horoskopu\n17.09.2020. • 08:44\nKako raskidaju horoskopski znakovi: Ovan je hladan kao špricer, Vaga glumi, a Bik dugo pati u tišini!\n16.09.2020. • 07:08\nSkloni su prevari: Ovih PET horoskopskih znakova važe za najveće PRELJUBNIKE!\n14.09.2020. • 07:42\nNapravite ovaj ŠAMPON i KOSA ĆE VAM RASTI KAO LUDA! (RECEPT)\n18.09.2020. • 21:14\nMUST HAVE OVE JESENI! Ovakav KAPUT morate imati u ORMARU! ODLIČNO ide uz SVE (FOTO)\n18.09.2020. • 21:10\nTRI JEDNOSTAVNA KORAKA ZA BUJNU I SJAJNU KOSU! Evo šta treba da URADITE\n17.09.2020. • 18:46\nSVETSKO, A NAŠE: Svi znate šta je ajvar, a da li ste čuli za "ajvar potaž"? Evo KAKO ga napraviti (VIDEO)\nNarandžaste pantalonice, majica i patikice: Prija izašla u šetnju sa sinom - pravi je mali šmeker! (VIDEO)\n17.09.2020. • 13:01\nOtkrivamo: Ova TRI PITANJA kod DECE razvijaju vokabular i pomažu im da izraze emocije\n16.09.2020. • 13:51\nŠta omiljena poza u krevetu otkriva o vašoj vezi? Odgovorite i spremite se za surovu istinu...\n17.09.2020. • 12:12\nOvako se ponašaju zaljubljeni parovi: Da li ste i VI među njima?\n17.09.2020. • 10:51\nOPREZ! Pre stupanja u BRAK dobro razmislite: Ovih 9 gorkih ISTINA O LJUBAVI ljudi često zaboravljaju!\n17.09.2020. • 10:16\nOBRATITE PAŽNJU: 5 mogućih RAZLOGA zbog kojih kontraceptivne pilule NE DELUJU\n18.09.2020. • 22:00\nOBRATITE PAŽNJU: Imate PROBLEM sa kilogramima? Ovi HORMONI mogu biti ODGOVORNI za to!\n18.09.2020. • 20:10\nOTKRIVAMO: PROMENE NA USNAMA koje mogu da UKAZUJU na neki zdravstveni PROBLEM\n18.09.2020. • 18:15\n"KAD JE JEDAN GENERAL NAJ*BAO..." Bivši zadrugar progovorio o BUDUĆEM Ljupkinom dečku! "Ko ima mu*a" (FOTO)\nPREDRASUDE ODLAZE U ZABORAV: Dame u Beogradu izlažu svoja vina prepuna ljubavi\nAUSTRALIJA STALA NA NOGE: Najmanje zaraženih u protekla tri meseca, preminulo sedam osoba\nISPLIVALO! Ovaj zadrugar IMA BRATA BLIZANCA, slični su ko jaje jajetu, čak se i BAVE ISTIM POSLOM\nZATEGNUTO NA BLISKOM ISTOKU: Američka koalicija prebacila oklopna vozila na severoistok Sirije\nVOLI PERVERZNO! Zadrugarka priznala da je imala S*KS utroje! (VIDEO)\nJovana i Srđan se VRAĆAJU na veliku televiziju - pregovori već počeli? Ovakva ponuda se teško odbija\nIma tek 3 meseca, a već ume da radi OVO - Veljko se pohvalio kako mu je sin NAPREDAN! (FOTO)\nDAN UOČI DUELA SA ZVEZDOM: Milojević došao u Voždovac\nURNEBESAN OGLAS IZ NIŠA NASMEJAO CELU SRBIJU: "Potreban fizičar da radi rušenja relativnosti" (FOTO)\nDAN UOČI DUELA SA ZVEZDOM: Milojević došao u Voždovac Fudbal\nNBA: Čemu pomoć sudija? Lejkersi na krilima Dejvisa savladali Denver (VIDEO) Košarka\nNBA: Čemu pomoć sudija? Lejkersi na krilima Dejvisa savladali Denver (VIDEO)\nI AMERI U ŠOKU: Ovako su sudije NAMESTILE Jokića, ovo nema veze sa košarkom (VIDEO) Košarka\nI AMERI U ŠOKU: Ovako su sudije NAMESTILE Jokića, ovo nema veze sa košarkom (VIDEO)\nMALJEM NA TOBDŽIJE: Sprema se VATROMET u derbiju Londona! Fudbal\nMALJEM NA TOBDŽIJE: Sprema se VATROMET u derbiju Londona!\nAUSTRALIJA STALA NA NOGE: Najmanje zaraženih u protekla tri meseca, preminulo sedam osoba Svet\nZATEGNUTO NA BLISKOM ISTOKU: Američka koalicija prebacila oklopna vozila na severoistok Sirije Sirija\nURNEBESAN OGLAS IZ NIŠA NASMEJAO CELU SRBIJU: "Potreban fizičar da radi rušenja relativnosti" (FOTO) Društvo\nHOROR U HERCEG NOVOM! UBIJENA PA ZAPALJENA: Telo nesrećne devojke pronađeno u šumi Region\nHOROR U HERCEG NOVOM! UBIJENA PA ZAPALJENA: Telo nesrećne devojke pronađeno u šumi


Platamon – Vila Ilios | CGS Travel Agency - Ćuprija\nNalazi se u blizini centra Platamona, na samo 150 m od marine i 300 m od crkve i gradske plaže, a od plaže Kalamaki, koja je spojena sa plažom Nei Porija udaljena je 700m. Vila se nalazi u mirnom delu letovališta, sa lepom baštom i lepim pogledom sa terasa. Sastoji se od dva bloka, a […]\nNalazi se u blizini centra Platamona, na samo 150 m od marine i 300 m od crkve i gradske plaže, a od plaže Kalamaki, koja je spojena sa plažom Nei Porija udaljena je 700m. Vila se nalazi u mirnom delu letovališta, sa lepom baštom i lepim pogledom sa terasa. Sastoji se od dva bloka, a nasi gosti će boraviti u bloku koji je orijentisan levo u odnosu na ulaz. Ispod vile nalazi se veliki super – market Carrefour. U toku letnje sezone, na samo stotinak metara od vile, nalazi se stanica, na kojoj staje turistički vozić koji vozi do Nei Porija.\nHoteli, Mariborsko Pohorje, Slovenija, ZIMA 2017/2018


Slovenija: Potvrđena dva nova slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba | Kodex.ME\nSlovenija: Potvrđena dva nova slučaja koronavirusa, preminula jedna osoba\nU Sloveniji su u poslednja 24 časa od sprovedenih 1.147 testova potvrđene dvije nove zaraze koronavirusom, pa se ukupan broj zaraženih od početka epidemije povećao na 1.463, saopštila je slovenačka vlada.\n13. 05. 2020 - 12:42 Autor: Kodex\nJoš jedan oboljeli od koronavirusa je umro, pa je ukupan broj preminulih među zaraženima porastao na 103.\nU slovenačkim bolnicama je trenutno 38 osoba, od kojih je devet na odjeljenjima intenzivne njege, a još jedan pacijent otpušten je iz bolnice, pa se tako ukupan broj onih koji su sa liječenja u bolnicama nakon oporavka poslati kućama, povećao na 260.\nKako je na konferenciji za novinare, komentarišući najnovije podatke, istakao portparol vlade Jelko Kacin, epidemiološka situacija i dalje se poboljšava, prvi put je broj hospitalizovanih bolesnika od koronavirusa smanjen na manje od 40, a mere popuštanja se, zahvaljujući uspješnom obuzdavanju epidemije, nastavljaju.\nRad su ove nedjelje obnovile, sa posebnim mjerama zaštite osoblja i pacijenata, stomatološke ordinacije, nakon što su protekla dva mjeseca radile samo regionalne dežurne i to samo za hitne zahvate.\nU tom periodu je u dežurnim stomatološkim ambulantama primljeno i obrađeno više od 11.000 pacijenata, od toga 81 "sumnjivih" slučajeva na koronavirus, ali se tom prilikom nije zarazio nijedan stomatolog niti asistent.\nZa početak iduće nedjelje najavljeno je i otvaranje nižih razreda u osnovnim školama, ali uz posebne epidemiološke uslove i uz rad u manjim grupama, a nastavlja se i otvaranje putničkog saobraćaja, započetog ove nedjelje, prenosi Beta.


MyCity » Hardware -> Kućišta, napajanja, UPS-evi » Potrosnja elektricne energije?\nPoslao: 23 Jan 2012 01:14\nNa koji nacin se racuna potrosnja elektricne energije kompjutera u odredjenjom vremensokm periodu i kako na to utice prisudstvo stabilizatora?\nTrazio sam po netu, al' nisam bas bio siguran u odgovore koje sam dobio.\nDOPUNA: Sad sam tek primijetio, pa bih zamolio moderatore da temu prebace u podforum Elektronika u opstem dijelu foruma, jer bih ipak rekao da je to odgovarajuci.\nUkupno su 1487 korisnika na forumu :: 65 registrovanih, 9 sakrivenih i 1413 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 357magnum, Alibaba1981, arzak, b_z_b, Ben Roj, Bobrock1, bojank, branko7, cvrle312, djo97, Doca, Dorcolac, Drug pukovnik, Duh sa sekirom, esx66, FOX, Gosha101980, GreenMan, Hitri, hurmiza, ikan, ILGromovnik, Insan, Ivica1102, kosticmilanko, Kruger, ladro, lovac12, LUDI, majolu, manda87, MarKhan, mačković, mercedesamg, mihajlot2013, mikrimaus, mile23, Milos ZA, Mimikrija, Mixelotti, nikoladim, Nikolajevic, Outis, Qwertyuio, r77adder, raptorsi, robertino, Rocker, S2M, saxone, StepskiVuk, Tex Viler, Toni, upitnik, vathra, vladom6, vladulns, vlahale, vobo, vranjanac29, Vule, Webb, wizzardone, znaisha, zziko


…Ovo je druga generacija „kompasa“ čija je prodaja počela 2017. godine. Za Evropu stiže iz fabrike Melfi u Italiji. Dizajniran je, odnosno, da budemo precizniji, projektovan je po ukusu evropskih kupaca u smislu kvaliteta materijala, završne obrade, pa i načina na koji se vozi. Osim toga, izgleda kao daleko veći... »»»\nTurbo efekat Verovali ili ne, novi Yaris je postao najupravljiviji u klasi. I ne samo to, novi 1,5 benzinac je toliko sofisticiran da u vožnji imate utisak kao da vozite turbo mašinu Malo ko je verovao da će Toyota, od „dosadnih“ automobila koji se ne kvare i koji prelaze stotine... »»»\nSkriveno blago Redizajnirani Mini Countryman ima nove detalje na karoseriji ali i u unutrašnjosti. Najlakše ćete ga prepoznati po grafici zadnjih svetala sa motivima britanske zastave Mini Countryman je kao lepa i visoko-obrazovana devojka kojoj većina muškaraca ne sme da priđe. Atraktivan i tehnički veoma napredan, sa vrlo malo detalja... »»»\nParalelni univerzum Auto koji je izazvao toliko reakcija je delo vrhunskih inženjera. BMW Serije 4 Coupe skoro da i nema konkurenciju a namenjen je – čistom uživanju u vožnji Jedno je auto gledati na slikama a drugo provozati ga. To smo po ko zna koji put potvrdili vozeći BMW modele.... »»»\nOd blata do umetnosti Naslednik je jednog od najčuvenijih terenaca u istoriji. Tradicija obavezuje ali moderni kupci zahtevaju automatizaciju i vrhunski dizajn. Land Rover je sve ove osobine spakovao u najnoviji Defender Prošlo je već dve godine otkako je novi Land Rover Defender na tržištu. Za to vreme izazvao je... »»»\nBroj 1 u Evropi! Posle tromesečnog druženja sa „dačijom sandero stepvej“ sa pogonom na TNG, otkrili smo brojne prednosti i tek poneku manu. Kada se stavi na papir šta sve nudi za ponuđenu cenu u odnosu na konkurente, ovo je jedna od zaista najboljih ponuda do 15.000 evra Prodajni rezultati... »»»\nSrce brenda Od 1946.godine kada se prvi put pojavila, „E-klasa“ je prodata u preko 14 miliona primeraka što je čini najznačajnijim predstavnikom ovog luksuznog brenda U svojoj desetoj generaciji predstavljenoj 2016.godine „E-klasa“ se vratila svojim korenima, čime su se na teren vratile smirenije stilske linije koje su decenijama obeležavale ovu... »»»\nUlazak pod kožu Prošlo je već dva meseca od kako je Dacia Sandero Stepway sa plinom na super-testu Auto magazina. Za to vreme prešli smo skoro 4.000 kilometara. Mnogo je pozitivnih utisaka, mada je bilo i zamerki Završio se i drugi mesec super-testa Dacije Sandero Stepway. Testiramo primerak u najvišem... »»»\nButik ekspres Pravi auto za vožnju po gradu može da se pohvali ne samo atraktivnim dizajnom, već i vrlo niskom potrošnjom uprkos vožnji na kratkim relacijama Citroen je odavno sinonim za komfor ali i avangardu u svetu automobila. Bez obzira na veličinu, svaki model ovog proizvođača može da se pohvali... »»»\nNeočekivana sila Krajem prošle godine u Grand Motors je stigla određena količina krosovera EcoSport, dostupnih za isporuku odmah. Odvoji smo jedan od njih, da se iz prve ruke uverimo šta se dobija za 15.990 evra U vreme kada vlada prava kriza na tržištu automobila, što u pogledu cena, što zbog... »»»\nZelena zona Redizajnirani BMW serije 5 doneo je veliku novinu na planu tehnike. Svi četvorocilindarski motori su elektrifikovani, pa i 2,0 dizelaš. Razlika se itekako oseća Pre dve godine godine „petica“ je prilagođena najnovijim BMW standardima iz oblasti dizajna ali i ekologije. Auto kome se malo šta može zameriti je... »»»\nRaskid s prošlošću Novi Dacia Sandero Stepway stigao je u redakciju Auto magazina na tromesečni super-test! Iako je i dalje među najjeftinijim automobilima na našem tržištu, više nije auto na kome se štedelo na opremi, materijalima, voznim karakteristikama, i što je najvažnije, na bezbednosti Spisak automobila koji koštaju ispod 15.000... »»»\nKratki teleport Malo je automobila koji pružaju ovoliko zadovoljstva u vožnji kao što je Mini. Pogotovo električna verzija, koja ubrzava i skreće tako da imate osećaj kao da ste se teleportovali Uporedo sa zapadnoevropskim tržištem, potpuno električni Mini Cooper SE stigao je i kod nas. Auto koji smo dugo čekali... »»»\nKradljivac pogleda Druga generacija Nissana Juke je još atraktivnija od prethodne, koja je važila za jedan od najpoželjnijih automobila u klasi. Za sada je u ponudi samo jedan motor, sa automatskim i manuelnim menjačem Ponuda krosovera u B segmentu je više nego bogata. Proizvođači se trude da njihovi modeli budu... »»»\nStrujni udar Novi 2,0 hibrid donosi velike razlike u odnosu na 1,8. Ubrzanja i međuubrzanja su snažnija i to ne samo po gradu, već i na otvorenom… Hibridi su generalno zamišljeni kao automobili čiji pogonski sklop najveće prednosti pokazuje u gradskoj vožnji. Što su ubrzanja sporija i što je veća... »»»\nSutra dolazi danas Model XC60 je već nekoliko godina najprodavaniji proizvod Volvoa. Šveđani, ipak, ne sede na lovorikama i najavili su potpunu elektrifikaciju svoje game. Pred vama je automobil koji ima zadatak da trasira put u budućnost mobilnosti Vodeća imena svetske automobilske scene već godinama pričaju o postepenom uvođenju automobila... »»»\nSpecijalitet Novi Peugeot 2008 može da se poredi sa najfinijom poslasticom – jedinstven je i neodoljiv. Mnogo je haj-tek detalja koji su uticali na specifičan imidž Malo je automobila koji mogu da se pohvale sa toliko atraktivnih dizajnersko-tehničkih rešenja. Peugeot je poslednjih godina više nego originalan, a prepoznatljiva estetika se... »»»\nSportista i sa 150 KS BMW X2 je još jedan dokaz da je BMW uvek BMW, čak i sa prednjim pogonom. Ni povišeno odstojanje od tla nije smetalo da bude neprikosnoven u krivinama, dok 150 „konja“ u praksi deluje mnogo snažnije Dobar deo kupaca novih automobila je bar jednom došao... »»»


600 ljudi prima novčanu socijalnu pomoć\n600 ljudi prima novčanu socijalnu pomoć\nNa poručju opštine Teslić više od 600 lica redovno dobija stalnu novčanu socijalnu pomoć\nNovosti iz okoline / 19. 10. 2012\nNa poručju opštine Teslić više od 600 lica redovno dobija stalnu novčanu socijalnu pomoć, a brojni su i korisnici drugih vidova pomoći, rečeno je Srni teslićkom Centru za socijalni rad.\nU Centru navode da su brojni i korisnici jednokratne novčane pomoći, pomoći za liječenje i zdravstvenog osiguranja, te naglašavaju da, iako su davanja skromna, još uspijevaju da servisiraju sve potrebe.\nKao jedan od problema iz Centra izdvajaju to što svakodnevno sve veći broj lica ostaje bez ičije brige i zaštite, posebno stari i iznemogli čije su materijalne mogućnosti loše, a nemaju bližih srodnika.\nZnačajan je i broj duševno oboljelih prema kojima se primjenjuje najskuplji vid socijalne zaštite - smještaj u druge ustanove.\nOpština Teslić izdvojila je prošle godine iz budžeta 1.500.000 KM za funksionisanje Centra za socijalni rad. Ove godine za to je planirano 1.657.445 KM, od čega 1.200.000 KM za grantove socijalne pomoći, a ostatak za plate i druge obaveze prema zaposlenima, kao i troškove funcionisanja ove ustanove.\nU teslićkoj lokalnoj upravi ističu da će i ovaj iznos, zbog opšte ekonomske situacije, teško zadovoljiti sve potrebe.


Trikovi koji će doprineti da i sa malo novca izgledate lepo i negovano – Gloria\nU vreme ekonomske krize i svakodnevnih poskupljenja izdvojiti novac za negovanje i ulepšavanje nije lako. Mi vas podsećamo na savete, koje verovatno već znate, a koji će doprineti da izgledate lepo i negovano i sa malo novca.\nNijedna skupocena krema ne može da zameni kvalitetan san. Koliko god da novca ulažete u kozmetičke preparate, vaše lice će izgledati mladoliko i blistavo samo ako mu obezbedite dovoljno sna.\nSama svoj manikir/pedikir\nPosle samo nekoliko kućnih tretmana, videćete da vam profesionalne usuge i nisu baš uvek neophodne. Prvo poradite na svojim petama:namažite stopala debelim slojem kreme i obujte pamučne čarape, pa tako prespavajte; ujutro ćete imati neverovatno glatku kožu.\nVežbanje doprinosi ne samo lepom i zategnutom telu, već utiče na celokupno stanje u organizmu. Ukoliko redovno vežbate, bićete mnogo bolje raspoloženi, poboljšaćete cirkulaciju, a sve to zajedno će učiniti da vaša koža bude lepša, blistava i jedra.\nNije novost da koža mora da bude dovoljno hidratizirana kako bi izgledala zdravo i lepo. Pored svih dilema, pravilo bar 2 l dnevno (ne u jednom cugu, naravno) je i dalje neprikosnoveno. A voda je besplatna!\nBlagodeti saune jesu veoma velike u otkljanjanju toksina i čišćenju organizma. U svom kupatilu možete stvoriti sličan ambijent: napunite kadu vrelom vodom, stavite so za kupanje i aromatična ulja, i neka počne uživanje!\nStari dobri trik koji uvek deluje – naparite lice iznad posude sa toplom vodom u koju ste dodali dve kesice čaja od kamilice i pokrijte glavu peškirom. Tako ćete otvoriti pore i očistiti lice od prljavštine i toksina.\nSirće umesto regeneratora\nJedna kašika sirćeta pomešana sa malo vode pri poslednjem ispiranju kose učiniće čuda za vašu kosu. I bez regeneratora vaša će kosa blistati.\nMaska za lice u kućnoj radinosti\nDomaća maske ne samo što su mnogo jeftinije, već ne sadrže ni brojne hemikalije koje su sastavni deo kupovnih maski. U zavisnosti od tipa kože, napravite masku od sastojaka koje imate u frižideru, a koža će biti sjajna biti meka.\nRedovan piling kože je neophodan da bi pore bile potpuno očišćene i da bi koža disala. Najbolji je onaj piling koji se pravi sa malo šećera, meda i maslinovog ulja.


Jaguar i Land Rover otvaraju fabriku u Slovačkoj - AutoNovosti.com\nDušan 12/12/2015 Novostinema komentara\nKompanija Jaguar-Land Rover potpisala je ugovor sa slovačkom vladom o otvaranju fabrike za proizvodnju luksuznih automobila u toj zemlji. Kompanija iz Velike Britanije, koja se nalazi u vlasništvu indijskog Tata motorsa, planira da izgradi novu fabriku u gradu Nitra, 100 km zapadno od Bratislave, gdje će se proizvoditi 300.000 automobila godišnje.\nOvo je veliki uspjeh za Slovačku“, izjavio je premijer Robert Fico. Fabrika bi trebalo da bude otvorena 2018. godine i da zaposli 4.000 ljudi. Sa filijalama njemačkog Folksvagena, francuskog Pežoa i korejske Kie Slovačka je postala regionalni lider u proizvodnji automobila.\nPorsche Boxter i Cayman imaće novo ime


DS: Ne postoji vojvođanski separatizam - Autonomija\nDS: Ne postoji vojvođanski separatizam\nDecentralizacija 25. feb 2014.\nODGOVORI DEMOKRATSKE STRANKE\n– Najveći problem u svakodnevnom funkcionisanju pokrajine nisu postojeće ustavne norme, nego to što se one ne poštuju. Nadležnosti koje su ustavom definisane očigledno nisu dovoljno jasno određene, što pruža mogućnost za različito tumačenje, pa, samim tim, i kršenje i nepoštovanje tih odredaba. Ustavom nije jasno rešeno ni pitanje finansiranja Vojvodine, jer predviđa da budžet Vojvodine iznosi 7% budžeta Srbije, ali nije definisano na koji način taj novac treba da se obezbedi u budžetu, kao ni to da li se taj procenat odnosi na rashodnu ili prihodnu stranu budžeta. Isto tako, s obzirom na to da je većina nadležnosti definisana zakonom a ne Ustavom, moguće je da se kroz izmene zakona menjaju i nadležnosti AP Vojvodine, a zakon je mnogo lakše izmeniti nego Ustav.\n– Građani Vojvodine su umnogome oštećeni odlukom Ustavnog suda, jer su AP Vojvodini oduzete mnoge nadležnosti koje su direktno išle u korist građana. Vojvodina je prestala da finansira sve njih, među njima i pomoć za trudnice i porodilje, mlade naučnike, ili pomoć za mlade porodice. Isto će biti i sa onim nadležnostima koje su proglašene neustavnim kada je u pitanju Statut. Neke lokalne samouprave su, nakon toga, počele same da finansiraju ove nadležnosti, ali im je nakon oduzimanja sredstava i smanjenja budžeta od strane Vlade Srbije onemogućeno da to rade. Opet, moguće je da se takve stvari dešavaju jer je vrlo malo nadležnosti definisano Ustavom i uglavnom se sve ostavljaju za niže pravne akte da se u njima realizuju.\n– Odluke Skupštine Vojvodine nisu obavezujuće i to je najveći problem kada je u pitanju njihovo sprovođenje. Kad je u pitanju učinak Vlade, najveći problem jeste deo nadležnosti koje formalno postoje, posebno kada su u pitanju prenete nadležnosti jer je, po zakonu, Vlada dužna da za prenete nadležnosti obezbedi i sredstva za sprovođenje tih nadležnosti.\n– Suština problema je upravo u tome što je taj kompromis postignut načelno. Svaki put od 2006. godine, kada su usvajani zakoni o budžetu i zakoni o izmenama i dopunama zakona o budžetu u Skupštini Srbije vodila se polemika o tome da li je ustavni minimum od 7% ispunjen. Tom prilikom pojavljivalo se nekoliko nivoa nesporazuma.\nPrvo, da li se taj procent obračunava od prihodne ili rashodne strane budžeta. Zakonom o budžetskom sistemu iz 2012. godine ova dilema je prekinuta jer je Vlada, po uverenju DS suprotno ustavu, Skupštini predložila Zakon o budžetskom sistemu kojim je definisano da se taj procenat računa od poreskih prihoda, što je manje čak i od prihodne strane budžeta koja je kod nas manja s obzirom na to da je naš budžet u deficitu. S obzirom na to da Ustav definiše da budžet Vojvodine iznosi 7% budžeta Srbije, a ne 7% poreskih prihoda, DS je uverena da je ta odredba suprotna Ustavu i da će USS to i potvrditi.\nDrugo, rasprava se vodila i oko toga da li ta odredba u Ustavu znači da je Srbija ta koja treba da obezbedi tolika sredstva u budžetu Vojvodine, ili Ustav samo definiše da budžet Vojvodine treba da bude toliki, ali ne ustanovljava obavezu Republike Srbije da obezbedi ta sredstva. Argument koji bi išao u prilog tome da Ustav ne određuje i obavezu Srbije da obezbedi ta sredstva nema smisla u situaciji u kojoj Vojvodina nema izvorne prihode i nema načina da na drugi način obezbedi sredtsva koja bi joj nedostajala da bi njen budžet iznosio najmanje 7%. Sve dok Republika Srbija ne usvoji zakon o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine i sve dok ne obezbedi AP Vojvodini mogućnost da i sama ima svoje prihode nezavisno od onoga što „dobija“ od Vlade Srbije, Republika Srbija je iz svojih sredstava dužna da obezbedi AP Vojvodini budžet u iznosu od 7% budžeta Srbije.\nTreći sukob uvek je postojao oko toga šta sve ulazi u tih 7%, odnosno koji su to prihodi koji se računaju kao sastavni deo budžeta Vojvodine. Problem je u tome što se pokušavala stvoriti slika da transferna sredstva koja samo prođu kroz budžet Vojvodine isto tako čine tih 7%. To se postizalo tako što su se u budžet Vojvodine „gurali“ i oni prihodi koji ni po Ustavu ni po zakonskim nadležnostima u njemu ne mogu biti. Tako su, na primer, u budžet Vojvodine za 2013. i 2014. godinu ušle plate za prosvetne radnike zaposlene u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, iako Zakon o osnovama obrazovanja i vaspitanja, jasno definiše da se sredstva za plate zaposlenih u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju obezbeđuju u budžetu Republike Srbije.\n– Odgovor na ovo pitanje delimično je sadržan u odgovoru na prethodno. Ipak, ne treba poistovećivati autonomiju Vojvodine sa izvornim prihodima, ili celu njenu autonomiju svoditi na pitanje njenog finansiranja. Autonomija Vojvodine nije samo ekonomsko pitanje, nego i političko i pre svega demokratsko. Autonomija Vojvodine u obzir mora uzimati specifičnosti Pokrajine, mora davati nadležnosti Vojvodini da uređuje sva pitanja od pokrajinskog značaja, a za mnoge od tih nadležnosti nije potrebno obezbediti dodatna sredstva. Naravno da autonomija ne može biti potpuna bez rešavanja pitanja finansiranja, ali ne može se ni negirati njena svrha ili postojanje ukoliko se ne donese zakon o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine.\n– 2008. godine se prvo pristupilo izradi zakona o nadležnostima, javnoj svojini, Statuta AP Vojvodine i nizu zakona kojima su Vojvodini date nadležnosti ili vraćena imovina. Oformljena je i radna grupa za izradu Zakona o finanisranju AP Vojvodine, ali na žalost, nije bilo dovoljno vremena da se postigne širok konsenzus o donošenju ovog zakona, visini i vrsti izvornih prihoda.\n– Da. Kao što je rečeno u odgovoru na prvo pitanje, upravo je to razlog za mogućnost proizvoljnog tumačenja u zavisnosti od dnevnopolitičkih procena i potreba.\n– Ne postoji neki univerzalni evropski model decentralizacije, i zbog toga ne možemo govoriti o nekakvom „evropskom standardu“ ili modelu. I u Evropskoj uniji i u evropskim zemjama koje nisu članice EU postoje različiti modeli državnog i teritorijalnog uređenja i države se međusobno razlikuju prema stepenu decentralizacije. U EU ima i unitarnih država i regionalizovanih i federalizovanih država.\nIpak, ono što jeste tendencija u svim evropskim zemljama, pa čak i u onima koje, poput Francuske, spadaju u red država koje tradicionalno smatramo unitarnim i centralizovanim, to je da se sve više nadležnosti prebacuje na neke srednje nivoe vlasti, od sekundarnih zakonodavnih nadležnosti, pa do izvršnih.\n– Pitanje autonomije Vojvodine je unutardržavno pitanje Republike Srbije i ono je bilo predmet interesovanja EU samo iz perspektve vladavine prava i činjenice da mnogi zakonski i ustavni rokovi za donošenje zakona kasne ili se ne donose.\n– Svakako da će Ustav Srbije morati jasnije da definiše postojeće nadležnosti Vojvodine, ali kada se bude pokrenula debata o promeni ustava, pokrenuće se i pitanje uvođenja novih nadležnosti. Jedan od nacrta Statuta predviđao je neku vrstu sekundarne zakonodavne vlasti za pokrajinu, odnosno da pokrajinske odluke na teritoriji pokrajine u oblastima od pokrajinskog značaja imaju snagu zakona. Time bi dometi pokrajinske autonomije, a samim tim i njeni efekti, bili bi značajniji.\n– Ne postoji. Postoji potreba da se svako pitanje koje postavlja u centar nadležnosti Vojvodine ili njeno finansiranje senzacionalistički predstavi kao separatizam.


Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nStanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat cene\nTrenutno nemamo slike za Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat\nFF Group stega brza sa 2 funkcije 300mm\nFF Group stolarski vinkl 500mm\ncena od 1.065,00 din\nFF Group stolarski vinkl 400mm\nFF Group automatska ručica gedore 1/4"\nFF Group kombinovana klešta jača poluga 180mm\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kutije za alat cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Stanley Kutije za alat, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat. Pre kupovine, podatke za Stanley STST1-75514 Essential Toolbox kutija za alat proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


„Odmetnik-1“ – možda najbolji „Zvezdani ratovi“ do sada - Komentari\n1 subota, 17 decembar 2016 17:45\nZar još ikog interesuju "šrafovi" iz „mašine za štampanje para“?\n2 subota, 17 decembar 2016 18:01\nMladi Nikola Tanasić očigledno u sebi gaji neskrivene emocije prema holivudskim blokbasterima i to nam kroz svoje tekstove o Supermenu, Betmenu, Kapetanu Americi ili Zvezdanim ratovima konstantno i pokazuje. Nemam apsolutno nikakav problem sa tim i takvim filmovima, još manje sa bilo kime ko ih prati i voli. Međutim ono sa čime imam problem je kada se ta potpuno bezvredna petparačka fabrika snova za decu veliku i malu prikazuje kao nešto što poseduje neku vrednost, kada se u tom carstvu svakog besmisla, napravljenom samo sa ciljem što veće zarade, traže nekakve misteriozne sublinimalne poruke iako je jedna jedina poruka ta da treba sat i po sanjati neke izmišljene snove i za taj san dati pare. Šteta zato što od mladog Nikole Tanasića nisam nikada pročitao recenziju bilo kog makar mrvicu vrednog filmskog ostvarenja a snimljeno ih je u proteklih par godina desetine u najmanju ruku. Treba promovisati ono što vredi umesto divljenja jeftinom komercijalnom smeću...\n3 subota, 17 decembar 2016 18:40\nJa se baš ne radujem ovim filmovima jer su prethodnica stvarnosti koja nam se dešava. Filmovi ove vrste su psihološko sredstvo za obradu stanovništva. Naprosto zombiraju ljude i suzbijaju u njima svaku želju i volju za otporom. Hvala, ne.\n4 subota, 17 decembar 2016 21:27\nNaprosto zombiraju ljude i suzbijaju u njima svaku želju i volju za otporom.\nsu IMUNA na te fore, oli metode, bica koja liche na ljude su druga padezhi i po mom skromnom mishljenju zasluzhuju SVE shto im se desi.\n5 nedelja, 18 decembar 2016 00:16\nA recimo knjige\nOvo je brutalna, sirova priča o nemačkim mornarima tokom drugog svetskog rata, bez Holivudske slave. Većina mornara su dečaci (17-19), bez iskustva, koji su bačeni u borbu posle kratke obuke.\nHajde malo da se vratimo na zemlju iz kosmosa i ostalih Tanasicevih fenomenoloskih razmatranja.\nRec je o knjizi, a snimljen je i film.\nRoman “Morski psi i male ribe” (Haie und kleine Fische, Wolfgang Ott.\n6 nedelja, 18 decembar 2016 05:19\nPredsednik upravnog odbora Crvene zvezde smrti\nEp, pre nego sto je postao epska fantastika, imao je moc konstituisanja vremenitosti, ne istorije(primer kosovske epike), jednog naroda.Tek u sukobu sa istorijom,a Aristotel, iako se bavi sakupljanjem ustava, ne zna za istoriju i sadasnjost mu se pokazuje samo kao mesavina proslog(proslih ustava), kao vecito vec-bilo, jer istorija zahteva prekid u vremenskom toku, zaustavljanje, prvo objavom Boga u hriscanstvu, cime se javlja linearnost vremena, koja se okoncava strasnim sudom, a zatim idejom progresa, kao napredovanja ka sadasnjem trenutku, koji tako postaje izvor istorije, retrojekcija progresa u proslost iz sadasnjosti, ka kojoj istorija vodi, cime sadasnjost postaje privilegovana tacka u nizu vremenskih tacaka, prekida.Tek ta retrojekcija u proslost, omogucava projekciju(filmsku) buducnosti, koja nije vise samo ponavljanje vec-bilog, niti stojece-u-vremenu cekanje strasnog suda, vec nesvodivost na postojece, fantazija.Taj prekid u vremenu, zaustavljanje u sada, jeste fotografija.\n7 nedelja, 18 decembar 2016 05:43\nPlaton sliku shvata kao nesto izmedju bica i nistavila, manje stvarno od stvari cija je slika i jos manje stvarno od ideje, sto i samu stvar cini vrstom slike ideje.Ali, Platon ne zna za fotografiju, jer ne zna za istoriju, ne zna za prekid u vremenu i progres u vremenu, zato mu najbolja drzava ostaje izvan vremena, vecna, koju epsko vise ne konstituise, jer ona izrasta iz vremena bez bogova, kada je sve na coveku.Fotografija, kao zaustavljanje vremena u onome sada i film kao pokretna fotografija, postaju moguci tek u olsobadjanju tehnologije kao pokretaca istorijskog progresa, uz pomoc linearizacije vremena i retrojekcije iz tacke sada.Film projektuje svaku tacku vremena, svaki deo prostora u tacku sadasnjost, u fotografiju i njeno kretanje, ostvarujuci fantaziju, kao slobodu od vezanosti za vec postojece i ponavljajuci drevnu konstitutivnost epa, sada kao epske fantastike.Ako film nije stvarnost, to je samo zato, sto je stvarnost zatvorena u sada, otcepljena od vremena i rascepljena\n8 nedelja, 18 decembar 2016 05:52\nna sada tacke, uvezane u novi rascep slobodnog i radnog vremena, gde film postaje nacin integracije dela vremena u slobodno vremene.U takvom, tackastom, fotografskom vremenu, film postaje lazna stvarnost, lazno kretanje fotografija, sada tacaka, koje se stapaju u celinu, koja ne postoji i koja se razbija u kraju filma i povratku u svakodnevni zivot.\n9 nedelja, 18 decembar 2016 10:10\nDobro pobeđuje zlo. Uz prepoznatljivu trijumfalističku odjavnu špicu, uspostavlja se harmonija, gledalac se anestezira. Iz bioskopa izlazi zadovoljan sa osećanjem da je sve u redu i da ništa ne treba menjati. Iluzija koju nam pružaju "Zvezdani ratovi". Kad se "zvezdani" završi pobedom zla, može se govoriti o nekoj poruci. Kraj mora da bude subverzivan da bi gledaoca pokrenuo na razmišljanje, delovanje.\n10 nedelja, 18 decembar 2016 11:43\nZvezdani ratovi se mogu analizirati na stotinu načina, može o njima tupiti do beskonačnosti kao u priloženom tekstu, ali pošto je ovo politički sajt predložiću "političku" recenziju celog serijala i to najkraću moguću:\n1. Epizode 4-6 koje su najpoznatije u svetu snimane su u vreme hladnog rata i bile su pamflet protiv "zle imperije" (SSSR) protiv koje se bore hrabri slobodni pobunjenici (zapad).\n2. Epizode 1-3 nastale su kad je zapad preuzeo ulogu zle imperije pa je naglo nastala potreba da se ta imperija pokaže kao mesto koje nije tako loše, da se umekša slika o njoj.\n3. Epizode 7-100000 će biti pokušaj zle imperije da potpuno razvodni i obesmisli kritičko razmišljanje i da filmsku zabavu pretvori u običan bezukusni obrok bez ideologije, bez ikakve ozbiljne tačke gledišta, jer je cilj da se ljudi svedu na pasivne produžetke svojih medijskih uređaja koji samo kupuju i ne pitaju. Dakle, cilj je gašenje čoveka kao misaonog bića da bi bio lakše kontrolisan.\n11 nedelja, 18 decembar 2016 14:13\nNedostaje komentar na pojavu Doni Jena u galaksiji daleko, daleko. Čovek koji je decenijama igrao u jeftinim kung fu filmovima je danas adut za uspeh holivudskog bokbastera, i to iz Star wars franšize. Nema veće promene od te u odnosu na originalnu trilogiju i vreme u kojoj je snimljena.\n12 nedelja, 18 decembar 2016 15:46\nLepo napisana analiza samo potpuno netačna nažalost, jer su sve vreme od prvog to jest četvrtog nastavka napravljenog tamo sedamdeset i neke pa sve do danas četrdeset godina posle, Zvezdani ratovi potpuno bezvredna jeftina komercijala napravljena da zaradi pare i ništa više. Nikakve dublje političke pozadine nije nikada bilo, sem što je prosto slika zle Imperije oblikovana u pojavnom smislu prema tadašnjem SSSR-u odnosno prema nacističkoj Nemačkoj pošto se prosto tako zamišljalo tada ono što je zlo i protiv čega se Amerika bori. Prema tome od prvog dana je to bezukusni obrok u kome nema nikakve ideologije i jedino služi da se kupuje i ne pita mnogo. Čovek inače samog sebe gasi kao misaono biće, jer kapitalizam je slika nas samih, naše gluposti i naše želje za materijalnim i iz nas je i nastao, da bi se onda u spirali on hranio nama zaglupljujući nas sve više, odnosno mi zauzvrat hranili njega svojom željom koju on samo nihilistički opredmećuje...\n13 nedelja, 18 decembar 2016 22:21\nMala ispravka. Disney nije kupio Lucasarts, već Lucasfilm, Lukasarts je ugašen odmah nakon preuzimanja Disney-a.\n14 ponedeljak, 19 decembar 2016 01:45\nPitam se ima li naša stvarnost prečih tema od holivudske fabrike ničega?\n15 ponedeljak, 19 decembar 2016 12:50\nameričko društvo ide utabanim stazama, a amerikancima ovi filmovi dođu kao egzotično putovanje u mistične predele drugih svetova. nema govora o identifikaciji.\n16 ponedeljak, 19 decembar 2016 13:01\nJel neko primetio da je So Gerera ustvari Ce Gevara?\nCe Gevaru porede sa poluludim militantnim teroristom kojeg su i pobunjenici odbacili.\nKao fol i Kastro ga je odbacio.\n17 ponedeljak, 19 decembar 2016 16:14\nNaprotiv, od Soa Gerere se ograđuje "političko krilo" pobunjenika koji su protiv njegovih vojnih akcija i gerilske borbe. Međutim, u toku filma se ispostavlja da je njegov pristup bio jedini ispravan, i da se Imperijom nema pregovaranja. Na kraju svi nastavljaju njegovim putem,\nIstovremeno, slika Čea u Gereri je data izuzetno verno - on je istovremeno "hladnokrvni ubica koji snagu crpe iz neobuzdane mržnje", i "pravi revolucionar koji je u dubini duše motivisan ljubavlju".\nGerera je istinski kompleksan lik, i upravo ono zbog čega su toliko brojni likovi iz "Zvezdanih ratova" tako popularni.\n18 ponedeljak, 19 decembar 2016 16:16\nAko je gubljenje vremena pisati tekstove o "holivudskoj fabrici ničega", koliko li je tek gubljenje vremena takve tekstove komentarisati?\n19 utorak, 20 decembar 2016 11:47\ng. Tanasić sjajno prati filmsku scenu i ovakvi ekskluzivni tekstovi su potrebni svakom sajtu, na koga su se preselili svi mogući razočarani komentatori sa drugih mesta.\nA vi kojima ovo pisanije smeta, slobodno nastavite da budete jednostrani, isfolirani, mrzovoljni "internet rodoljubi" kojima su Žare i Goci muzika, a sovjetski ratni filmovi umetnost.\nImate CRVENU boju pred sobom, pa klikajte.\n20 utorak, 20 decembar 2016 19:07\nMislim da je velika mana filma to sto nije bilo obracuna izmedju dzedaja i sita, niti jedan. Pa kakav je to star wars. Bilo bi sjajno da su se onaj slepac Chirrut i Dart Wejder posibali zestoko svojim svetlecim prutovima pred kraj filma. Zamislite Dart Vejdera kako mu preti: - nalupacu te iako si slep. A ovaj njemu:- tesko jer sila je uz mene. I sta ce im te kung fu fore umesto starog dobrog vitlanja svetlosnim macem. Gledajte kung fu na Brus Lijevom kanalu. Sta je sledece? Slucajno u Star Wars uleti kap. Kirk sa svojim Enterprajzom pa gledamo malo i zvezdane staze. Vera u boga(silu) nasuprot vere u zlo bitka izmedju andjela i demona to je glavni epski sadrzaj ratova zvezda. Novi demon protiv novog dzedaja to je osvezenje u odnosu na klasicne price o super herojima koji nikad ne umiru. Prelazak u visu ravan postojanja je transcenedtalna tacka serijala. U prici uopste ne postoji Zemlja tako da su sve asocijacije na SSSR ili imperijalisticku Ameriku delo ideoloski opterecenih kriticara.\n21 sreda, 21 decembar 2016 00:13\nNije besmislino videti prikrivene identifikacije koje se nameću publici, ali sad se setih jednog čudnog slučaja... Jedan površan i loš film, Avatar, je doneo najžešće pljuvanje po američkoj vojsci i državi. Da li je moguće da je američka publika čak i tu ostala priglupa kao i obično, i svoju zemlju identifikovala sa borcima za slobodu koji ratuju protiv kolonizatora? Nisu valjda toliko glupi?


ŠTA ĆE BITI SA LALATOVIĆEM? Trener Radničkog otkrio gde bi voleo da radi naredne sezone! - Informer\nTrener Radničkog iz Niša napravio je od kluba sa "Čaira" pravu senzaciju u srpskom fudbalu ove sezone. Ekipa Nenada Lalatovića nalazi se na drugom mestu Superlige Srbije, a do nedavno bila je na samo četiri boda zaostatka u odnosu na prvoplasiranu Crvenu zvezdu\nNekadašnji fudbaler crveno-belih vratio je je osmehe na lica navijačima Radničkog koji bi voleli i naredne sezone da ga vide na klupi svog voljenog kluba.\n– Ova sezona je rekordna, najuspešnija u istoriji Radničkog i za to su najviše zaslužni fudbaleri, ali i rukovodstvo, na čelu sa Ivicom Tončevim i v.d predsednikom Draganom Markovićem Markonijem, sportski direktor Marko Jovanović i svakako mi – treneri. Mora se pomenuti i pomoć koju je Radnički stalno imao od vernih navijača. Fakat je, međutim, da se može i više i bolje - kaže Lalatović.\nUgovor sa klubom iz Niša ističe mu na kraju ove sezone, šta dalje?\nPARTIZAN ZA NJIH NEMA REŠENJE! Trio kao nerešiva derbi enigma!\n– Meni je fudbal i život i igra. Кo to ne nosi u sebi teško da može uspeti. Profesionalac sam i svugde dajem celoga sebe. Što se nastavka saradnje sa Radničkim tiče još nisam o tome razgovarao sa rukovodstvom. Do sada smo uvek lako pronalazili zajednički jezik. Uspeli smo u ovoj sezoni čak i više nego što je možda javnost očekivala. Zimus sam imao dobre ponude iz inostranstva, ali ostao sam u Srbiji i Radničkom da se ne bih na duže odvajao od dece i, svakako, da bismo svi zajedno na Čairu ostvarili planove. Ukoliko prvi čovek kluba Ivica Tončev i saradnici budu ponudili da ostanem najverovatnije ću ostati, što bih zaista voleo. Videćemo, još je rano o tome da se govori - dodaje trener Radničkog.\nsport Fudbal FK Radnički Niš Srbija Nenad Lalatović Superliga Srbije\nSUPERLIGA SRBIJE! Fudbaleri Radničkog savladali TSC i doneli Vojvodini treće mesto na kraju šampionata!


DŽUDISTI “FAVORITA” OSVOJILI TRI MEDALJE NA MEĐUNAREDNOM TURNIRU U ROŽAJAMA – BP Live\nDŽUDISTI “FAVORITA” OSVOJILI TRI MEDALJE NA MEĐUNAREDNOM TURNIRU U ROŽAJAMA\nsep 26, 2021 bijelo polje, crna gora, Džudisti, Međunarodni turnir\nAdis Sijarić osvojio je zlatnu medalju sa tri dobijena meča, Elvis Destanović srebro, dok je Ibrahim Avdić, dugogodišnji član “Favorita” i reprezentativac u mlađim uzrastima, u kratkom periodu odradio pet borbi i osvojio treće mjesto u konkurenciji kadeta do 90kg.\nPosebno iznenađenje turnira je talentovani Adis Sijarić, sedmogodišnjak koji je pobijedio u tri meča iponom.\nIako, zbog ranije dogovorenih obaveza, ekipa nije bila u punom sastavu, u “Favoritu” su i više ngo zadovoljnim postignutim rezultatom, a kako napominju, ponosni su i što je na takmičenju sudio njihov nakadašnji takmiar, a sada nacionalni sudija, Dajlan Mekić.\nInače, na turniru u Rožajama, koji je održan povodom Dana opštine, nastupilo je 16 klubova iz zemlje i regiona, sa oko 250 takmičara, od mlađih poletaraca do juniora.\nKlub “Favorit” trenutno vrši i upis novih članova I to uz promotivnu kampanju “Sport u kojem slabi postaju jaki, a jaki plemeniti”.\nTakođe, najavljeno je učešće ovog kluba na sajmu individualnih sportova, koji 2. oktobra organizuje Centar za sport i rekreaciju, u okviru Evropske nedjelje sporta, nakon čega će se razmatrati održavanje međunarodnog turnira Kup Bijele Rade, koji se zbog pandemije odlaže već dvije godine.\nFoto: Džudo klub “Favorit”


Randori godinu otvorio uspjehom u Vršcu - Trebevic.net\nRandori godinu otvorio uspjehom u Vršcu\nDžudo klub Randori nastupio je prethodnog vikenda na 11. po redu međunarodnom turniru za djecu do 15 godina, ”Trofej Vršca 2020”.\nDjeca iz Istočnog Sarajeva ostvarila su odlične rezultate, te su se kući vratili sa četiri medalje, i to tri zlatne i jednom bronzanom. Zlato je i ovaj put uzela mlađa pionirka Lana Erić u konkurenciji do 36 kilograma, zatim Ognjen Bojović u konkurenciji mlađih pionira do 34 kilograma, te Vojin Lalović u kategoriji starijih poletaraca preko 50 kilograma. Do bronze je u Vršcu stigao Andrej Mijović u kategoriji mlađih pionira do 50 kilograma.\nUspješan organizator takmičenja bio je Džudo klub ”Lokomotiva”, a na njemu je nastupilo oko 600 takmičara iz 12 zemalja i 67 klubova.\nDžudo klub “Randori”Vršac


Mondo (8.10.2009.) - Arhiva vesti za 8. oktobar 2009\nMondo - 8. oktobar 2009\n<<< nazad na 8. oktobar 2009 <<< Vidi 7.10.2009 Vidi 9.10.2009 >>> Vesti\nTadić: Vlada će ostati ceo mandat\nZemljotresi u Pacifiku, ipak bez cunamija\nRusi ulažu 20 miliona evra na Zlatiboru\nHrvati bez dokaza protiv Joce Amsterdama?\nKraljevčanka teško obolela od svinjskog gripa\nUbijen vlasnik kazina Partizan\nColić smenjen u Kliničkom centru Srbije\nDunav osiguranje: Gemac drži naše pare\nHag: Napredak u saradnji, ostaje još Mladić\nBlokada Holandije pada krajem godine?\nToni se vraća u Italiju, Adrijano neće\nLA GALAKSI: Bekame, imaš dve nedelje fore\nKumovi: U našoj kući, mi se pitamo\nRUKOMET: Milić prozvao za Grčku i Tursku\nAntić: Da obradujemo narod\nLukić: Nemoguće je zabraniti navijače\nODBOJKA: Zvezdina packa šampionu\nVujošević: Neponovljivo američko iskustvo\nKanavaro se dopingovao zbog pčele\nRUKOMET: Partizan veruje u bolje dane\nGomis ponovo izgubio svest (VIDEO)\nEnglezi: Hteli su da nas dignu u vazduh na SP\nMartać na klupi Borca\nŠćepović odveo "orliće" dalje\nFIFA: Hlađenje za varalice?! (VIDEO)\nF1: Masa sa belom zastavom pored Pelea\nVujošević: Ko je taj Klivs?\nPetrić: Prezidente je najlepši, najmlađi...\nBata za MONDO: Đurić će upropastiti Partizan!\nHOKEJ: Partizan pao u finišu


Srbija ulaže za obećani Turski tok preko firme za Južni tok | Insajder\nU Srbiji je posle posete ruskog predsednika Vladimira Putina aktuelizovana tema izgradnje transnacionalnog gasovoda, koji se ovoga puta zove Turski tok, nakon što je propao projekat izgradnje Južnog toka. Srbija je samo na osnovu obećanja, za Južni tok već uložila 30 miliona evra, a u budžetu za ovu godinu predviđeno je novih 70 miliona, po svemu sudeći za Turski tok. Novo ulaganje pokazuje da je Srbija pristala da se i Turski tok gradi po istim nepovoljnim uslovima koje je Srbija dobila za Južni tok. Sva ulaganja prvo idu i preduzeće u Švajcarskoj u kojem Srbija ima 49, a Rusija - 51 odsto vlasništva.\n“Mi praktično pripremamo taj posao, u stvari ga počinjemo, ali na kraju krajeva sve će zavisiti od drugih zemalja, između ostalog zemalja EU. Nekada smo pokušavali, planirali i počeli da radimo na "Južnom toku", ali je taj projekat, ne zbog naše krivice, zaustavljen, rekao je između ostalog Putin na konferenciji za novinare u Beogradu\n"Ne znam kakvi su pritisci na neke druge kroz čije teritorije gasovod "Turski tok" treba da prođe, sa Srbijom Rusija nije imala tu vrstu problema. Mi smo na takvu vrstu pritisaka otporni, naš narod mora da dobije gas, naša preduzeća moraju da dobiju gas", rekao je predsednik Srbije na zajedničkoj konferenciji za novinare sa ruskim predsednikom i ponovio da za Srbiju nema gasa iz drugih izvora osim tečnog naftnog gasa koji je, kako je rekao, duplo skuplji.\nKoje su moguće posledice ovakve odluke pogledajte u istraživanju novinara Insajdera.


Pejzaž industrijskih ruševina - Kosovo 2.0\nPiše Lirika Demiri - 17.01.2022\nBivši radnici fabrika glasno o neispunjenim obećanjima o privatizaciji.\nOd kraja šezdesetih do početka osamdesetih godina, fabrike su nicale po brojnim kosovskim gradovima i opštinama. Ove fabrike, pravi monoliti industrijske sile, zapošljavale su desetine hiljada ljudi i izvozile robu po celoj Jugoslaviji, Evropi i šire, pronoseći osećaj modernog napretka kroz tada najsiromašniji dio Jugoslavije. Ove fabrike su bile ekonomski stubovi u lokalnim sredinama, a zahvaljujući razvoju industrijskih kapaciteta, mnogi kosovski Albanci počeli su da snivaju san o nezavisnoj republici.\nŠto se tiče muškaraca koji su radili u teškoj industriji Kosova — a uglavnom su to bili muškarci — fabrike su predstavljale izvor ponosa i dostojanstvenog rada.\nDanas je malo šta od ovih fabrika ostalo. Mnoge su napuštene, ispražnjene, opustošene, preobražene u pejzaž industrijskih ruševina, a ponegde su pretvorene u supermarkete, skladišta ili se koriste za druge potrebe. Premda je jednodecenijski period represivne i deindustrijalizacijske politike Beograda prema Kosovu kulminirao ratom 1998-99. i naneo znatnu štetu, mnogi su uspeli da pregrme pomenuto razdoblje. Ono što, pak, fabrike nisu mogle da prežive bila je posleratna privatizacija.\nKada je privatizacija počela da se sprovodi na Kosovu 2002. godine, predstavljena je kao neizbežna neophodnost u procesu izgradnje države na međunarodnom planu. Inostrani akteri, ponajviše oni iz Privremene administrativne misije Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNMIK) i iz Svetske banke, promovisali su privatizaciju kao ključ za ekonomski razvoj i ulazak u panteon zapadnih liberalnih demokratija.\nOtada se procenjuje da je više od 75.000 ljudi izgubilo posao kao direktna posledica privatizacije. Kritičari ovakvog postupanja odavno tvrde da su građani izopšteni iz pomenutog procesa i da nikada nije vođena smislena diskusija o alternativnim strategijama koje bi možda mogle da ponude šansu za oživljavanje industrijske privrede. Štaviše, proces je sasvim zabašuren usled navoda o koruptivnim radnjama; a mnoga od oko 600 kosovskih društvenih preduzeća prodata su maloj grupi poslovnih ljudi po veštački smanjenim cenama.\nPrivatizacija je najteže pogodila bivše radnike fabrika koji su se teško snalazili u novoj, postsocijalističkoj ekonomiji. Nostalgija koju mnogi radnici gaje prema dobu socijalističkog industrijskog rada možda deluje kao priča o romantičnoj i mitskoj prošlosti, ali je osećaj ispunjenosti i svrhe prilikom rada u društvenom preduzeću sa robusnim programima socijalne zaštite bio daleko od mita. Ova nostalgija je možda dobila na zamahu zbog masovne nezaposlenosti i socijalne obespravljenosti koji su usledili.\nKosovo sada ima novu vlast koja, zahvaljujući osnivanju Suverenog fonda za upravljanje državnom imovinom, planira da prekine dvodecenijsku zaostavštinu privatizacije. U ovom trenutku političkih promena, pojedini bivši kosovski industrijski radnici promišljaju o svemu izgubljenom u doba privatizacije.\nZa to vreme, to je bio dobar život\nKada je Ruhan Kadriu odlučio da se prijavi za novi posao, nakon šesnaestogodišnjeg rada kao finansijski službenik u Fabrici građevinske armature (FAN) u rodnom Podujevu, negde se duboko u sebi nadao da ga neće primiti na posao.\nUdaljena oko 200 metara od njegove kuće, fabrika je bila nešto poput njegove druge kuće još od 1985, kada je, dve godine po otvaranju, tamo počeo da radi kao pripravnik. Kao jedan od brojnih dugogodišnjih radnika, Kadriu je bio te sreće da živi u periodu koji je kasnije ostao zapamćen kao zlatno doba fabrike. To su bili dani, sredinom i krajem osamdesetih godina, kada su se kamioni iz cele Jugoslavije slivali u redu ispred kapije fabrike radi utovara armature i zavarenih ploča od čelične mreže.\nFabrika je bila ispostava metalurškog kombinata u Zenici, jednog od najvećih u Bosni i Hercegovini. Pedeset hiljada tona prerađenih proizvoda od čelika iz podujevačkog ogranka slato je po celoj Jugoslaviji i izvoženo u Grčku i Italiju.\nKadriu je često imao zadatke finansijske prirode zbog kojih je morao da putuje po celoj Jugoslaviji da bi se sastajao sa poslovnim partnerima fabrike. “Skoro uvek sam bio na putu”, priseća se.\nRuhan Kadriu: “Niko na svetu ne može da me ubedi da je privatizacija donela bilo šta dobro ovoj zemlji.”\n“Radnici koji su tu bili 20 godina prihvatili su zabludu da će fabrika procvetati od privatizacije.”\nKao poslodavac za više od 350 radnika, fabrika je bila žila-kucavica podujevačke privrede. “Celi grad se veselio svaki put kad bi radnici dobili mesečnu platu”, Kadriu priča. Pored dobre zarade, fabrika je nudila i druge prednosti karakteristične za socijalistički jugoslovenski sistem: zdravstveno osiguranje i plaćeni odmor. Radnici su svakog leta odlazili u Neum, obalski grad u Bosni i Hercegovini, gde je kombinat Zenice imao hotel. Tri sobe su rezervisane za radnike iz fabrike u Podujevu. “Smenjivali smo se da bismo svi koristili sobe”, kaže Kadriu. “Za to vreme, to je bio dobar život.”\nGodine 2001, kada je Kadriu aplicirao za novo radno mesto, fabrika armature više nije bila onaj veličanstveni “metalurški gigant”, za koji je nekada važila u Podujevu. Decenija političkih previranja, koja je kulminirala ratom na Kosovu 1999, ukaljala je njegov sjaj.\nBez obzira na to, situacija nije bila sasvim očajna. Dve godine po završetku rata, nekakva normalnost je povraćena i radnici su počeli da se vraćaju u fabriku, proizvodnja je obnovljena, pa je čak bilo dovoljno prihoda da se priušte pristojne plate. “U jednom trenutku nakon rata, ja sam imao platu od 800 dojče maraka”, kaže Kadriu.\nKadriu spada u grupu od nekoliko radnika koji su prvi ušli u fabriku juna 1999, tek par dana nakon što su trupe NATO stigle u Podujevo.\nPrilikom jednog izlaska u Prištini, kada je Kadriu video konkurs za radno mesto, nije razmišljao o promeni karijere. Bila je to pozicija finansijskog službenika na Odeljenju za socijalnu zaštitu koje je tada bilo deo privremenih institucija UNMIK-a. “Najviše sam se prijavio iz radoznalosti”, kaže Kadriu. “Ali tada nisam razmišljao o odlasku iz fabrike.”\nKadriu je još dalekog juna 1999. bio u grupi od nekoliko radnika koji su prvi ušli u fabriku, tek par dana nakon što su trupe NATO stigle u Podujevo, donoseći radosnu vest o oslobođenju. U samoj fabrici su on i nekoliko njegovih kolega pronašli znatnu količinu sirovina koja im je omogućila početak proizvodnje. “Fabrika je pomalo bila oštećena u ratu, pa smo se svakodnevno okupljali da je očistimo”, Kadriu se priseća. “Ubrzo smo uspeli da oživimo fabriku i to nas je održavalo da nastavimo.”\nMeđutim, inicijalni entuzijazam je ubrzo izbledeo. Prema Kadriuovim rečima, počele su da se javljaju svakodnevne nesuglasice između radnika i uprave. On tvrdi da su kvalifikovani radnici počeli da odlaze, a oni najneiskusniji da preuzimaju fabriku. Uskoro je počelo da se govori o privatizaciji. Bilo da je ona cinično planirana ili ne, Kadriu smatra da su ogorčenost i nezadovoljstvo na radnome mestu doprineli obezvređivanju fabrike. Tako je privatizacija postala prihvatljiva, pa čak i poželjna. “Radnici koji su tu bili 20 godina prihvatili su zabludu da će fabrika procvetati od privatizacije”, kaže on.\nTada je Kadriu — današnji direktor Unutrašnje revizije u Ministarstvu finansija, rada i transfera — smatrao sebe srećnikom što je prihvatio posao na Odeljenju za socijalnu zaštitu. Neko vreme je radio i tamo i u fabrici. Kako su se podele među radnicima produbljivale, a privatizacija se pokazala jedinim spasom, njemu je postalo jasno da tamo nema nikakvu budućnost. “Sav naš naporan rad, sav kapital i sva imovina počeli su iznenada da tonu”, priseća se Kadriu, vidno besan.\nFabrika armature naposletku je privatizovana 2006. Biznismen iz Podujeva, Agim Deshishku, kupio ju je za 2,3 miliona evra. Po Kadriuovom mišljenju, prodajna cena je bila zaprepašćujuće niska. Premda radnici nikada nisu ustanovili tačnu, realnu vrednost fabrike, Kadriu smatra da je, uz sedam hektara zemljišta i sve mašine koje je posedovala, vredela 20 puta više nego ono za šta je prodata.\nOva fabrika spada u grupu od 24 društvenih preduzeća koja su privatizovana posredstvom metode pod nazivom “specijalno odvrtanje” (eng. special spin-off), prema kome su kupci morali da održavaju postojeću aktivnost u kompaniji, da realizuju nekolika ulaganja i zaposle određeni broj radnika. Na osnovu ugovora, Deshishku se obavezao da će uložiti 2,8 miliona evra i u fabrici zaposliti 236 radnika.\nPored toga što nije ispunio ugovorne odredbe, Deshishku je 2014. uhapšen za prevaru, utaju poreza i legalizaciju lažnog sadržaja, sve u vezi sa njegovim aktivnostima u fabrici između 2006. i 2012. Po istom predmetu, službenici Kosovske agencije za privatizacijju, članovi njegovog upravnog odbora i zaposleni u Kancelariji za katastre u Opštini Podujevo, optuženi su da su učestvovali u prevari i zloupotrebi službenog položaja.\nDeshishku je 2019. osuđen za prevaru i utaju poreza, pa se obavezao da isplati odštetu u visini od gotovo 54.000 evra Poreskoj upravi Kosova, iako je oslobođen optužbi za legalizaciju lažnog sadržaja. Ostali optuženi proglašeni su nevinima. Međutim, Apelacioni sud je 2020. vratio predmet na ponovno suđenje. Deshishku je ponovo optužen za legalizaciju lažnog sadržaja, dok se ostali terete za zloupotrebu službenog položaja.\nIstovremeno, Deshishku je 2008. fabriku stavio pod hipoteku Raiffeisen banci, a potom nije izmirio obaveze po kreditu. Već duže učestvuje u pravnoj borbi sa bankom oko vlasništva nad fabrikom. Raiffeisen banka je u imejlu poslatom Kosovu 2.0 navela da još nije potvrđeno vlasništvo banke nad fabrikom, a usled dugoročne zabrane prilaska koju je propisao Osnovni sud u Prištini.\nPreko zarđale ograde tumaraju samo pas lutalica sa svojom štenadi i čuvar kome je dosadno.\nDeshishkua je, kod Specijalne komore Vrhovnog suda, tužio i sindikat fabrike. Iz sindikata tvrde da nije platio radnicima u skladu sa ugovorom o radu te da je na njih vršio pritisak da napuste sindikat. U tekstu objavljenom u Preportru 2012. navodi se da radnici tvrde da su otpušteni u znak odmazde jer su štrajkovali protiv nefer tretmana, kao što su kasne isplate plata i prinuda da obavljaju zadatke koji nisu pokriveni radnim ugovorom.\nPodujevačka fabrika armature već je skoro jednu deceniju zatvorena. Preko zarđale ograde, na traci koja vodi do ulaska u fabriku, tumaraju samo pas lutalica sa svojom štenadi i čuvar kome je dosadno.\nMeđutim, u Kadriuovom sećanju plovi jedna živopisnija slika o nekadašnjem izgledu ovoga mesta. “Radnici su se svakog jutra postrojavali ispred ulaza, čekajući da se upišu. Oko devet smo odlazili u kafeteriju, koja se nalazila tamo sleva”, kaže upirući prstom preko ograde. “Proizvodni pogon bio je zdesna.”\n“Niko na svetu ne može da me ubedi da je privatizacija donela bilo šta dobro ovoj zemlji”, nastavlja Kadriu, dok čuvar sluša sa druge strane ograde. Čuvar, koji je takođe radio u državnom preduzeću i ovim putem nam je savesno poručio, kako mu nalaže posao, da ne možemo da uđemo u zaključanu fabriku, ali i on kao da je imao slično mišljenje. “Niko od nas”, reče, “ne bi ovde bio danas, pred ovom zatvorenom kapijom, da nije privatizacije.”\nSkinuli su putokaz za fabriku\nRamadan Ahmeti se sedamdesetih godina vraćao u rodnu Prištinu da bi tamo proveo praznike nakon troipogodišnjeg rada u automobilskoj fabrici marke Peugeot u Francuskoj. Bio je jedan od 60 radnika sa Kosova koje je Služba za stručno osposobljavanje — socijalistički državni organ zadužen za zapošljavanje — poslala u Francusku.\nVešt u sklapanju automobila, Ahmeti je imao stabilan posao i dobru platu u Peugeotovoj fabrici; da nije bilo njegovog oca, koji ga je kumio da ostane na Kosovu, on bi se ukrcao na voz u Kosovu Polju i vratio u Francusku. Umesto toga, on se zaputio na železničku stanicu da bi zagrlio svoje kolege sa posla i, poštujući očevu želju, počeo da traži posao u Prištini.\nAhmeti je dobio posao, ali nikada nije prestao da žudi za adrenalinom koji nastaje od bučnih fabričkih pogona.\nU to vreme je Radio-televizija Priština (RTP) — prva televizijska stanica na albanskom jeziku u zemlji — počela da radi. Dakle, kada se Ahmeti sastao sa vođom lokalnog sindikata radnika da zatraži posao, ovaj je sugerisao Ahmetiju da tu konkuriše. Ahmeti je dobio posao, ali nikada nije prestao da žudi za adrenalinom koji nastaje od bučnih fabričkih mašina. “U Francuskoj je fabrika proizvodila do 1.600 automobila dnevno, a ja sam sastavljao sve modele Peugeota, od 104 do 504”, priseća se. “Za to sam se obučavao i to sam želeo da radim.”\nUbrzo posle toga je u novinama pročitao da Fabrika amortizera, sa sedištem na obodima Prištine, traži oko novih 150 radnika. Ahmeti je odmah otišao kod direktora fabrike, pa su ga zbog stečenog iskustva odmah zaposlili.\nRamadan Ahmeti: “Vratili smo se da fabriku povratimo iz mrtvih i da tamo zaposlimo našu decu.”\n“Nedavno su uklonili putokaz za fabriku i ne dozvoljavaju nam da uđemo na to zemljište.”\nPrvog radnog dana, Ahmetiju se fabrika učinila kao minijatura u poređenju sa fabrikom Peugeota u Francuskoj. “Kada sam u fabriku ušao prvi put, stekao sam utisak kao da se nalazim u malom skladištu”, Ahmeti se priseća. Navikao je na beskrajne fabričke trake, gde je mogao lako da se izgubi između raznih proizvodnih linija.\nFabrika amortizera bila je tada jedna od najvećih fabrika na Kosovu. Sa više od 1.600 radnika, bila je jedina fabrika u regionu koja je proizvodila široki spektar amortizera za mašine za pranje veša, automobile, autobuse, avione, vozove i tenkove. Mesečna proizvodnja iznosila je više od 300.000. “Proizvodili smo amortizere za mnoge vrste vozila u Jugoslaviji”, kaže Ahmeti, dodajući da su veliki proizvođači automobila, poput Mercedes-Benza, Peugeota i Zastave, spadali u njihove redovne klijente.\nPored amortizera, fabrika je proizvodila delove za razno vojno oružje — za pištolje, automatsko oružje, minobacače — uglavnom za potrebe Jugoslovenske narodne armije.\nAhmeti je radio na raznovrsnim proizvodnim linijama sve do 1989, kada je, zajedno sa ogromnom većinom albanskih radnika, primoran da napusti fabriku nakon proglašenja “specijalnih mera” — što je bila reakcija Miloševićevog režima na povećanje napetosti na Kosovu; drugim rečima, početak dugih i teških devedesetih godina. Procenjuje se da je, u tom periodu, 145.000 Albanaca dobilo otkaz u državnim ustanovama i preduzećima.\nVratio se u fabriku nakon završetka rata 1999, iznenađen što je naišao na skladišta prepuna gotovih proizvoda. “Vratili smo se sa zamišlju da povratimo fabriku iz mrtvih i da tamo zaposlimo našu decu, jer su mnogi radnici bili blizu starosne granice za penziju”, reče Ahmeti. “Dakle, bili smo radosni što proizvodnja nije sasvim stala.”\nEvropska agencija za obnovu je 2001. fabriku stavila na spisak pet preduzeća na Kosovu koja imaju najveći potencijal za oporavak, dok se u izveštaju BIRN-a iz 2016. navodi da je bila “izuzetan primer dobro uloženog truda za obnavljanje proizvodnje nakon sukoba”.\nMeđutim, priča je krenula u drugačijem pravcu. Ahmeti — aktuelni šef nezavisnog sindikata radnika Fabrike amortizera — tvrdi da je upravni odbor fabrike počeo da proneverava sredstva i nepropisno rasprodaje imovinu fabrike.\nUsledila je decenija lošeg upravljanja, male plate i kršenje radnih prava radnika, što je kulminiralo privatizacijom fabrike 2010. “Nijedan radnik nije bio obavešten da je fabrika privatizovana”, kaže Ahmeti. “Nasilno smo odvedeni sa radnog mesta, bez odluke ili obaveštenja.”\nFabrika i njenih nešto više od osam hektara zemljišta prodati su za nešto više od dva miliona evra korporaciji Devolli Group, za koju se smatra da poseduje monopol u brojnim sektorima kosovske privrede. Upravna zgrada fabrike privatizovana je zasebno i kupljena za nešto više od pet miliona evra; kupila ju je firma čije se poslovanje vezuje za gorepomenutu korporaciju.\nSem niske prodajne cene — sindikat radnika je procenio pokretnu imovinu fabrike na 93 miliona nemačkih maraka — desilo se i nekoliko povreda procedure u procesu privatizacije. Premda je tenderska procedura podrazumevala učešće makar tri ponuđača, Devolli Group je osvojio tender iako je njihova ponuda bila jedina. Štaviše, u doba kada je Devolli kupio fabriku, vlasnici kompanije su bili predmet istrage EULEX-a za prevaru, kršenje poverenja, falsifikovanje dokumenata i organizovani kriminal. Pravila Kosovske agencije za privatizaciju (PAK) preciziraju da će ponuđači sa optužnicama biti diskvalifikovani od samog početka.\nKupac je odbio i da ispoštuje ugovorne odredbe. Fabrika je prodata posredstvom specijalnog metoda odvrtanja (spin-off), što znači da se novi vlasnik obavezao da održava isti stepen privredne aktivnosti u narednih pet godina, što se nije desilo.\nJednu deceniju nakon privatizacije, skoro ništa nije ostalo od starih fabričkih prostorija.\nU skupštinskoj raspravi iz 2014, na temu privatizacije Fabrike amortizera, Visar Ymeri, tadašnji član Samoopredeljenja i poslanik u skupštini, izjavio je sledeće: “Ovo je najbolji i najslikovitiji primer kako je proces privatizacije nastavljen i koliku je štetu naneo privrednom potencijalu države. Od proizvodnog pogona, fabrika je svedena na puke zgrade i zemljište.”\nDok je držao govor, Ymeri se osvrnuo na izveštaj koji je sindikat radnika Fabrike amortizera poslao skupštini na razmatranje, a gde se tvrdi da su vlasnici fabrike prisvojili oko 1.000 predmeta pokretne imovine iz fabrike i prodali ih za sedam miliona evra, iako ova imovina prvobitno nije bila predmet uslova za privatizaciju.\nJednu deceniju nakon privatizacije, skoro ništa nije ostalo od starih fabričkih prostorija. Mlađe generacije možda ne znaju da se trenutne kancelarije u koje je smešten Klan Kosova — jedan od najvećih privatnih radiodifuznih kompanija u zemlji — i carinski terminal u vlasništvu Devolli Group-e nalaze na lokaciji na kojoj je nekad počivala fabrika koja je bila simbol kosovske proizvodne moći i industrijskog razvoja.\n“Nedavno su uklonili putokaz za fabriku i ne dozvoljavaju nam da uđemo na imovinu”, kaže Ahmeti.\nIako su radnici ogorčeni i razočarani, njihova maratonska borba za, kako kažu, “odštetu za sav znoj naše mladosti koji smo ostavili u fabrici”, daleko je od svršene.\nOkružen hrpom dokumenata — od kojih je većina požutela i pocepana na krajevima — Ahmeti u ruke uzima najnoviju žalbu sindikata podnetu Instituciji ombudsmana. Radnici, to jest 496 njih, zahtevaju da dobiju pun iznos od 20% od prihoda ostvarenih u prodaji, to jest privatizaciji fabrike, što je njihovo zakonsko pravo.\nPrema PAK-ovim pravilima, radnici imaju pravo na 20% od zarade nastale od privatizacije preduzeća koja su ranije bila u društvenom i državnom vlasništvu, a u kojima su bili zaposleni. Do dana današnjeg, radnici Fabrike amortizera primili su 627.476 evra od ukupno 1,4 miliona evra koji im sleduju od privatizacije fabrike.\nOni i dalje čekaju da im se isplati više od 800.000 evra. Međutim, ovaj iznos bi mogao da se raspodeli broju od 676, a ne 496 radnika, kao što je prvobitno planirano, jer je još oko 180 radnika — uglavnom Srba — dodato na listu korisnika koji će dobiti deo zarade od prodaje fabrike. Ahmeti i sindikat radnika protive se ovoj odluci; oni tvrde da ovi pridodati radnici nisu radili u fabrici posle 1999, što je bio jedan od uslova koji treba da se ispuni da biste dospeli na listu korisnika.\nSem ostalih zahteva, radnici traže da dobiju zaostalih sedam mesečnih plata za rad u fabrici, koje nisu isplaćene ni deceniju kasnije.\nPošto su se birokratske procedure PAK-a i sudski sporovi u pogledu privatizacije fabrike pretvorili u beskrajnu sagu, svakodnevica brojnih radnika prožeta je stalnom borbom protiv siromaštva. “Našli smo se pred beznadežnom ekonomskom situacijom, plovimo od jednog nesigurnog posla do drugog. Recite vi meni, kako biste se osećali da zateknete bivše kolege kako prose ili skupljaju metalne otpatke na ulici?” pita Ahmeti. Zatim sam daje odgovor: “Mislim da nema goreg osećanja od tog.”\nSami ćemo kupiti fabriku\nNebi Jashari je 1973. postao drugi albanski mehanički inženjer zaposlen u Čeličani IMK, poznatijoj kao Fabrika cevi, u njegovom rodnom gradu Uroševcu. Ostalih deset inženjera zaposlenih u fabrici, koja je otvorena samo godinu dana ranije, bili su Srbi.\nJashari se upravo bio vratio iz Rijeke u Hrvatskoj, gde je studirao zahvaljujući državnoj stipendiji. Krajem šezdesetih godina na Tehničkom fakultetu u Prištini nije bilo programa za mehaničko inženjerstvo, pa je tako Jashari, zajedno sa četiri druga albanska studenta sa Kosova, otišao u Hrvatskoj. “Prvo smo hteli da se upišemo u Zagrebu, ali smo promašili rok za podnošenje prijava. Rijeka je bila druga opcija”, kaže Jashari.\nNakon diplomiranja, prvo je postavljen da radi u Energetskoj korporaciji Kosova (KEK) u Obiliću, ali je zatim premešten u Fabriku cevi u Uroševcu, koja je imala oko 1.300 radnika. Fabrika je izgrađena u okviru Metalurškog kombinata Smederevo, koji je proizvodio sirovine od čelika koje su kasnije prerađivane u cevi svih veličina u Uroševcu.\nNebi Jashari: “U Uroševcu je održana velika gozba na dan kada je fabrika otvorena.”\n“Period nakon privatizacije vrlo je potresan. Ponekad čovek mora da potisne neke emocije da bi mogao da nastavi život.”\n“Kosovsko tržište je bilo premalo za proizvode iz fabrike. Imali smo ugovore na više od 20 miliona dolara sa SAD i Turskom”, kaže Jashari, dodajući da su izvozili i u Sovjetski Savez, Mađarsku, Rumuniju, Bugarsku i Italiju.\nTokom osmogodišnjeg angažmana u Fabrici cevi, Jashari je bio zaposlen na raznim položajima i polako se uspinjao uz menadžerske merdevine, postavši tehnički direktor, pa se tako često vraćao u Hrvatsku radi poslovnih obaveza i postdiplomskih studija.\nGodine 1981. bio je sa nekoliko kolega na Zagrebačkom jesenjskom sajmu, kada im se javila ideja o izgradnji nove fabrike na Kosovu. Jashari se sastao sa upravnicima hrvatskog preduzeća za metalotehniku “Đuro Đaković” i sa njima diskutovao o tome kako da najbolje iskoriste sredstva iz Fonda Federacije za kreditiranje bržeg razvoja privredno nedovoljno razvijenih republika i pokrajina, koji je bio namenjen manje razvijenim delovima Jugoslavije — Bosni i Hercegovini, Kosovu, Makedoniji i Crnoj Gori. Prema izveštaju Svetske banke iz 1979, između 1971. i 1975, 70% od ulaganja u osnovna sredstva na Kosovu došlo je iz finansijskih izvora poteklih iz Fonda Federacije za kreditiranje.\nJashari i upravnici “Đure Đakovića” smislili su predlog za novu fabriku koja bi proizvodila izmenjivače toplote, sisteme koji se koriste za prenos toplote između dve tečnosti neophodne za industrijsku proizvodnju. Fabrika je izgrađena posle samo godinu dana. “U Uroševcu je održana velika gozba na dan kada je fabrika otvorena”, priseća se Jashari. “I dalje sam emotivno vezan za fabriku, jer sam učestvovao u svim fazama razvoja i bio sam imenovan za prvog direktora.”\nUpošljavajući oko 200 radnika, fabrika je prvobitno trebalo da proizvodi za potrebe elektrane Kosovo C, koja je trebalo da pravi električnu energiju za jugoslovenske republike van Kosova. Međutim, elektrana Kosovo C nikada nije izgrađena i fabrika je, naposletku, počela da proizvodi izmenjivače toplote, limariju i opremu za navodnjavanje za Trepčine rudnike, KEK i za fabriku betona u Elez Hanu. Proizvode su izvozili i u Hrvatsku i Vojvodinu.\nJashari je radio kao direktor fabrike sve do kraja 1988, kada ga je lokalna vlast naterala da napusti to radno mesto, tvrdeći da srpski radnici nisu hteli da im on bude direktor. “Odluka mi je pala vrlo teško”, kaže Jashari, dodajući da su Srbi činili tek 15% ukupnog broja radnika u fabrici.\n“Radnici su strahovali da će ostati bez posla, ali ih je kupac navukao.” Nebi Jashari\nKasnije se zaposlio u inženjerskom birou i vratio u fabriku deceniju kasnije, na leto 1999, ponovo u svojstvu direktora. “Svi prozori su bili polomljeni od bombi i većina mašina nije bila upotrebljiva kada smo se vratili nakon rata”, kaže Jashari. “Ali uz pomoć 60.000 dojče maraka, koje smo dobili kao donaciju od IOM-a [Međunarodne organizacije za migraciju], uspeli smo da popravimo više od 20 mašina i kupili smo nove, instalirali grejanje i otvorili kafeteriju u fabrici”, dodao je on sa ponosom. Fabrika je ponovo puštena u rad skoro istog trenutka, uglavnom proizvodeći proizvode za potrebe KFOR-a, kampa Bondsteel i Pošte Kosova.\nUprkos oživljavanju fabrike, naizgled neizbežni talas privatizacije zapljusnuo ih je 2005. Prema Jasharijevim rečima, o privatizaciji ranije nije bilo ni govora.\n“Na upravnike fabrike vršen je pritisak da privatizaciju prihvate kao neizbežnu”, rekao je, dodajući da su razni oblici pritiska korišćeni na njima i na sindikatu. “Radnici su strahovali da će ostati bez posla [nakon privatizacije], ali ih je kupac navukao. Moglo se već i čuti iz glasina ko će biti novi vlasnik.”\nJashari je pokušao da organizuje radnike da sami kupe fabriku, ali su njegove ambicije propale. “Na sastanku radničkog saveta, ja sam rekao: ‘Sami ćemo kupiti fabriku. Ko god želi, može da uloži koliko može da priušti.’” Međutim, radnici, koji su skoro 20 godina ulagali svoje vreme i energiju u fabriku, nisu imali kapital za kupovinu fabrike. “Tražiš li to od nas da prodamo kuće?” pitali su Jasharija.\nFabrika i okolno zemljište privatizovani su 2005, kupljeni za oko 1,5 miliona evra vlasnika Samija Musliua.\nIako se fabrika nije zatvorila i radi do dana današnjeg, Jashari uočava da nisu svi radnici zadržali radno mesto. “Od 10 inženjera koji su nekada radili u fabrici, samo ih je dvoje i dalje tamo zaposleno”, kaže.\nJashari je kasnije počeo da radi kao inženjer u privatnim preduzećima, ali dodaje da su mnoge njegove kolege ostale bez posla u kapitalističkoj tržišnoj ekonomiji. “Sada primaju penziju od 70 do 90 evra.”\nNjegove kolege iz Fabrike cevi doživele su još mukotrpnije iskustvo. Od 2018. naovamo održali su oko 130 protesta, a njihov štrajk u trajanju dužem od 600 dana jedan je od najdužih na posleratnom Kosovu.\nRadnici se već skoro 20 godina bore protiv institucija zaduženih za privatizaciju, a usled odluke Opštinskog suda u Uroševcu iz 2002, kojom im je priznato pravo na više od 25 miliona evra u formi odštete za prinudno otpuštanje i neisplaćivanje plata u periodu između 1989. i 1999. Upravni odbor fabrike je odobrio njihov zahtev, ali pošto nisu imali dovoljno sredstava da isplate odštetu radnicima, oni su kazali da će im izdati hartije od vrednosti (obveznice). To znači da bi radnici ostvarili pravo da postanu akcionari u kompaniji ukoliko ona promeni vlasnika.\nMeđutim, 912 radnika nikada nije dobilo nikakvu odštetu, što je dovelo do petogodišnjeg sudskog spora, gde su zahtevi za novčana potraživanja podnošeni od strane sindikata radnika i od strane privatizacijske agencije kojom je ponajviše rukovođeno iz inostranstva, to jest Kosovske poverilačke agencije (KTA). Sa tim se nastavilo do novembra 2007, kada je policija ušla u fabriku i zabranila radnicima da nastave rad tamo. Dan nakon toga, iz KTA su obznanili da je fabrika privatizovana po ceni od 3,6 miliona evra, uprkos tome što su se radnici žalili da je proces bio nezakonit i proizvoljan.\nBivši radnici Fabrike cevi okupljaju se skoro svakoga ponedeljka na glavnom trgu i pričaju o novostima koje se tiču njihove borbe.\nUstavni sud je 2010. presudio da se odluka Opštinskog suda u Uroševcu iz 2002. mora sprovesti i sve je upućivalo na to da je sindikat radnika pobedio po ovom predmetu — ova odluka je obavezala vladu i PAK da isplate odštetu. Ipak, odluka iz 2002. nikada nije sprovedena u delo, zbog čega radnicima nije ostalo ništa drugo nego da neprestano organizuju proteste ispred vladine zgrade i u Uroševcu.\nTadašnja predsednica Ustavnog suda, Arta Rama Hajrizi, 2019. je poslala pismo obaveštenja glavnom državnom tužiocu u kom navodi da se “predmet ne može još smatrati potpuno završenim, jer odluka Suda još nije sprovedena od strane nadležnih organa”; pritom je zatražila od tužioca da se pozabavi ovim pitanjem.\nDo dana današnjeg bivši radnici Fabrike cevi okupljaju se skoro svakoga ponedeljka na glavnom uroševačkom trgu i pričaju o novostima koje se tiču njihove borbe.\n“Period nakon privatizacije vrlo je potresan”, Jashari mi je rekao. “Primer radnika Fabrike cevi jedan je od najbolnijih primera. Ponekad čovek mora da potisne neke emocije da bi mogao da nastavi život.”\nŠta se može spasiti\nKrajem maja 2021. proces privatizacije je prevrnut naglavačke. Na napetoj sednici, Skupština je izglasala raspuštanje upravnog odbora PAK-a, što je prvi korak u pravcu zatvaranja ove agencije.\nNazivajući protekle dve decenije “periodom ekonomskog otuđenja i deindustrijalizacije”, premijer Kurti je rekao da je raspuštanje odbora jedan korak u pravcu uspostavljanja Suverenog fonda, organa koji treba da upravlja državnom imovinom zarad opšteg dobra; u pitanju je i dugogodišnje predizborno obećanje Samoopredeljenja.\nPrema programu aktuelne vlade za 2021-2025, Suvereni fond treba da “preuzme vlasništvo nad strateškom imovinom Republike Kosovo, da je proceni, dozvoli strana ulaganja i omogući pristup stranim tržištima kapitala”.\nŠef nedavno formirane radne grupe, kojoj je povereno osnivanje Suverenog fonda, zove se Besnik Pula; on je profesor politikologije na Univerzitetu Virginia Tech, koji se u svojim istraživanjima bavi komparativnom političkom ekonomijom država Centralne i Istočne Evropi. U izjavi za K2.0, on kaže da Suvereni fond predstavlja novi model strateškog upravljanja imovinom i da će se oslanjati na fond za ulaganja, a ne na ministarske agencije i odbore.\nCilj Suverenog fonda je da preokrene ekonomski model usredsređen na ideju o privatizaciji, koja je dominirala u posleratnom periodu.\n“Iskustva iz međunarodne zajednice pokazuju da je ovakav model mnogo efikasniji od trenutne forme kada je u pitanju poboljšanje menadžerskog kvaliteta u preduzećima, njihov finansijski učinak i omogućavanje pristupa izvorima kapitala”, kaže Pula.\nDržavna preduzeća koja trenutno rade kao akcionarska društva pod okriljem Ministarstva ekonomije — poput Trepče, Energetske korporacije Kosova, Kosovskog telekoma i Pošte Kosova — označena su kao preduzeća koja će biti predata Suverenom fondu na upravljanje, a tu spada i brojna disfunkcionalna i neiskorišćena imovina pod upravom PAK-a.\nKurti smatra ovaj potez “jednom od najvećih privrednih reformi u zemlji od proglašenja nezavisnosti”, gde je cilj Suverenog fonda da preokrene ekonomski model usredsređen na ideju o privatizaciji — koja je dominirala u posleratnom periodu.\nRadna grupa je 17. januara vladi podnela koncept-dokument, u kom je opisana struktura pomenutog fonda.\nIako ideja za osnivanje Suverenog fonda nosi sa sobom obećanje o raskidu sa dvodecenijskim procesom privatizacije, fabrike koje su nestale u privatizaciji i dalje će u životima bivših radnika, ali i u kolektivnom sećanju nacije, imati izvesnu emotivnu težinu.\nNaslovni video: Sovran Nrecaj / K2.0.\nOva priča je napisana uz finansijsku podršku “Balkanskog fonda za demokratiju”, projekta Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država i norveškog Ministarstva spoljnih poslova. Mišljenja iznesena u ovoj priči ne odražavaju nužno stavove norveškog Ministarstva spoljnih poslova, Balkanskog fonda za demokratiju, Nemačkog Maršalovog fonda Sjedinjenih Država ili njihovih partnera.


Rusija predstavlja razornu avijacionu raketu S-13B - 15.07.2021, Sputnik Srbija\nRuski koncern „Tehmaš“ će prvi put na Međunarodnoj vazduhoplovnoj i kosmičkoj izložbi „MAKS-2021“ predstaviti novu avijacionu raketu S-13B sa visokoeksplozivnom bojevom glavom\nGlavni zadatak rakete je uništavanje ranjive vojne tehnike i tehnike u armiranobetonskim skloništima. Raketa S-13B može da probije do šest metara tla ili jedan metar armiranog betona prekrivenog zemljom na dubini od dva do tri metra. Raketa može da uništi do 20 kvadratnih metara piste.Napominje se da je u municiju kalibra 122 milimetara ugrađena pokretačka jedinica zbog kojih raketa ima osobine nevođenih avionskih raketa S-13T i S-13OF. Prvi položaj bloka izaziva trenutnu detonaciju bojeve glave, što omogućava eksploziju na površini, kao kod rakete S-13OF. Preostala dva položaja daju manje ili veće usporavanje, tako da eksplozija može da bude na dubini do šest metara, kao prilikom korišćenja rakete S-13T.Pored toga „Tehmaš“ će prvi put predstaviti makete najnovijih teških višecevnih raketnih lansera „Tosočka“ i inženjerskih sistema daljinskog miniranja „Zemljedelije“, kompanije „Splav“. Pored toga, u združenoj ekspoziciji će biti predstavljeni i višecevni raketni sistemi „Grad" i „Tornado-G", TOS-1A i avionska raketa S-8OFP.Izložba „MAKS-2021“ će biti održana 20-25. jula u Podmoskovlju u Žukovsku. „RIA Novosti“ je generalni medijski partner izložbe, a agencija Sputnjik - zvanični medijski partner.Sve o Rusiji pročitajte ovde.\nBolje napravite nešto slično tomahavku u velikim količinama i nađite način da to onda približite Americi. Napad je najbolja odbrana.\nraketa, izložba, oružje\n13:12 15.07.2021 (Osveženo: 13:13 15.07.2021)\nRuski koncern „Tehmaš“ će prvi put na Međunarodnoj vazduhoplovnoj i kosmičkoj izložbi „MAKS-2021“ predstaviti novu avijacionu raketu S-13B sa visokoeksplozivnom bojevom glavom, saopštila je pres služba kompanije.\n„Centralna ekspozicija u paviljonu holdinga ‘Tehnodinamika’ će biti projekat Novosibirske fabrike veštačkih vlakana koja će predstaviti prvu nevođenu avionsku raketu S-13B sa povećanom efikasnosti“, navodi se u saopštenju.\nGlavni zadatak rakete je uništavanje ranjive vojne tehnike i tehnike u armiranobetonskim skloništima. Raketa S-13B može da probije do šest metara tla ili jedan metar armiranog betona prekrivenog zemljom na dubini od dva do tri metra. Raketa može da uništi do 20 kvadratnih metara piste.\nNapominje se da je u municiju kalibra 122 milimetara ugrađena pokretačka jedinica zbog kojih raketa ima osobine nevođenih avionskih raketa S-13T i S-13OF. Prvi položaj bloka izaziva trenutnu detonaciju bojeve glave, što omogućava eksploziju na površini, kao kod rakete S-13OF. Preostala dva položaja daju manje ili veće usporavanje, tako da eksplozija može da bude na dubini do šest metara, kao prilikom korišćenja rakete S-13T.\nPored toga „Tehmaš“ će prvi put predstaviti makete najnovijih teških višecevnih raketnih lansera „Tosočka“ i inženjerskih sistema daljinskog miniranja „Zemljedelije“, kompanije „Splav“. Pored toga, u združenoj ekspoziciji će biti predstavljeni i višecevni raketni sistemi „Grad" i „Tornado-G", TOS-1A i avionska raketa S-8OFP.\nIzložba „MAKS-2021“ će biti održana 20-25. jula u Podmoskovlju u Žukovsku. „RIA Novosti“ je generalni medijski partner izložbe, a agencija Sputnjik - zvanični medijski partner.\n15 Jul, 16:311


ILI JESI ILI NISI Sa Ćurčićem ništa novo, bleda Srbija izgubila od Poljske!\n23.03.2016. 22:38 > 23:28\nFudbaleri Srbije izgubili su od Poljske na gostovanju sa 1:0 (1:0), pošto su domaćini u Poznanju bili zadovoljni golom Blažikovskog u 28. minutu.\n"Ili jesi ili nisi", rekao je selektor Radovan Ćurčić pre meča. Izgleda da ipak nije, što je potvrdila utakmica u kojoj je samo Adem Ljajić bio svetla tačka, a ništa nije dalo bilo kakve pomake što se tiče igre.\nPosle potresa u reprezentacija zbog loših odnosa Nemanje Gudelja i Dušana Tadića sa selektorom Radovanom Ćurčićem, "orlovi" su počeli obećavajuće na gostovanju Poljske, ali je to bila lažna nada.\nJedan dobar prodor Kostića doneo je slobodan udarac, Adem Ljajić izveo ga je odlično i zatresao prečku, dok je Branislav Ivanović zbog loše procene pada lopte prerano skočio i upropastio zicer.\nAdem Ljajić igrao je solidno u prvih 20 minuta, razigravao i tražio loptu, šutirao sa distance još nekoliko puta, a onda se ušlo u sporiji ritam. Poljaci su igrali strpljivo, iako su nailazili na blok pri šutu sa distance, nije bilo protoka lopte ni po bokovima, a onda je prva prava šansa pretvorena u pogodak.\nLevandovski je izbacio Ivanovića iz ravnoteže sa leve strane, posle ubacivanje lopte intervenisao je Maksimović, ali pravo na nogu Blažikovskom za lep gol sa 15 metara.\nDebitant Stojiljković nije se snašao, bio je potpuno neprimetan pred golom Poljske, a drugo poluvreme počelo je sa dve dobre šanse.\nKostić je posle izbegnute ofsajd zamke loše primio loptu i samo je prosledio u ruke golmanu, dok su "orlovi" imali sreće u nastavku. Milik je pogodio stativu iskosa sa desne strane, a lopta je u povratku pogodila Stojkovića i odbila mu se u naručje.\nKada je došlo vreme za promene, mesto Stojiljkovića zauzeo je Filip Đuričić, Sulejmani je dobio šansu umesto Zorana Tošića, a domaćini su se zadovoljili čekanjem kontri.\nSve dalje pretvorilo se u seckanje igre revijom izmena, šansu su dobili Nemanja Maksimović, Mladenović i Brašanac umesto Milivojevića, Kostića i Matića, u Poljskoj je za 45 minuta napravljeno šest izmena.\nSamo je u 89. minutu Rajković posle kornera uzdrmao prečku, a iz nove šanse Ivanović je očajno zahvatio loptu i poslao je visoko preko prečke.\nStadion: INEA Gledalaca: Preko 40.000 Sudija: A. Harkam (Austrija)\nPoljska: Fabijanski (od 46. Šćešnji), Pišček, Glik, Salamon (od 87. Pazdan), Ribus, Kričovijak (od 76. Jodlovec), Zjelinski (od 83. Borisijuk), Grosicki (od 76. Kapuska), Blažikovski, Milik, Levandovski (od 73. Levandovski)\nSrbija: Stojković, Kolarov, Ni. Maksimović (od 90+1 Spajić), Rajković, Ivanović, Matić (od 85. Brašanac), Milivojević (od 74. Ne. Maksimović), Ljajić, Tošić, Kostić (od 78. Mladenović), Stojiljković (od 56. Đuričić)\nPartizanova MEČ LOPTA ZA EVROPSKO PROLEĆE, Gent srušio Anortozis, crno-bele čeka direktan dvoboj sa Belgijancima za prvo mesto


Preprojektovanje Doma za stare u Gradcu | Patak Online – Valjevo vesti\nPreprojektovanje Doma za stare u Gradcu\nVALJEVO – Kancelarija za javna ulaganja Srbije najavila je da preprojektovanje Doma za stare u Valjevu čija izgradnja je počela pre više od deset godina zahvaljujući donaciji Japana od 2,5 miliona evra.\nNajpre je Kancelarija pokrenula postupak javne nabavke za preprojektovanje Doma i izradu projektno-tehničke dokumentacije za izvođenje radova na objektu nazvanom „Ustanova za odrasle i starije”, a nakon tog sprovedenog postupka zaključen je ugovor sa konzorcijumom, tako da je u toku procedura ishodovanja lokacijskih uslova da bi se pristupilo izradi Projekta za građevinsku dozvolu.\nInače, idejno rešenje o novom izgledu Doma za stare dostavljeno je nadležnima u Vladi i Ministarstvu, Gradskoj upravi i Centru za socijalni rad u Valjevu. Projektni zadatak u konkursnoj dokumentaciji je dodatak dnevnog boravka inkluzivnog tipa za starije i druge socijalno ugrožene grupe, decu i odrasle. Takvo prihvatilište planirano je za 30 korisnika, a bilo bi dozidano i obuhvatalo ambulantu, dnevni boravak, trpezariju sa kuhinjom i stanove za smeštaj beskućnika, pa bi novoprojektovani Dom za stare nio namenjen za smeštaj i brigu o 130 korisnika.\nKancelarija za javna ulaganja je objasnila da preprojektovanje Doma za stare podrazumeva i sanaciju i usklađivanje sa postojećim zakonskim propisima, s obzirom da je gradnja počela pre deset godina. Na osnovu toga može se utvrditi koliko je još novca potrebno za finiš, a prve procene govore da je reč o sumi od oko 500 miliona dinara.\nPrethodni članak Start i cilj na Vojvodinom trgu\nSledeći članak Počinje polaganje male mature


Završen 27. KotorArt Kotorski Festival pozorišta za djecu – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Društvo / Završen 27. KotorArt Kotorski Festival pozorišta za djecu\n– Nagrada za najbolju predstavu – FERAL u produkciji Teatra Tortoise in a Nutshell i Pozorišta Cumbernauld iz Škotske\n– Nagrada za najbolju režiju – Ross Mackay, za predstavu FERAL u produkciji Teatra Tortoise in a Nutshell i Pozorišta Cumbernauld iz Škotske\n– Nagrada za izvrsnu izvedbu – Josse Vessies, Cat Smits i Tim Velraeds, za lutkarsku animaciju u predstavi „Monstrumi“ Trupe Duda Paiva i Teatra Korzo iz Holandije\n– Nagrada za izvrsnu izvedbu – Stefan Bundalo i Aleksandar Milković, za partnerski odnos u predstavi „Pitam se, pitam, koliko sam bitan“ Pozorišta Boško Buha\n– Nagrada za autorski rad – Siri Dybwik, za koncept predstave „Buji Paji“ Dybwikdans-a i Dansenshus-a iz Norveške\n– Nagrada za autorski rad – Milena Depolo, za dramaturgiju u predstavi „Pitam se, pitam, koliko sam bitan“ Pozorišta Boško Buha\n– Nagrada za autorski rad – Anđelka Nikolić za autorski pristup epskoj tradiciji u predstavi „Epske igrice: Zidanje Skadra“ Umjetničke grupe Hop.La! i Bitef teatra iz Srbije\n– Nagrada Žirija grada – LEPOTICA I ZVER Pozorišta mladih Novi Sad iz Srbije\n– Specijalna nagrada „Dragan Radulović“ koju dodjeljuje Dječiji žiri – ravnopravno dvijema predstavama: MALI PIRAT Gradskog pozorišta Podgorica i Centra za kulturu Tivat (Crna Gora) i 2062 Karle Kracht i Andresa Beladieza iz Španije\n– Nagrada ASSITEJ-a za najbolji dramski tekst za djecu i mlade – „Karta za Ameriku“ autorke Ksenije Popović\nIspovijest prvog pacijenta koji se OPORAVIO OD OPAKOG VIRUSA: Nisam mogao da se pomjerim, ozdravio sam samo iz JEDNOG RAZLOGA\nODMAZDA: Vođe škaljaraca ubijene zbog likvidacije KUMA VOĐE SUPARNIČKOG klana?\nAKCIJA “KLAP”: Danas uhapšeno još 10 službenika Poreske uprave i Ministarstva finansija\nSASTANAK OPOZICIJE KOD AMFILOHIJA: Nije bilo priče o “narodnoj listi” koju bi podržala Crkva\nPodgorica i Tuzi bez dogovora o podjeli imovine - https://t.co/4efWDNRmUJ https://t.co/7pEqqcXOhp6 sati ago\nUSVOJE TUŽBENI ZAHTJEV: Safet Kalić dobio još 173.000 eura - https://t.co/MlsSmeLM09 https://t.co/0jd6X694bs6 sati ago\nSNAŽAN ZEMLJOTRES U TURSKOJ: Poginulo 14 osoba, više od 300 povrijeđenih (VIDEO) - https://t.co/re2liyrBnJ https://t.co/EqF2wih7vZ6 sati ago\nSTRUGAR ZBOG MILICE NAČINIO DRASTIČAN KORAK! Njih dvoje se ne razdvajaju, a evo kako provode vrijeme -… https://t.co/Ohq64McIIU6 sati ago\n"UŠAO SAM U ŠUPU, ALI DJECU NISAM VIDIO" Potresne priče svjedoka požara u kojem su stradali Dušica (8) i Miloš (10)… https://t.co/rdxNRhN3VF6 sati ago


Dragomir Milošević osuđen na 33 godina zatvora za zločine počinjene u Sarajevu | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nDragomir Milošević osuđen na 33 godina zatvora za zločine počinjene u Sarajevu\nHaag, 12. decembar 2007.\nMeđunarodni sud je danas proglasio Dragomira Miloševića, bivšeg generala vojske bosanskih Srba, krivim za više krivičnih djela počinjenih protiv civila tokom posljednjih mjeseci opsade Sarajeva, koja je trajala od 1992. do 1995. godine. Pretresno vijeće ga je osudilo na 33 godina zatvora.\nMilošević je proglašen krivim za zločine protiv čovječnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja. Osuđen je po pet tačaka za teror, ubistvo i nečovječno postupanje tokom kampanje snajperskog djelovanja i granatiranja u kojoj je povrijeđen i ubijen veliki broj civila u bosanskoj prijestonici pod opsadom. Dvije tačke za protivpravne napade na civile su odbačene.\nU sažetku presude Pretresno vijeće je zaključilo da je Sarajevsko-romanijski korpus (SRK) vojske bosanskih Srba (VRS) pod komandom Dragomira Miloševića okružio i opsjedao grad Sarajevo duže od 15 mjeseci, do kraja sukoba u novembru 1995. godine. Pretresno vijeće je zaključilo da je SRK koristio nekoliko metoda da bi ostvario svoju kampanju, uključujući snajpersko djelovanje i granatiranje iz minobacača. Vijeće je napomenulo da je više svjedoka svjedočilo da "..u Sarajevu nije bilo sigurnog mjesta; Svako je mogao poginuti ili biti ranjen bilo gdje i bilo kada."\nU sažetku presude Pretresno vijeće je zaključilo da je SRK pod komandom Dragomira Miloševića koristio modifikovane avionske bombe, napominjući da su one "izrazito neprecizno oružje velike razorne moći."\nZaključeno je da je korištenje minobacača prouzrokovalo brojne pogibije i ranjavanja među civilnim stanovništvom Sarajeva. Pretresno vijeće je naglasilo da je incident na pijaci Markale 28. avgusta 1995. godine, u kojem je poginulo 34, a ranjeno 78 civila, bio jedan od najgnusnijih. Pretresno vijeće je zaključilo da je pijacu Markale granatirala VRS. Ono je odbacilo argument odbrane da je granatiranje pijace Markale inscenirano od strane Armije Bosne i Hercegovine (ABiH).\nKao komandant SRK, Milošević ".je bio na čelu čvrsto uspostavljenog komandnog lanca .", obezbijedivši da uvijek ".raspolaže ažurnim informacijama o aktivnostima svojih jedinica." Sažetak presude pominje jednu konkretnu zapovijest koju je Milošević izdao 6. aprila 1995. u kojoj je naredio Ilidžanskoj brigadi da ".odmah pripremi lanser sa jednom avionskom bombom i prenese bombu za lansiranje. [.] U Hrasnici ili Sokolović Koloniji izabrati najunosniji cilj gdje bi bile najveće ljudske i materijalne žrtve".\nPretresno vijeće je zaključilo da "..je optuženi zloupotrebljavao svoj položaj i da je svojim naređenjima planirao i nalagao teška i sistematska kršenja međunarodnog humanitarnog prava. Štaviše, optuženi je redovno koristio izrazito neprecizno oružje velike razorne moći, odnosno modifikovane avionske bombe." Pretresno vijeće je uzelo u obzir višekratno korištenje tog oružja kao otežavajuću okolnost pri izricanju kazne, naglasivši da se višekratnim korištenjem modifikovanih avionskih bombi Milošević igrao sa životima sarajevskih civila.\nDragomir Milošević je preuzeo komandu nad SRK od Stanislava Galića 1994. godine. Galiću je suđeno pred MKSJ-om za krivična dijela počinjena tokom opsade Sarajeva i u novembru 2006. godine odlukom Žalbenog vijeća osuđen je na doživotnu kaznu zatvora za zločine protiv čovječnosti i kršenja zakona i običaja ratovanja.\nDragomir Milošević se predao Međunarodnom sudu 3. decembra 2004. godine. Suđenje je započelo 11. januara 2007., a završne riječi su iznijete 9. i 10. oktobra 2007. godine.\nCjelokupni tekst sažetka presude možete naći na slijedećim stranicama:


Mallorca: smeštaj za odmori i domovi - Balearski otoci, Španija | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Mallorca\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Mallorca\nU Vila, Finca rústica con piscinaAutentična kuća na Mallorcanu stara oko 100 godina i dobro očuvana. Nalazi se na imanju koje pruža potpuni mir i privatnost, dok je veoma dobro povezano sa glavnim turističkim atrakcijama, kao što su plaže Puerto de Pollença, neverovatna Kala San Vicente, slikovito selo Pollença... Tokom boravka možete da uživate u velikoj bašti i bazenu, pored udobnog boravka.\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Mallorca\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Mallorca\nApartamento 2º - Playa Puerto de Pollensa


kk kakanj | OKK "Sloboda" Tuzla\n12 Results for tag: kk kakanj\nXXI kolo Prvenstva BiH: Sloboda gost u Kaknju\nVečeras, 12.03.2019. godine naš Klub igra utakmicu XXI kola prvenstva Bosne i Hercegovine protiv ekipe KK Kakanj. Utakmica se igra u S.D. „ Kakanj“ u Kaknju sa početkom u 18:30. OKK Sloboda\tViše\nSloboda pobijedila Kakanj u 10. kolu\nSinoć je u Mejdanu OKK Sloboda Tuzla pobijedila KK Kakanj rezultatom 85:70. Uzbudljivu utakmicu su domaći košarkaši otvorili sa prednosti koja se nakon sredine prvog perioda istopila te su gosti preuzeli vodstvo. Slobodini prvotimci sredinom drugog perioda ponovo prelaze u vodstvo koje tokom ostatka utakmice kontinuirano zadržavaju. Zahvalju...\tViše\nOdržana press konferencija povodom utakmice sa KK Kakanj\nDanas je u prostorijama Kluba održana press konferencija povodom utakmice 10. kola Prvenstva BiH, protiv ekipe KK Kakanj, koja se igra u SKPC Mejdan, u subotu 22.12.2018. godine sa početkom u 19:30. Na press konferenciji su bili prisutni trener Pandža Josip, prvotimac Čerkezović Emir i član UO Kluba Elezović Jasenko. Trener Pandža, je istakao da ...\tViše\nTag: kk kakanj


Dan online - Srbija: Dogovor o ZSO mrtvo slovo na papiru - 2018-03-18\nSvih šest od 15 tačaka iz Briselskog sporazuma o formiranju Zajednice srpskih opština ostale su mrtvo slovo na papiru, rekao je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić u jučerašnjem obraćanju naciji. Prema njegovim riječima, Srbija je svoje obaveze ispunila i pet godina pokušava da dođe do mira i rješenja za kosovsko-metohijski čvor.\n-Srbiji se ne piše dobro ako se ne dođe do rješenja za Kosovo, rekao je Vučić, prenosi RTS.\nOn je na konferenciju za novinare donio primjerak Briselskog sporazuma i istakao da se taj dokument sastoji od 15 tačaka, a prvih šest je posvećeno formiranju Zajednice srpskih opština (ZSO).\n-Svih šest tačaka ostale su mrtvo slovo na papiru, jer pet godina niko nije želio da to sprovede. Ne samo da Albanci to nijesu željeli, to je očigledno, nismo vjerovali da će bilo šta uraditi u srpsku korist, već smo očekivali da će EU biti garant. Da je EU željela da ZSO bude sprovedena u djelo, da su to htjeli drugi faktori međunarodne zajednice, njihov uslov za viznu liberalizaciju za Kosovo ne bi bio demarkacija, već formiranje ZSO- rekao je Vučić.\nIstakao je da je Srbija svoje obaveze ispunila.\n-To niko ne kaže, već se uvijek prozivaju dvije strane. Neću nikome to da dozvolim, svaki dan će imati reakciju predsjednika i drugih organa ako budu govorili o dvjema stranama i podjednakom ispunjavanju obaveza- poručio je predsjednik Srbije.\nVučić je rekao da u Brisel, na nastavak dijaloga sa Prištinom 23. maja, ide bez ikakvih očekivanja, a da je njegov posao da štiti interese Srbije.\n-Mi čekamo formiranje Zajednice srpskih opština ili ponudu za kompromisno rješenje kosovskog problema. Nemamo više šta novo da uradimo za bilo koga, osim da čekamo formiranje ZSO, ili da čekamo ponudu za kompromisno rješenje kosovskog problema - rekao je Vučić.\nNa pitanje da li ostaje pri stavu da će u aprilu izaći sa predlogom rješenja za KiM, Vučić je odgovorio da ostaje pri svemu što je govorio, ali i da će uvijek za sebe zadržati mogućnost da zbog specifičnosti spoljnopolitičke situacije nešto ubrza ili uspori.\n-To ću svakako uraditi i naravno preuzeti odgovornost na sebe. Nastavićemo razgovore s Albancima, da pokušamo da riješimo naše probleme, bez obzira na to što im ništa ne vjerujem. Ali, mi nemamo drugi izbor - rekao je Vučić.\nOn je pozvao Srbe sa Kosova i Metohije da ne učestvuju u formiraju vojske Kosova.\nVučić je na pres-konferenciji rekao da vlasti u Prištini idu po srpskim sredinama i potkupljuju srpske mladiće da bi išli u njihovu vojsku.\nPovodom izjave američkog ambasadora Vilijama Montgomerija da Srbija ne treba da prihvati formiranje vojske Kosova ni po koju cijenu, već da insistira na prvobitnom stavu SAD po tom pitanju, a to je,,ne“ vojsci Kosova, Vučić je zahvalio Montgomeriju na korektnom pristupu.\nDodao je da nije želio da reaguje na opasku američkog zvaničnika Vesa Mičela da kosovska vojska, u kojoj će da budu Srbi, neće biti prijetnja Srbiji.\n-Stvarno? Na teritoriji Srbije formirate tuđu vojsku, u koju ćete da uključite i Srbe... Šta, kao u vrijeme Austrougarske i Turske, da se bijemo Srbi protiv Srba- upitao je Vučić.\nZato je pozvao Srbe da ne učestvuju u formiranju vojske Kosova, i one sa juga i one sa sjevera pokrajine, i da tako pomognu u rješavanju kosovskog problema.\n-Da se ponašaju odgovorno, brinu o sebi i svojoj bezbjednosti, ali ne da učestvuju u formiranju državnih organa neke druge države, a da sa Srbijom nije postignut dogovor o bilo kojem pitanju- naglasio je Vučić.M.Nj.\nVučić je rekao da ne može da govori o detaljima u vezi sa istragom ubistvu Olivera Ivanovića i da će za 15 dana srpske nadležne službe objaviti šta su saznale, a šta ne mogu da saznaju.\n-Nijesam želeo danas da govorim o tome, da mi neko ne kaže da zloupotrebljavam tragediju. Službe će da govore za dvije nedjelje, šta su saznali i šta ne mogu da saznaju i ne mislim da će se neki mnogo čime iznenaditi. Iznenadiće se oni koji su znali krivca unaprijed- rekao je Vučić.


Za 200.000 djece onemogućen početak školske godine u Gazi – Minber\nkol. 25, 2015 at 1:08 pm\nZa 200.000 djece onemogućen početak školske godine u Gazi\nZa više od 200.000 djece onemogućen je povratak u novu školsku godinu u ponedjeljak u pojasu Gaze zbog štrajka prosvjetnih radnika i osoblja u obrazovanju, koji osuđuju nedostatak sredstava, konstatirali su novinari agencije AFP.\nHiljade profesora, asistenata i administrativnog osoblja je demonstriralo ispred sjedišta agencije Ujedinjenih nacija za palestinske izbjeglice (UNRWA), zaposlenici su mahali transparentima sa sloganima “Ne dirajte u prava izbjeglica, bilo da su studenti ili zaposlenici”.\nSindikat osoblja UNRWA-e je pozvao na zaustavljanje, dok dio zaposlenika rizikuje da se nađe na tehničkoj nezaposlenosti zbog nedostatka novca.\nOva odluka je konačno zamrznuta, zbog novih donacija. Međutim, zaposlenici UNRWA-e traže njihovo anuliranje.