KRIVOKAPIĆ BRUTALNO PRIZEMLJIO MILA - TI SE NEĆEŠ VRATITI! Možda je moja vlada pred padom, ali... ĐUKANOVIĆ IŠAMARAN KAO NIKAD! - Informer Ad\n19:58 Balkan 0\nIN4S.net | 02. 12. 2021.\nPoslednjih dana svedočimo horskom naricanju predsednika DPS-a (na korak od ostavke) - M.Đ., bivšeg potpredsednika i poslanika - D.M. (u dubokoj ostavci) i nekolicine „taster" partijskih omladinaca i gestikulirajućih prototipa svoga gospodara, kako pokušavaju održati u životu ideju o navodnom političkom uskrsnuću DPS\nIz Kabineta premijera Zdravka Krivokapića, reagovali su na najave predstavnika palog režima da imaju većinu za izglasavanje nepoverenja Vladi.\nSRBI SU IZIGRANI?! ABAZOVIĆ RUŠI VLADU, HOĆE NOVE IZBORE?! Dritan tvrdi da se Milo i DPS neće vratiti, ali i da ga ne interesuje me šta misli DF!\nKATNIĆ ODBIO ZAHTEV BELIVUKA I MILJKOVIĆA! Ono što je Nevolja na saslušanju zatražio nije bilo predviđeno propisima! sledeća vest\nNjihovo reagovanje prenosimo integralno.\n"Poslednjih dana svedočimo horskom naricanju predsednika DPS-a (na korak od ostavke) - M. Đ., bivšeg potpredsednika i poslanika - D. M. (u dubokoj ostavci) i nekolicine "taster" partijskih omladinaca i gestikulirajućih prototipa svoga gospodara, kako pokušavaju održati u životu ideju o navodnom političkom uskrsnuću DPS.\nPredsednik DPS-a (na korak od ostavke) nam poručuje kako je vreme ove Vlade „vreme propadanja Crne Gore". Po strani što Svetska banka i Evropska banka za obnovu i razvoj procenjuju da će rast crnogorske ekonomije u ovoj godini biti najveći u Evropi - između 12 i 13%; po strani što je ova Vlada pripremila program koji će omogućiti minimalnu zaradu od 450 evra i prosečnu platu od 700 evea; po strani to što je zahvaljujući hedžing aranžmanu sa dve evropske i dve američke banke, ova Vlada zaštitila državu od valutnog rizika, u koji je dovedena zahvaljujući DPS-u, te smanjila kreditnu kamatu za autoput sa 2% u dolarima na 0,88% u evrima; po strani to što je ova Vlada, u desetinama slučajeva, zaštitila državu i građane od porodičnih monopola, nepotizma i štetočinstava prethodne vlasti…\nDakle, po strani sve navedeno, naspram burlesknog pozivanja predsednika DPS-a (na korak od ostavke) na Izveštaj Evropske komisije (!) koji - zamislite - u prvi plan ističe sramotnu aferu „Koverta?, čiji su glavni akteri upravo on i generalni sekretar njegove službe, bivši gradonačelnik Podgorice - M.S. Miriše na licemerje? Podsećanja radi, predsednik DPS-a (na korak od ostavke) je isti onaj čovjek koji je u poslednjih godinu dana, sve svoje resurse upregnuo u svrhu propagandne podvale da je ova Vlada „proruska i antizapadna?.\nAMERI POBESNELI NA LUKAŠENKA, JER PODRŽAVA I PUTINA, A NE NJIH! Šta reći, dijagnoza za ovakav "kvrc u glavi" ne postoji!\nMeđutim, čitajući Izveštaj Evropske komisije, M. Đ. verovatno zažmuri ili okrene glavu (?) kada dođe do dela u kom je decidno zapisano da je vanjska politika Crne Gore u potpunosti - dakle stoprocentno - usklađena sa vanjsko-bezbednosnom politikom Evropske unije. U tom smislu, predsedniku DPS-a savetujemo manje selektivnosti i želimo mu uspešne zimske pripreme za ostavku. Ne u Majamiju, ne u Dubaiju, ne na Britanskim Devičanskim Ostrvima, već u Crnoj Gori.\nSa druge strane, bivši potpredsednik DPS-a i poslanik D. M. „ubedljivo", baš kao sa gumna prošlog leta, računajući valjda na kolektivnu amneziju crnogorskih građana, poručuje da je ova Vlada „nesposobna" i da „svaki dan ove Vlade donosi nesagledivu štetu po našu ekonomiju".\nOvo saopštava neko, čiji je kabinet ostavio praznu kasu i razvaljenu ekonomiju postojećoj Vladi, prethodno nas zaduživši za preko milijardu evra. O (ne)sposobnosti govori čovjek čija je Vlada proizvela 100 miliona nepredviđenih troškova u vreme izgradnje prve deonice autoputa, pomerala rokove za završetak radova, ostavila Montenegro Airlines u dugovima od 160 miliona, devastirala „Plantaže", dodeljivala koncesije za male hidroelektrane privilegovanim pojedincima, dodeljivala stanove partijskim funkcionerima sa mesečnim ratama od 30 ili 40 evra, donosila „interne" odluke, dok je iz kase Elektroprivrede prenosila KAP-u - 17 miliona evra.\nO „nesposobnosti" govori čovek čija je Vlada odgovorna za najveći ekonomski pad u Evropi prošle godine, od čak 15,3%; Vlada koja je ostvarila svega 13% prihoda od turizma u odnosu na 2019. godinu, dok su naše komšije Hrvatska i Albanija ostvarile preko 50% prihoda. Da ne podsećamo na činjenicu da je u vrijeme prethodne Vlade prisluškivano čak i Specijalno državno tužilaštvo. Iz opisane umišljenosti poslanika D.M. vidimo, kao moguće, dve opcije: ili je Duško Marković u vrijeme svoje političke izolacije razvio neočekivani talenat za pisanje humoresknih bajki, ili je zaista tačna glasina da se u ekonomiju i finansije razume kao u treću ligu lihtenštajnskog kartinga.\n„Taster" partijski omladinci i gestikulirajući prototipi svoga gospodara pak najavljuju da imaju većinu za smenu Vlade. To je ista ona većina koju su najavljivali da će imati 30. avgusta prošle godine, ili ista ona ubeđenost da se ustoličenje crnogorskog mitropolita neće dogoditi na Cetinju. Kako i tada, tako i danas, omladinci govore „istinu" po diktatu, u susret lokalnim izborima, pokušavajući da ubede građane Mojkovca, Cetinja i Petnjice, a posledično i ostatak Crne Gore, da će se DPS ipak vratiti.\nUoči 30. avgusta, crnogorski građani su leto 2020. godine provodili uz pesmu „Pada vlada". U susret 4. decembru, kroz zimu 2021. godine provejava pesma istog autora, jednako sugestivna i jednako tačna:\n'To je bilo davno, pa se niko ne seća. Rode nestale, jednog proleća. Vratiće se, kažu ljudi, ove godine. Ove godine, il' dogodine. A ti…ti se nećeš vratiti.',„ poručili su.\n22:37 Balkan 0\nZASTRAŠUJUĆA REALNOST! Crna Gora na mapi zemalja iz kojih se KRIJUMČARE PSI - građani SVE VIŠE prijavljuju nestanak životinja!\nInformer.rs/CDM | Subota, 27. 11. 2021.\n14:11 Balkan 1\nMILO IZVREĐAO RUSIJU NA BALKANSKOM FORUMU! Đukanović nije birao način da se ušlihta EU, pa udario na Moskvu... Ovo bi moglo skupo da ga košta!\ninformer.rs/borba.me | Subota, 27. 11. 2021.\nCRNA GORA NA NOGAMA, KO JE PATRIJARHA PORFIRIJA I MITROPOLITA JONIKIJA HTEO DA PRERUŠI U MEDICIARE, KAKO BI PROŠLI BELVEDER! Krivokapić i šef policije odbili da pričaju o tome!\nIN4S.net | Sreda, 24. 11. 2021.\n19:39 Planeta 1\nSRBI PREVARENI, NIŠTA OD POPISA U CRNOJ GORI! Krivokapić predao Monstat DPS-u, DF najavio svođenje računa!\ninformer.rs/borba.me | Subota, 20. 11. 2021.\nVlada Milo Đukanović Crna Gora brutalno zdravko krivokapić šamarična\nON JE POBEDIO MILA! Ko je Zdravko Krivokapić, lider opozicije u Crnoj Gori koji je podržao litije i SPC, a u istorijskom trijumfu ostao hladne glave?\nKRIVOKAPIĆ, BEČIĆ I ABAZOVIĆ VEĆ PRAVE VLADU! OVO SU ČETIRI PRINCIPA BUDUĆE VLASTI! Nema čekanja, ne sme se dati šansa Milu da...\nZDRAVKO KRIVOKAPIĆ JASAN: NOVA VLAST, A ĐUKANOVIĆ PREDSEDNIK? TO NE TREBA CRNOJ GORI! Milovi planovi pali kao kula od karata!\nĐACI OVE SREDNJE ŠKOLE NE IDU NA MATURSKO SLAVLJE! Razlog će vas rasplakati


Počelo zajedničko rusko-tursko vojno patroliranje u sirijskoj regiji Idlib | Geopolitika News\nAutor: Zoran Meter\t ožu. 08, 2019\nI dok Sjedinjene Države posljednjih mjeseci i dana snažno pritišću Tursku da odustane od posla s Rusijom oko kupnje ruskog PZO sustava S-400, s kojim ciljem je prije tri dana u Ankaru ponovo došla i visoka delegacija State Departmenta, uključno i posebnog Trumpovog izaslanika za Siriju, čini se kako taj američki pokušaj, u kojem se koriste sve političko-diplomatske metode i kombinatorike (od davanja ustupaka do prijetnji sankcijama i embarga na izvoz američkog oružja) i definitivno (p)ostaje „sizifov posao“.\nNaime, osim što je danas turski ministar obrane Hulusi Akar najavio kako se sustavi S-400 počinju razmještati na teritoriju Turske u listopadu ove godine (njihova isporuka očekuje se u lipnju i srpnju, op. ZM.), i najnovija vijest potvrđuje tezu o tome da rusko-turska suradnja ide dalje. Evo o čemu se radi:\nU okviru postignutog dogovora s Rusijom 2018.g. u Sočiju, turske oružane snage počele su u petak, 8. ožujka, patroliranje u zoni deeskalacije Idlib, na sjevero-zapadu Sirije.\nTurski ministar obrane Hulusi Akar izjavio je kako se patroliranje obavlja zajedno s ruskim vojnicima. „Moskva će vršiti patroliranje izvan granice Idliba, a Ankara u zonama iz kojih je bilo povučeno oružje terorista“, kazao je turski šef obrane.\nPodsjećamo: turski predsjednik RecepTayyip Erdogan je 14. prosinca u Sočiju izrazio zadovoljstvo pozitivnim stavom Moskve o ideji uspostave zone sigurnosti na sjeveru Sirije. Prethodno su se, 17. rujna 2018.g., Erdogan i Vladimir Putin dogovorili o uspostavi demilitarizirane zone u Idlibu, u dubini od 15-20 kilometara od linije razdvajanja snaga sirijske vojske i tzv. oružane oporbe, a koja je trebala startati još 15. listopada. Međutim, Ankara je imala puno problema s tamošnjim oružanim organizacijama koje su pod nadzorom Saudijske Arabije i koje su se takvom rusko-turskom scenariju protivile. Međutim, očito je kako su se stvari uspjele razriješiti (nedvojbeno su tome pridonijeli i intenzivni kontakti na relaciji Moskva-Rijad) u korist realizacije sporazuma između Moskve i Ankare, vezano uz to posljednje veliko uporište različitih radikalnih islamističkih organizcija zapadno od rijeke Eufrat, koje još nije pod nadzorom vlade u Damasku.\nOva vijest nesumnjivo će dodatno učvrstiti i tursku poziciju u razgovorima s Washingtonom glede kurdske problematike, konkretno – pograničnog tursko-sirijskog teritorija istočno od Eufrata, većinski nastanjenog Kurdima. Upravo je njihova sudbina (kurdske postrojbe su jedini američki terenski saveznik u Siriji) glavna briga SAD-a nakon američkog povlačenja iz Sirije, koje će završiti do početka svibnja ove godine. S tim ciljem Donald Trump je izjavio kako će u zoni sjevero-istočne Sirije SAD zadržati 200-tinjak svojih vojnika, na što Ankara ne gleda blagonaklono s obzirom da to znači i daljnju američku zaštitu kurdskih oružanih formacija koje ona smatra terorističkim organizacijama, usko povezanim sa zabranjenom Radničkom strankom Kurdistana.


Prva neradna nedjelja 20.oktobra, trgovci se boje pada prometa - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Miley Cyrus - Midnight Sky\nSjutra na snagu stupaju izmjene Zakona o unutrašnjoj trgovini kojimje predviđeno da se trgovina na veliko i malo ne može obavljati nedjeljom i praznicima. Prva neradna nedjelja je 20. oktobra.\nZakon je usvojen 20. juna, a najveći crnogorski trgovački lanci podržavaju ovo zakonsko rješenje, iako pojedini očekuju da će promet u njihovim trgovačkim objektima biti smanjen, s obzirom na to da se nedjeljom i praznicima ostvaruje najveći promet, poše Pobjeda.\nPredstavnici trgovačkih kompanija saopštili su Pobjedi da će primjenom zakona njihovi radnici biti zadovoljniji, a od potrošača očekuju da promijene kupovne navike i prilagode se promjenama i sedmične i dnevne kupovine obavljaju ostalim danima u sedmici.\nIz kompanije Voli poručili su da će poštovati zakon, ali da to očekuju i od drugih.\nKomentarišući izmjene Zakona o unutrašnjoj trgovini, kojom se uvo di neradna nedjelja u trgovini, iz te kompanije su podsjetili da su poslovanje prilagodili zahtjevima tržišta i od otvaranja prvog marketa radili nedeljom.\n“U svakom slučaju, podržali smo zakon, jer smatramo da će povoljno uticati na naše zaposlene. Kada je kompanija Voli u pitanju, neradna nedjelja će nam pojednostaviti organizaciju slobodnih dana, neće biti racionalizacije radnih mjesta”, kazali su iz Volija.\nOni su naveli da je činjenica da su potrošači navikli na mogućnost trgovine nedjeljom.\n“Upravo tog dana se ostvaruje najveći promet, a postavlja se pitanje i kako će se neradna nedjelja odraziti na poslovanje tokom turističke sezone”, istakli su predstavnici ovog trgovačkog lanca.\nPrema njihovim riječima, sasvim je sigurno da će doći do određenog pada prometa zbog uvođenja neradne nedjelje.\n“Svakako da benefiti koje donosi, prevazilaze komercijalne razloge. Radnici će biti zadovoljniji, što je nama kao najvećem poslodavcu u Crnoj Gori od velike važnosti”, poručili su iz Volija.\nIz kompanije Merkator CG u okviru koje posluju Idea prodavnice, saopšteno je da to preduzeće posluje u skladu sa zakonskim regulativama, te će tako postupiti i kada su u pitanju izmjene Zakona o unutrašnjoj trgovini, a koje predviđaju da maloprodajni trgovački objekti ne mogu raditi nedjeljom i u dane državnih praznika.\n“Kompanija Merkator CG je društveno odgovorna kompanija i kao takva pozdravlja mjere Vlade, a koje će omogućiti da naše kolege iz maloprodajnih objekata imaju slobodnu nedjelju, koju će moći da provedu u krugu porodice”, naveli su iz Merkatora.\nPredstavnici ove trgovačke kompanije vjeruju da će i njihovi potrošači razumjeti ove mjere, te da će trgovinu obavljati drugim danima.\n“Kompanija Mercator CG očekuje da će pomenute mjere dovesti do promjene kupovnih navika potrošača, te da će se nabavke koje su do sada obavljane nedjeljom, obavljati drugim danima”, kazali su predstavnici Merkatora.\nOni su upozorili da bi u dijelu prometa tokom turističke sezone moglo doći do gubitaka u prometu.\n“To bi moglo negativno da utiče na poslovanje trgovine u cjelini, ali to ostaje da se vidi u narednom periodu”, rekli su iz Merkatora CG.\nI iz kompanije Domaća trgovina poručuju da će se u svim Aroma marketima i Conto diskontima poštovati Zakon o unutrašnjoj trgovini, tako da će nedjelja biti neradni dan.\n“Sve organizacione i strukturne promjene u radu naših marketa i diskonta su izvršene kako bi se uskladilo poslovanje u odnosu na novo zakonsko rješenje”, saopšteno je iz Domaće trgovine.\nPrema njihovim riječima, ovaj zakon treba da se poštuje i njihova očekivanja su da će svi iz poslovnog svijeta podjednako sprovesti odredbe.\n“U prethodnom periodu dosta se govorilo o neradnoj nedjelji, tako da vjerujemo da su potrošači već dobro informisani kako bi mogli planirane kupovine da obave neki drugi dan”, rekli su predstavnici Domaće trgovine.\nOni su dodali da će njihove potrošače ipak dodatno informisati o nastalim promjenama.\n“Sa aspekta prometa ne očekujemo veće promjene iz razloga što će se potrošači prilagoditi promjenama pa će se sedmične i dnevne kupovine obavljati ostalim danima”, saopštili su predstavnici Domaće trgovine.\nOni su naveli da je turizam jedna od strateških privrednih grana, pa smatraju da bi tokom turističke sezone radna nedjelja imala pozitivne efekte, ne samo sa ekonomskog aspekta već i u domenu kvalitetnije usluge.\nUprava za inspekcijske poslove pozvala je ove sedmice preduzeća da, poštovanjem propisane obaveze, daju doprinos potpunoj primjeni Zakona o unutrašnjoj trgovini, kojom se uvodi neradna nedjelja u trgovini.\nIz Uprave su podsjetili sva preduzeća koja se bave trgovinom na veliko i malo, na propisanu odredbu člana Zakona o unutrašnjoj trgovini čija primjena stupa na snagu od sjutra, što znači da je prva neradna nedjelja 20. oktobra.\n“Upozoravamo i apelujemo na sve kompanije, na koje se odnosi propisano ograničenje, da poštuju tu obavezu, kako ne bi došli u situaciju da Uprava za inspekcijske poslove preko tržišnih inspektora preduzima propisane upravne mjere i radnje i izriče novčane kazne”, navodi se u saopštenju.\nZa nepoštovanje te obaveze, pored novčanih kazni, propisana je i upravna mjera kojom je definisano da će inspektor, ukoliko utvrdi da trgovac radi nedjeljom i u dane državnih ili drugih praznika, zatvoriti prodajni objekat ili drugo prodajno mjesto za vremenski period u kojem rad nije dozvoljen. Zakonom je predviđena kazna od 1.000 do 10.000 eura za kompaniju, a za odgovorno lice od 200 do 500 eura.\nU Delti će i nedjeljom raditi bioskop, kafići, banka, pošta..\nIz Delta sitija je saopšteno da svi zakupci u ovom šoping molu već odavno raspolažu informacijom da naredne sedmice stupaju na snagu izmjene Zakona o unutrašnoj trgovini, kojima je predviđena neradna nedjelja u trgovačkim objektima.\n“Podrazumijeva se da će zakon biti poštovan. Iako butici neće raditi, radiće bioskop, svi ugostiteljski objekti, restorani i kafići, apoteka, cvjećara, uslužni kiosci, banka, pošta, igraonica, frizerski salon i sve što spada u kategoriju uslužnih djelatnosti, tako da se ne može reći da će šoping mol biti zatvoren”, naglašeno je iz Delta sitija.\nPredstavnici ovog šoping mola su podsjetili na svoju raniju procjenu da će mjesečni gubitak prometa u trgovačkim objektima u Delti, biti oko milion eura.\n“To je nemoguće nadomjestiti jer su dani vikenda najvažniji dani za modnu maloprodaju, koja je dominantna ponuda svakog šoping mola. Takođe je procijenjeno da će potencijalno 20 odsto zaposlenih ostati bez posla, ali realne rezultate ćemo imati tek nakon nekoliko mjeseci primjene zakona”, rekli su iz Delta sitija.\nPobjeda / CdM\nGrađani nisu navikli da kvalitetne proizvode kupuju po niskim cijenama\nDežurstva u Domu zdravlja\nPočelo obilježavanje Svjetske nedjelje novca\nGreen Home: Dok čekamo proglašenje zaštićenog područja u moru Katič, staništa morske livade polako iščezavaju\nU novom tržnom centru u Radanovićima i nova IDEA prodavnica\nPita od jabuka sa prelivom


PORODIČNI BIZNIS: Četiri miliona KM za virtuelne poslove Dodikovih lobista | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nPORODIČNI BIZNIS:Četiri miliona KM za virtuelne poslove Dodikovih lobista\nNajbolji posao ove godine firma je, u konzorcijumu sa „Cetisom“ iz Celja, sklopila sa IDDEEA-om vrijedan 1,2 miliona KM. Drugi po redu najbolji ugovor dodijelio joj je u dugove potonuli Fond zdravstvenog osiguranja RS, koji za održavanje, kako u Fondu kažu, najsavremenijeg poslovnog informacionog sistema daje čak 674.000 KM.\nPiše: Žana Gauk Objavljeno: 01. rujan 2018. 10:54\nželjka cvijanovićmilorad dodikžana gaukigor dodik


Gde odlaze neupotrebljivi polovnjaci iz Zapadne Evrope - B92\nMilioni ovih vozila završavaju u Africi.\nIzvor: B92, revijahak.hr utorak, 27.10.2020. | 13:30\nÈesto se žalimo kako "krševi" iz Zapadne Evrope završavaju na Balkanu, ali postoji veliki broj polovnih automobila koji nisu èak ni za tržišta kao što je naše.\nPrimera radi, procenjuje je da bi èak 20.000 automobila koji se svake godine izvezu iz Holandije u Afriku, zbog stanja u kojem se nalaze, trebalo da idu pravo pod presu.\nOvo podseæa na èišæenje dvorište u kome smeæe prebacujete komšiji. Vaše travnjak je èist, a njegov…\nGde, na primer, odlaze polovnjaci iz Nemaèke stariji od 14, 15 godina? U Bugarsku, Rumuniju, a neki od njih svoj èaðavi trag ostavljaju i na našim putevima.\nAli to je ništa prema glavnoj izvoznoj struji. U kontingentu koji ide prema Africi su i automobili koji se nikada više neæe vratiti na puteve, veæ æe ih tamo ostaviti na nekom od velikih parkirališta, piše Revijahak.\nPrema programu UN za životnu okolinu (UNEP), Afrika je zagaðena poplavom odbaèenih polovnih automobila iz industrijalizovanih zemalja.\n"Milioni polovnih automobila, kombija i minibuseva izvezenih iz Evrope, Japana i SAD u zemlje u razvoju znaèajno doprinose zagaðenju vazduha i ometaju napore na ublažavanju uticaja klimatskih promena", navodi se u izveštaju koji je UNEP objavio u ponedjeljak.\nIzmeðu 2015. i 2018. godine, èak 14 miliona polovnih automobila izvezeno je širom sveta, od èega je oko 80 posto otišlo u siromašne zemlje.\n"Više od polovine je otišlo u Afriku", pišu autori studije. Ipak, jedan deo odlazi i u Istoènu Europu, Bliski istok, Aziju i Latinsku Ameriku.\nUN poziva da se ova praksa odmah zaustavi kako ne bi ugrozila postavljene klimatske ciljeve.\n"Industrijalizovane zemlje moraju da zaustave izvoz vozila koja ne prolaze testove zaštite živootne sredine ili bezbednosti, i koja se više ne smatraju sposobnim za saobraæaj u zemljama porekla, dok bi zemlje uvoznice trebalo da uvedu strože standarde kvaliteta", navela je direktorka UNEP, Inger Andersen, u izveštaju koji je obuhvatio 146 zemalja sveta.\nAnaliza je pokazala da dve treæine anketiranih zemalja imaju samo slaba ili vrlo slaba ogranièenja na uvoz polovnih automobila.\nUjedinjene nacije su zato pokrenule inicijativu za postavljanje minimalnih standarda za uvoz polovnih automobila, dok se broj izvezenih vozila isporuèenih iz Evrope procenjuje se na oko milion godišnje.\nZapadnoafrièka konfederacija "Ecowas" upravo je objavila nove standarde za goriva i polovne automobile. Afrièki planirani sporazum o slobodnoj trgovini, koji bi trebalo da utre put prema novom najveæem jedinstvenom tržištu u svetu sa 1,2 milijarde ljudi, vidi se kao prilika za ogranièavanje evropskog izvoza automobila koji više nisu u voznom stanju.\nNa nemaèkoj obali Severnog mora, terminal za izvoz evropskih polovnih automobila u Afriku poèeo je sa radom pre samo mesec dana. Gotovo 60.000 automobila godišnje treba odavde otpremiti u severnu Afriku.\nTakoðe, Holandija se smatra važnim èvorištem u Evropi. Veæina ovih polovnih vozila više nije registrovana za saobraæaj. Èesto su to zarðali automobili koji su išli u Nigeriju i druge zapadnoafrièke zemlje a u Evropi ih više nitko nije mogao prodati.\nU proseku su imali 16 do 20 godina i više nisu zadovoljavali Euro 4 emisijske standarde. Procena je da bi èak 20.000 automobila koji se godišnje izvoze iz Holandije u Afriku, zbog stanja u kome se nalaze trebalo zapravo da idu pod presu.


Kako je zulum direktorke Etnografskog muzeja u Beogradu doveo do prvog smrtnog slučaja\nKultura na F odeljenju\nKakvo je stanje u Etnografskom Muzeju. Dokle se došlo s urnisanjem tog muzeja, kakva je sličnost muzeja sa filmom "Kad Jaganjci utihnu", da li se muzej pretvara u koncentracioni logor za zaposlene? U čemu se sve takmiče direktorkini uvlakači i ko su glavni takmičari u uvlačenju, ko liči na prekuvanu šufnudlu a ko je sve napravio neprincipijelnu koaliciju sa direktorkom i koje su stručne reference Mirjane Menković a koji su njeni prioriteti u poslednjih 30 godina? Na ova pitanja odgovore je potražio Stanislav Živkov, istraživač Magazina Tabloid\nDana 12. septembra ove godine, preminula je dr Sofija Kostić, eminentni srpski etnolog i muzeolog koja je bila još jedna žrtva stravičnog mobinga, vređanja, šikaniranja i fizičkog nasrtaja od strane tamošnje oktroisane direktorke Menković dr Mirjane koja u Etnografskom muzeju sprovodi zulum i štetočinstvo sa kojom ni Ministarstvo kulture više ne zna šta da radi.\nDa je stanje u muzeju strašno i kriminalno najbolje govori činjenica da se ministar kulture mesecima uokolo raspitivao i tragao sa eventualnim stručnjakom koji bi preuzeo Muzej i pokušao da nekako sanira stanje i rastera bulumentu koju je dovukla Menkovićka, ali uzalud jer svako iole normalan zna da je tamo situacija katastrofalna, da se muzej polako pretvara u koncentracioni logor za zaposlene i to sa stražarskom službom u vidu izvesnog pandura Milana Žilovića i ostalih članova Menkovićkine bulumente slugeranja i podguznih mušica koji se međusobno takmiče u tome ko će se sve dublje I dalje zabiti u njenu pozamašnu guzicu ne bi li tako stekli neke nove pozicije ili sačuvali živu glavu!\nNaravno među tim kapitalnim uvlakačima se najviše ističu sve sami kapitalci recimo Vesna Omčikus koja Menkovićku nije mogla da smisli a verovatno se prodala za dve šampite, pola kile žužu peciva i nekoliko haljina, ne bi li nadoknadila štetu nastalu odlaskom njenog mužića Marka Omčiguza u penziju i nedostatkom ručkova i kupovine garderobe na račun države. Vesna Omčikus sa svojom sestrom od tetke koja radi kao mr fotograf u muzeju oformila je lep porodični krug u kome je stalno prisutan i Ivanin brat. Posto je sramno odlagala za štampu sve što treba da bi zastitila Menkovićku, ušla je na velika vrata u Menkovićkin krug. Čak i njena odeća se promenila. Možda joj je Mirjana dala jednu od kreacija Mirjane Marić. Taj neverovatan lezilebovićki i manipulativni tim igra veoma dobro. Kraj se ne nazire.A da se ne zaboravi da je Marko Omčikus svojevremeno dok je radio, donosio kućne račune direktoru zavoda za zaštitu spomenika kulture koji mu je plaćao te troškove jer on jadan nema para, a svi drugi imaju. Posle je na kratko brljavio i kao direktor iste ustanove da bi na kraju zglajznuo jerbo se doslovce uspuzao svima na perčin!\nPo sistemu kud svi tu i mali Mujo sveopštem uvlačenju se svim snagama pridružila još jedna Vesna, u ovom slučaju Dušković zvana Hurem baš kao i Duškovićkin mužić Nebojša Zumbul aga Jeremić. Kada je posle jezivog zakona za odstrel žena iz javnog sektora,Mirjana je sa odusevljenjem spremila i pre donosenja zakona diktatorske mere za zlostavljanje zena koje su napunile 60 godina.Maltretiranje,pretnje,podsmevanje i uzrecica sa njenih od bureka masnih usta "prpa bato", baš intelektualno...sakupilo se veće žena za odstrel na puš-pauzi gde je Hurem vodila glavnu reč govoreći da će otići iz muzeja tek kada vidi leđa Menkovićki.\nČvrsto rešila zena da smakne direktorku, ali naravno, njena strategija je bila da to drugi urade, a ona , kao što se to danas vidi, sklopila lepo savez sa dotičnom, a ustvari ne razlikuju se jedna od druge mnogo...par kilograma pivski stomak i boja kose...Sada naplaćuje ćutanje i cinkarenje...Ustvari, lažno optužujući druge kustose, ona se podigla na tron i lepo izblatila sve koji Mirjani i onako nisu mili. Uz nju, barabar, bila je i ko drugi do lažna doktorka nauka Marjanovićka koja je podobrano izribala Menkovićku preko sredstava informisanja.Medjutim, pare čine čuda.Sada su najbolje drugarice, a imaju i zajedničku drugaricu BMW Cecu iz pančevačkog muzeja. Elem,očekuje se uskoro da Mirjana odobri štampanje neke Vesnine glupe knjige jer niko drugi ne želi da štampa ono što Mirjana odobrava. I sada, kada je prvo Marjanovićka pobegla od nje, sada su se preko para slizale jer bi Vesna za pare dušu prodala, tako da malo-malo,eto nje da nesto predaje, zatim da predstavlja loša izdanja u vlahovićevom stilu koji je svojevremeno izdao direktivu, kako bi Vesna postala naučni saradnik(posto je prethodno urgirao za prihvatanje njenog nenaučnog i jadnog doktorata) da se u jednom od GEMova napise glorifikacija njenih zasluga.\nŠta tek reći o izvesnom dr Milošu Matiću koji se po količini sala takmiči sa svojom direktorkom i u najmanju ruku podseća na raskokanu prekuvanu šufnudlu zbog koga je Menkovićka napravila master plan tumbanja radnika iz jednog ofisa u drugi radi pravljenja prostora za svog glavnog uvlakača dr Miloša Matića inače glavnog prethodnog uvlakača Vesne Marjanovićke koju sada uokolo ogovora i naziva je babom, kako bi ovako kapitalan stručnjak za plastičnu lutku na naduvavanje I vibrator dobio svoju kancelariju. Sada ima veliku i sedi sam u njoj, ali mu je smetala babuskara muzejski savetnik koju je doskora svesrdno obožavao! Šlag na torti je činjenica da Miloš Matić već godinama mašta da sedne na mesto direktora, a sada se nada da ako Menkovićka ode u penziju, jer je moguće ugasiti njeno radno mesto (kao tehnološki višak), dođe on na red da diktira strogoću i bude genije nad spremačicama i peglarkama...Inače,valjda ga je dotična (dr Mirjana, dotičnog dr Miloša) zgotivila zbog onoga što joj priča iza leđa...\nU istu tu kategoriju spada i predsednik samostalnog sindikata Muzeja Miroslav Mitrović, bivši folklorista, nekadašnji veliki alkoholičar koji sa Mirjanom ima dil u vezi uzimanja novca preko nekih angažmana svog bivšeg kulturno umetničkog društva. Svesna da bi Mitrović, da se javio na konkurs za direktora zasigurno pobedio, Mirjana je odlučila da neprijatelja drži uz sebe kako se to već radi po tradiciji, da ga hvali, poput zelenka nagrađuje kockom šećera i slično, a on je postao ulizica i jos mu samo nožni prst viri iz njenog pozamašnog dupeta.\nZanimljiva je činjenica da taj neradnik i njegova koleginica Marina Cvetković, načelnik prvog odelenja koja je pola radnog veka provela kod kuće na porodiljskim odsustvima i bolovanjima, zdušno učestvuju u šikaniranju kolega koji su raskrinkali kriminalne radnje Menkovićke. Marina Cvetković je inače najlenjiji kustos , glavna dramoserka i nesposobni načelnik koja često plače po muzeju u svojoj 6 deceniji života,a njena direktorka je rekla kada je došla na tron sledeće: onu smrdljivu ću da okupam, a za drugu njenu omiljenu saradnicu i drugaricu koju je slala u Rusiju je rekla: a onu što je sišla sa planine,nju će da sredim. U "svetlosti istraživanja" granica podjebavanja zaposlenih, dr Mirjana Menković može da odbrani još jedan doktorat na katedri gde su samo stupidne teme na ceni a na osnovu još jednog istraživanja "u svetlu mogućnosti kršenja zakona,maltretiranja i vređanja ljudi koji zaista rade i po kojima je ovaj muzej na neki način postao nekako poznatiji i bolji.\nPoznata po svojoj seksualnoj hiper aktivnosti od kada je došla u muzej pre 30 godina, Menkovićka sramoti struku i dan danas. Nakon uništenja zbirke koju je vodila, dotična je uspela sebe da proglasi od stručnjaka neprepoznatom vrednošću,a usput pored uništavanja kulturnih dobara,za 30 i kusur godina rada nije ništa uradila pametnije za Muzej..ali za Kosovo je učinila puno. Recimo, čuda velikog. dovela je modu 70. ih Mirjane Marić u muzej nazvavši je velikom dobrotvorkom. Pitanje je samo šta je to ona dobrotvorila za Kosovo i Etnografski muzej osim što je ostavila svoju kućnu pomoćnicu na poklon i dotična se Menkovićki zahvalila izigravajući hostesa za posluživanje šampanjca Menkovićkinom sinu i njegovim svatovima usred postavke!\nOni koji su je uhvatili ad hok na delu, sada su privilegovani prijatelji sa novčanim stimulacijama. Glavni špijun iliti špijunka, hostesa nabija uši na vrata,luta hodnicima kao vlasnik, a zaposleni glupavo ćute i ne čine baš ništa da zaustave ovu nakaradnu presiju na njih.Sada,kada je prostorno unakazila mogućnost normalnog rada kustosa utrpavši nepostojeći muzej u Prištini koji samo dobija novac i ništa ne radi, ona ide i dalje na otimanje prostora od Etnografskog muzeja i pitanje je da pošto je od Manaka napravila konačno prodavnicu (a uskoro i kafanu), hoće li oduzet kancelarijski prostor postati hostel za droplje oba pola?\nUništivši unutrašnji izgled radnog prostora, omogućila je nove krađe i nove novčane transakcije vezane za doterivanje toga što je srušila i izbušila...Čitav muzej se pretvorio u dobro poznatu situaciju odnosa zlostavljanih prema zlostavljaču. Posle pretnji i ignorisanja, oni odjednom počinju da obožavaju svog ugnjetavača i da joj pomažu u zlodelima. Doduše sve šta se dešava u muzeju ima velike sličnosti sa filmom Panamski krojač i scene kada dotični uzima meru za pantalone špijunu i pita ga :Izvinite gospodine na koju stranu zanosite?\nOvo je posebno važno životno pitanje koje kada uporedimo sa veličinom masonske keceljice (koja je dovoljno mala da zidari upackaju sve na sebi dok zidaju), ali dovoljno velika da prikrije na koju stranu gospodi zanosi mislim džep ako su u njemu ključevi? Elem, pre nekih dvadesetak godina nekadašnji Slobin omladinac Tahir Hasanović čim je postao mason i opasao keceljicu, dao je da se u njegovom tadašnjem ofisu u Zmaj Jovinoj ulici u Beogradu na celoj levoj strani zida kada se ulazi kod njega izradi u plastici i jedno ogromno svevideće oko. Posetilac bi time sticao ako ne strahopostovanje, a ono sigurno, paranoju da se nikada vise ne vrati.\nDakle, sve to i nije toliko važno koliko je značajna činjenica da je Tahir Hasanović oženjen sestrom Aleksandre Levnajić, glavne saradnice Menkovićkine u pranju para preko dekoracija izložbi i sl. ,a koje u privatnoj reziji u svojoj privatnoj firmi izradjuje njen vrli suprug koji s vremene na vreme tek radi reda dobacuje komplimente kojekakvim radnicama muzeja čisto da Aleksandra ne zna.Dakle,dotična se preko masona Tahira Hasanovića u muzej ušunjala preko šestog sprata kao lektor i u međuvremenu uznapredovala do suradnika u pranju para,otvaračice izložbi i događaja, glavne figure na drugom spratu koja pored Tijane Čolak Antić puca na mesto buduće direktorke Etnografskog muzeja. Kako ce to ministar za kulturu da reši pitanje je sada??? Zato mu je lakše da pusti Mirjanu da orgija nego da se zamera tati Tijane Čolak Antić ili ne daj boze Tahiru Hasanoviću...\nZnači, najbolje rešenje je začepiti usta novinarima ili ih povremeno nahraniti nečim što ce narod u ovoj muci da zaboravi kao i činjenicu da ministarstvo za kulturu pusta rijaliti zvezde ,parove i slicne gluposti ponekad i na glavne strane, ali da pusti narodu istinu da im se kradu budžetske pare i uništava kultura to nikako...Lakse je bilo zdipiti penzije i plate nego reci Tahiru da kupi jeftinije cipele a ostalo priloži za oporavak državnih finansija kao i ostalim tajnim i netajnim udruženjima ,bosovima i sl.kada su svi u partiji. Svi imaju velike obaveze da izdržavaju skupe kuće,skupu decu,skupe žene i švalerke, skupa putovanja pa je lakše pozvati naše ni malo bogate pevače da naprave koncert u stilu :Spasimo......A oni jadni pristanu...Ko će reći Menkovićki: idi bre već jednom, daj ostavku jer si prešla sve granice, kada je lakše sa Masonima koji su štitili i Tasića iza leđa a i ispred njih ostaviti nek sve odnese bujica...neka sve prekrije keceljica a skot će da crkne.\nOčito je da ministar ima nameru da produži ćutanje jer sve afere vezane za mnogobrojne likove prolaze, pojave se i opet ništa. Jedino da se bockaju povremeno jer te kožne obraze prekrivene slaninom ništa ne može da opere osim da malo umusave od bureka i žu žu peciva kao Menkovićkini. Međutim, u svojoj paranoji jasno je da ona zlostavlja i dalje sumnjiči ljude redom za pisanja u štampi i informacije o njoj. Podsećanja radi poslednjih 25 godina manje više nije ni radila ništa, pa ako se uopšte i pojavi na sastanku odeljenja za izveštaj predavala bi plan da će sledeće godine biti zauzeta isključivo radom na magistarskom, pa onda na doktoratu i tako redom. Tako je na kraju taj rad postao antikvitet sam za sebe bolje rečeno muzejski eksponat, baš kao i njegova autorka, jer bukvalno nije radila ništa. Viđali su je ponekad tek, jer je bila zauzeta svojim ljubavnikom Brankom Jokićem, njegovim nepostojećim muzejem u Prištini i njenom ličnom NVO Mnemozinom pa tek onda muzejem u kome je radila, upravo tim redom! Ali zato je Menkovićkina zbirka u haosu i raspadanju zbog neadekvatne konzervacije i štete načinjene deratizacijom i dezinsekcijom. Pošto je bila van muzejskih projekata, kada je počela da radi kao direktor, počela je i njena mrznja prema kustosima koji su isključivo radili muzejske poslove. Počela je da im se sveti, da ih ogovara. Sa nekima od njih bi pričala najlepše, ali čim okrenu leđa, laž na laž je lepila na njih i njihov rad kako bi omalovažila njihovo ime i postojanje. Zato su zahvaljujući Menkovićki na površinu isplivali samo neradnici ali i volonteri koji su bili spremni da izvršavaju njene direktive koje su sve samo ne stručne. O tome da je Etnografski muzej pun zloupotreba najbolje govori čuveni skandal sa direktorinim svatovima koji su bančili uz muzejske eksponate. Vrlo verovatno jer je to deo novokomponovane beogradske tradicionalne kulture pa je zbog činjenice da u muzeju deluje Centar za nematerijalno kulturno nasleđe Srbije koji brine o Nacionalnom registru ovog dela nasleđa na čijoj listi se nalaze, kao zaštićeni elementi, i pirotski kačkavalj i belmuž, a u procesu zaštite je i pirotska peglana kobasica baš kao i krkanje pa je zato od kustosa tražila da prodaju sir i peglanu kobasicu koje je inspekcija zatekla pobuđavele u muzejskoj prodavnici koja je, u smislu zaštite i promocije nematerijalnog nasleđa Srbije, osmišljena i profilisana u kao obnovljenoj Manakovoj kući koja je tokom Menkovićkine vladavine obnovljena traljavo i površno a onako usput su neki eksponati tokom konzervacije oštećeni.\nIako su sve ove svinjarije objavljivane po svim mogućim i nemogućim medijima jedva da je iko na to reagovao pa je tako ex ministar kulture Tasovac koji je direktan saučesnik i saradnik u svim marifetlucima Mirjane Menković, bez velike pompe, ponovo postao direktor temeljno sjebane Beogradske filharmonije i kao takav će ušetati u 2018. Verovatno postoji nada da će Mirjana Menković dobiti mesto novog ministra kulture i to na prevremenim izborima. Obzirom na njene zasluge u kulturnim zločinima (ako ne računamo ubijenog muzejskog mačora,zlostavljane radnika, manipulisanje i laganje, upropaštavanje zbirki I kolektiva, sukob interesa I muljaže sa Mnemosinom i Jokićem), očigledno je da se takvi nagrađuju.\nOna je u svakom slučaju na mnogo višem nivou od Tanje Cvjetičanin jer ne bi milione trošila na crvene otirače za noge nego bi "pametno te milione spiskala sa Željkom Levnaićem na podne nalepnice u etno stilu jerbo su iste lake za prebrisati, a odražavaju srpski identitet, baš kao I staklene bočice u obliku Gračanice napunjene originalnim vazduhom sa Kosova. Inače, Bojan Karaklajić je kao Mirjanin saučesnik sa posla na određeno vreme, posle revizije ministarstva za kulturu uznapredovao na radno mesto na neodređeno u Sudu. Miloš Aligrudić koji se zestoko cerekao u Etnografskom muzeju na račun I iza leđa Menkovićke govoreći da će se zahvaljujući njoj obogatiti ššto je i tačno), verovatno će ga neki novi ministar pravosuđa pozvati za savetnika upravo zbog izuzetnih sposobnosti: kada je već zeznuo Koštunicu, malo se kalio u Etnografskom muzeju, navukao lovu pa sada može i u ambasadore jer tata mu je bio glumac, a i on nije za otpis. Još nije kasno da i on uznapreduje.\nTako polako i bez mnogo obaveštavanja u sredstvima informisanja, svi koje prate razne tužbe vezane za finansije i sl. polako ulaze u vrhove. Atmosfera u Etnografskom muzeju odgovara naslovu popularnog filma Kad jaganjci utihnu. Uglavnom, svi su utihnuli, a bleje po malo samo oni koji bleje sa odobrenjem glavne horor junakinje Mirjane Menković. Karijeru je otpočela kraduckanjima, angažovanjem žiranata za kupovinu uglavnom kožnjaka kod Mirjane Marić, (mada je bila iz imućnije sredine od dotičnih žiranata jer joj je suprug radio kao farmaceut, radila ona, a očevi i majke doprinosili),da bi posle prešla na uvlačenje ruke u tuđe tašne, a sada je to već nivo za Nobelovu nagradu jer krade budžet koji svi građani plaćaju , a niko se ne buni. Pa neka, može joj se...\nUz veliku podršku Branka Radivojevića, direktora i druga njenog tate, a zaslugom Miroslava Tasića, dotična Mirjana je preko leša koleginice koja je imala jače adute da se zaposli u Etnografskom muzeju ušla sa svojim čuvenim cerekanjem i cipelicama koje su obavezno imale dragulje, a ako njih nije bilo, onda je to bio crni lak...\nNjeno napredovanje u lopovluku bilo je uvek zavijeno velom ćutanja. Oni koji su znali sve o njoj, ćutali su pa eto im ga sad. Postavlja se pitanje :čime je ta spodoba od žene zaslužila toliku nežnost i pažnju države da nije smenjena i da dalje krade,laže,ogovara i sprovodi demonstraciju moći pošto je urušila sve vrednosti koje su postojale i otvorila put globalnoj tendenciji uništavanja znanja i kulture.Pa ko danas ne krade nekažnjeno ima da ide u zatvor. Ko slučajno otkrije kakva je ljubimica peglerki, hostese, Marićkinog šofera i naravno, svog zamenika Matića koji joj pravi društvo u tamanjenju žu žu peciva i gumenih bombona, nije stručnjak i nije vredan rada u tako lepo doteranoj ustanovi, muzeju koji je na putu totalnog uništenja pošto pare koje dolaze na zahteve Menkovićke ,sada je jasno čemu su namenjene javnim jebavkama posle kojih u ustanovu ne dolazi ništa od nabavljenog iliti kupljeno po najskupljoj ceni.Puno ovakvih muljaža ustanovio je nadzor Ministarstva kulture i nikom ništa!\nMirjanici ni dlaka nije pala sa glave, jedino je dobila novu predsednicu Upravnog odbora, izvesnu Bibiku Đorđević, redom nekadašnju "sekretaricu" Dr Nikole Tasića I potom operativnu direktorku Narodnog muzeja u kome se proslavila pokušavajući da taj muzej pretvori u paralelni Etnografski muzej posvećen izlaganju crepulja i sačeva iz Zlakusa a pošto su sada moderne interaktivne postavke, eto kapitalne muzeološke teme u vidu otvaranja nove muzejske birtije sa Nebojšom Jeremićem kao glavnim kuvarom imajući u vidu da se u Manakovoj kući posetioci nude projom što mu dođe savremen način muzejskog poslovanja i Interaktivno iskustvo sa tradicionalnom ishranom: Vidiš,jedeš,mrvice ostaviš insektima i glodarima tako da eksponati služe da se glodari pokriju ako dobiju groznicu od pokvarenog sira ako je dotični ubačen u pokvareno brašno za proju koju Menkovićka ne jede jer i dalje kupuje žu žu, a konobare keteringa kontroliše uz pomoć svoje garde poslušnika da ne kradu slučajno kolače jer je ubeđena da oni te slatkiše nose kući. Zato se poslužitelji trude da uvek odvoje po 2 kg vanilica isključivo za nju kako bi ih ona proždrala i time sprečila mafiju konobara da krade teško plaćene kolače. Menkovićka inače treba da drži dijetu za dohranjivanje jer je njenih 170 kg. nedovoljno da bi pokrilo njene apetite, a mora i da održava debljinu kože obraza te joj treba još nekih 20-30 kg kako bi postigla duhovni mir. Od kako se izcmakala na izložbama sa ministrom Tasovcem, prestala je da se umiva kako bi što duže njegova usta ostala na njoj.Verovatno će tu da zalepi i flaster kako bi mesto zaštitila od propadanja. Ima tu i drugih jakih stvari koje dotična stavlja kao primarna u daljem radu,a verujem da će uskoro pozvati Svetlanu iliti Cecu BMW da bude direktorka kafane u Manaku i mesare i pekare na Studentskom trgu.Eto,dve sestre po ideji,delima i obrazovanju, a naravno i po apetitima kako u jelu tako i u seksu.\nKada se dobro sagleda njen psihološki profil,postavlja se pitanje: kako mogu da joj veruju elitni ljudi iz oblasti kulture.Postavlja se i pitanje da li još uvek važi ono: s kim si takav si, oteće pare od muzeja i projekata pa će da se sudi sa radnicima koje štiti i Zakon i njihov čist dosije. Zanimljiva je činjenica da da ona sebe uvek štiti tako što se javlja svim direktorima muzej i raznim osobama sa kojima sarađuje i jada im se kako je ona jadna ugrožena i da je maltretiraju a zapravo vlada strahovlada sa špijunima koji prate korake kustosa (isključivo) jer Mirjana želi da se reši svih kako bi zamenila osoblje...Inače, Mirjana ne razmišlja o tome da može biti kadrovski višak jer nekoliko meseci tapka za onih 60 godina i 6 meseci, ali zato ima preko 30 godina radnog staža na zbirci koja sada kao uništena i neinvetarisana može da uđe u sastav bilo koje druge zbirki nošnji jer tih tekstilnih kustosa ima i previše. Sve u svemu čini se da je sve više pacijenata na slobodi i to sadista i mazohista jer ludilo te ženetine očigledno da vodi direktno u propast a u najboljem slučaju Etnografski muzej će uskoro biti pretvoren u istureno F odeljenje bolnice Laza Lazarević!\nKad je ovaj broj Magazina Tabloid već bio pripremljen za štampu, stigla je vest da je uhapšena direktorka Etnografskog muzeja u Beogradu Mirjana Menković, zbog sumnje da je izvršila krivična dela zloupotreba službenog položaja i zloupotreba u vezi sa javnim nabavkama. Uhapšeni su i Ž.M. (48), odgovorno lice preduzetničke radnje "Home art", R.D. (48), odgovorno lice Omladinske zadruge "Gaudeamus", P.M. (33), odgovorno lice Agencije za komunikaciju i odnose sa javnošću "New Rey", i I.Š. (33), odgovorno lice Agencije za kancelarijsko-administrativne poslove "Sebastian"


TRANSFER ZONA Leo Horvatinović novi igrač Borove - www.icv.hr\nNakon transfera Lea Jelovečkog, iz Borove dolazi vijest o novom pojačanju. Konkurenciju je pojačao Leo Horvatinović koji pristiže iz četvrtoligaša Graničar Bušetine.\nPrije dolaska u klub iz Bereka, Leo je dugih četrnaest godina bio član Omladinca iz Korije u kojemu je započeo karijeru. Graničar Bušetini se priključio u veljači ove godine, a nakon odigrane polusezone odlučio se za promjenu sredine.\nBorova će sa svim pristiglim pojačanjima biti jedan od pretendenata na sam vrh ligaške ljestvice. Podsjetimo, klubu su se do sada priključili Solar, Slipčević, Lokinger, Huber i Varga, uz dva već spomenuta igrača.


„Astralni simbolizam u Vučedolskoj kulturi“ – izložba Muzeja vučedolske kulture – Radio Moslavina – Moslavački list\n11. ožujka 2022. 11. ožujka 2022. GP\nFb inicijativa Kutina za Ukrajinu nastavlja s prikupljanjem pomoći\nPredstavljanje knjige dr. Dražena Kovačevića “Ivanićgradski križni putevi”


07/06/2017 - Jajce-Online\nFra Mile Babić: Žrtve zaslužuju koncert, a ne zločinci\nZašto hrvatski nacionalisti napadaju i vrijeđaju bosanske Franjevce, kako su borci za multietničnu BiH postali velikobošnjački unitaristi, ko će pokrenuti dijalog između bosanskih i hercegovačkih Hrvata? O svemu u Pressingu večeras filozof i teolog, profesor na Franjevačkoj teologiji u Sarajevu,\nCvjeta prostitucija na Jadranu: Nakon šamara sam se opametila\nProstitutke, kokain, jahte, omiljena ljetna kombinacija vezana za sklapanje – milionskuhposlova. Sekretarice uprave jednog velike firme u Srbiji tako je ugovarala aranžman na Kornatima svome direktoru, a koji je uključivao escort druženje…\nO odlasku iz Bosne i Hercegovine razmišlja 42,3 posto njenih građana, dok 51,5 posto ne želi da je napusti.\nJajce: Počeli radovi na izgradnji trgovačkog centra ‘Bingo’ (FOTO)\nTemeljem prethodno potpisanoga ugovora između Općine Jajce i Privrednog društva „BINGO“ d.o.o. eksport-import Tuzla, ovih su dana počeli radovi na izgradnji trgovačkog centra.\nNevres Fejzić pred potpisom za novi klub!\nNevres Fejzić koji je briljirao na golu Metalleghea BSI i u prošloj sezoni Premijer lige BiH je blizu potpisa za novi klub.\nOvo je priča o najstarijem svetištu u BiH, čudnovatim ozdravljenjima i legendama\nLista najrazvijenijih općina u BiH: Jajce na 67. mjestu od 74 općine\nPrema rangu razvijenosti općina i gradova u Federaciji BiH za 2016. godinu, a koje je nedavno objavio Federalni zavod za programiranje razvoja, najrazvijenija općina je Centar Sarajevo, a odmah iza nje dolaze Čitluk, Ravno, Novo Sarajevo, Široki Brijeg…\nProšle su 24 godine od dana kada je otišao veliki Dražen Petrović (VIDEO)\nNa današnji dan, 7. juna 1993. godine u saobraćajnoj nesreći u Njemačkoj poginuo je jedan od najboljih košarkaša svih vremena Dražen Petrović.\nNeispavani ste? Znanstvenici imaju lošu vijest za vas\nPalermo u kojem nastupa Jajalo pred bankrotom: Dug preko 120 miliona eura\nItalijanski nogometni klub Palermo u kojem nastupa bh. reprezentativac Mato Jajalo, mogao bi završiti u stečaju, nakon što je tužiteljstvu u tom gradu otvorilo preliminarnu istragu zbog financijskih dugova.\nPorodilišta u Jajcu, Sarajevu, Kaknju, Bugojnu, Gornjem Vakufu, Livnu i Bihaću primila donacije od Pampersa\nSarajevo, Travnik, Kakanj, Bugojno, Gornji Vakuf, Livno, Bihać i Jajce su prvi od 20 gradova koji su primili donacije Pampersa u obliku namještaja i pelena za novorođenčad, a povodom 11 godina partnerstva Pampers-a i UNICEF-a u kampanji “1 pakovanje =\nVeć godinama škole u BiH bilježe pad broja upisanih učenika, ali u tekućoj školskoj godini statistika bilježi alarmantne podatke jer su upisana 152 odjeljenja osnovaca manje i čak 261 odjeljenje manje srednjoškolaca, ako se uzme u obzir da je optimalni\nKako su Facebook-omladinci iz Foče prevarili lakovjerne?\nDojave. Sigurice. Tipsteri. Siguran dobitak. Ovakvim i sličnim imenima grupa na Fejsbuku, prevaranti mame gramzive i lakovjerne. Željni lakih para, mnogi naivni kladioničari ostanu bez novca. Neki i bez velikih svota.\nPavković: BiH teško bolestan pacijent, a liječe je andolima\nJozo Pavković, direktor i glavni urednik Večernjeg lista u BiH bio je gost Novog dana u rubrici Press, gdje je govorio o svojoj knjizi “Urednikov pečat”, koja je nastala kao sabrana serija kolumni “BiH ne BiH”. Pavković je za N1\nU Kravicu se ulaže 300.000 KM, slapovi osvijetljeni\nUvođenje reda u sektor turizma Federacije Bosne i Hercegovine\nPrijedlog novog Zakona o turizmu u FBiH, koji će se uskoro naći pred Federalnim parlamentom, predviđa formiranje registra svih turističkih subjekata, agencija, smještajnih kapaciteta i registrovanih turističkih vodiča sa položenim ispitima na području Federacije, piše NAP. Time će se, upozoravaju\nVlatko Vukotić: Nema izgovora, novinar mora biti čovjek sa obrazom\nVlatko Vukotić, urednik informativnog programa Alternativne televizije u intervjuu za naš portal govori o tome šta za njega znači biti novinar, koliko je u današnje vrijeme moguće raditi samo u službi istine i građana, te kako je to raditi za\nVisok šećer u krvi može dovesti do dijabetesa, stoga je vrlo važno šećer držati pod kontrolom. U tome uvelike pomaže prehrana koja je pogodna za dijabetičare. Donosimo namirnice koje znaju kako sniziti šećer u krvi.\nUmjesto njemačkog masažera od 180 KM, dobila kinesku igračku\nKada joj je prije desetak dana zazvonio fiksni telefon, Ana iz Ljubuškog nije ni slutila da će biti žrtva velike prijevare na koju su posljednjih dana nasjeli brojni stanovnici BiH, piše Večernji list BiH.\nEU se nada zajedničkom balkanskom tržištu do sredine 2018. godine\nEvropska unija se nada da će se šest balkanskih država 12. jula na samitu u Italiji dogovoriti o regionalnom zajedničkom tržištu koje bi moglo profunkcionirati za godinu dana, otkrio je u utorak visoki dužnosnik EU-a.\nPenzioneri: Ne mogu nas zavarati redovnim isplatama\nIsplata majskih penzija u Federaciji BiH počela je jučer, a zahvaljujući dobrom priljevu novca, očekuje se da sve budu isplaćene u roku od tri dana.\nDvanaest razloga za često korištenje kokosovog ulja\nSamo jedno kokosovo ulje može zamijeniti cijeli niz kozmetičkih proizvoda. Idealno je za skidanje šminke, kao maska za kosu, dezodorans ili pak gel za brijanje.\nDokaz kvaliteta: Bh. sirevi se probijaju na inostrana tržišta\nBosanskohercegovački autohtoni proizvodi kao što su sirevi (Livanjski, Travnički…) među najkvalitetnijim su u Evropi, ističu proizvođači te dodaju da je to velika izvozna i razvojna šansa za BiH.\nPTSP muči mnoge stanovnike BiH: Ratne strahote neće iz glave\nPo danu je nekako i dobro, ali kada dođe noć, kreće pakao, tada mi dolaze slike mrtvih drugova i scene sa ratišta. Nepregledna livada, sve ravno, bez ijednog drveta ili kamena da se mogu sakriti, a oni idu za mnom\nParlament BiH: U aktuelnom sazivu usvojeno svega pet zakona koje je predložila opozicija\nVijeće ministara BiH je zbog neefikasnosti u predlaganju zakona bilo na meti kritika u proteklo vrijeme. Po principu spojenih posuda se odgovornost za to pripisuje i zastupnicima Parlamentarne skupštine BiH. Uz to, vrlo je mali broj usvojenih zakona koje su\nNadmašili susjede: Rast BDP-a BiH će biti među najvećim na Balkanu\nSvjetska banka je nedavno objavila izvještaj “Globalna ekonomska predviđanja: Krhak oporavak” koji donosi pozitivne prognoze za Bosnu i Hercegovinu.\nEU dala novac, u BiH bez potvrde o uvjetima gradnje\nDok Hrvatska čeka da Evropska komisija završi sve interne procedure za sufinansiranje projekta gradnje Pelješkog mosta, vrijednog 420 miliona eura, Vijeće ministara BiH još nije ni dobilo, a kamoli usvojilo ni zaključke bh. eksperata koji su dali saglasnost za gradnju.\nRTRS duguje svojim radnicima 4 miliona i 600 000 KM!\nRadio televizija Republike Srpske duguje za doprinose svojim radnicima 4 miliona i 600 000 KM!\nIz godine u godinu manje upisanih osnovaca i srednjoškolaca\nU školskoj 2016/2017. godini u BiH u 1.840 osnovnih škola upisana su 287.694 učenika, što je manje za 3.648 učenika ili 1,3 posto u odnosu na prethodnu školsku godinu.\nPowered by WordPress | Theme Designed by: www.raspberryketoneinfo.co.uk | Thanks to r4i-sdhc, r4isdhcx.com and african mango x


Fudbalski klub Crvena zvezda nastavila je i u petak sa akcijom pomoći članovima kluba starijim od 65 godina i veteranima, a mali znak pažnje zvezdašima delili su mladi prvotimci Njegoš Petrović i Veljko Nikolić.\nBrendirani autobus, poklon Fondacije za potrebe Omladinske škole, i u petak je izazivao pažnju vijagujaći ulicama glavnog grada Srbije. Crveno-beli su u saradnji sa beting partnerom kompanijom „Mocart“ obezbedili dve tone robe, koja ide na adrese članova i veterana Crvene zvezde.\nPrvotimci crveno-belih Njegoš Petrović i Veljko Nikolić dele pakete starijim zvezdašima\n- Divan, sunčan dan smo zaokružili jednim lepim druženjem sa našim zvezdašima. Naša ekipa na godišnjem nivou ima mnogo humanitarnih akcija, ali ova je neobična, posebna. Upoznali smo divne ljude, ispričali su nam neke do sada neispričane priče i zaista nam je puno srce što smo dali skorman doprinos da im dani u izolaciji što brže prođu. Zvezda je još jednom pokazala koliko je veliki kluib, a mi igrači smo tu da pomognemo. Nadam se da smo usrećili ove ljude – rekao je Petrović.\nDve kese poklona, jedna iz potrošačke korpe, a druga sa poklonima Crvene zvezde, koje su stariji zvezdaši dobijali su samo mali znak pažnje kluba. Njihovi odgovori „čekamo da ovo prođe i da proslavimo titulu“ mnogo su značili mladim prvotimcima.\n- Postali smo bogatiji za jedno neobično iskustvo. Svi ti stariji zvezdaši imali su zanimljivu priču, govorili su nam o mnogim utakmicama iz davnih vremena. Mnogo vole Zvezdu i usrećili su me koliko i ja njih danas. Bilo je interesantno, drago nam je da smo uspeli da obradujemo te divne ljude. Nadam se da ćemo svi istrajati u ovom vremenu i da ćemo se sačuvati jer zdravlje je najvažnije – istakao je Veljko Nikolić.\nCrvena zvezda će od ponedeljka nastaviti da deli pakete pomoći na adrese vernih zvezdaša u Srbiji.\n"ODLIČNI REZULTATI SU IZA NAS" Crveno-beli reprezentativnu pauzu završavaju pre drugih superligaša: Nema mesta greškama!\nZAŠTO STRUČNJACI BEŽE Treneri su kao krpe u Srbiji\n“Jako je teško raditi u našem fudbalu. Problema je mnogo, a rešenja nema”, kaže za Blicsport iskusni stručnjak Milorad Kosanović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Zabranjeno kupanje na dvije plaže u Kotoru\n10. 07. 2021. 08:39 >> 08:39 0\nNa većini kupališta u Crnoj Gori voda je sanitarno ispravna, kvalitetna i bezbjedna za kupanje, kazala je Bojana Tešević, iz Javnog preduzeća Morsko dobro.\nTo su, kako je istakla u Jutarnjem programu TVCG, pokazala ispitivanja kvaliteta morske vode koja su obavljena od 22. do 26. juna.\n"Međutim, tim ispitivanjem moramo izdvojiti dvije lokacije na području kotorske opštine. To su Žuta plaža i Benovo 01, gdje je prema posljednjim ispitivanjima kvalitet analize vode jako loš, što ukazuje na prisustvo velikog broja bakterija", rekla je Tešević.\nOna je saopštila da su obavijestili nadležne inspekcijske organe o lošem stanju vode na ta dva lokaliteta, te su preduzeli sve mjere iz svoje nadležnosti kako bi izvršili kontrolu predmetnih lokacija.\n"Nakon svih analiza, ispostavilo da je voda i dalje lošeg kvaliteta. Republički inspektor za vode zabranio je kupanje na ovim lokacijama, istaknuta je crvena zastavica pa apelujem na građane i turista da se ne kupaju na tim plažama dok rezultati ne budu bolji", istakla je Tešević.\nBudući da slijedi špic sezoni, uzorkovanje kvaliteta vode obavljaće se na svakih 15 dana.\nMorsko dobro Kvalitet morske vode


Rusija nije slomljena - Sputnjik Srbija\n13:22 08.04.2016 (osveženo 16:57 08.04.2016) Preuzmite kraći link\nPentagon veruje da Moskva pokušava da promeni svetski poredak i da je velika pretnja Sjedinjenim Državama. Istovremeno, američki predsednik smatra da Rusija „krvari“, dok je neki zapadni analitičari nazivaju „praznom supersilom“, bez jasne strategije, napominje list zapitavši se ko je u pravu.\nObe ocene su tačne, konstatuje se u tekstu. Ruska ekonomija je u opadanju, a ekonomski potencijal i budžet Ministarstva odbrane su više puta manji nego u SAD. Ruski lider se, međutim, veoma dobro nosi sa mnogim izazovima, piše „Fajnenšel tajms“.\n„On je na vlasti najvećim delom u prethodne dve decenije. On se protivi širenju NATO–a u zemljama na teritoriji bivšeg Sovjetskog Saveza. I na Bliskom istoku on se potvrdio kao ekspert za sklapanje dogovora“, stoji u tekstu.\nVladimir Putin je, smatra autor teksta, pokazao „nepokolebljivost, veštinu, odlučnost i mudrost“.\n„Šire posmatrano, Rusija se vratila na Bliski istok. Nalazi se u samom centru guste mreže koja uključuje ne samo Siriju, već i druge zemlje koje su direktno ili indirektno uključene u više velikih sukoba u regionu, uključujući i SAD. Moskva ne može da reši probleme u regionu, ali sada oni ne mogu da budu rešeni bez nje“, konstatuje „Fajnenšel tajms“.\nSituacija u Siriji je pokazala da Rusija, koju su devedesetih godina prošlog veka „otpisali“ u „regionalne sile“, sada ima moćnu armiju spremnu za upotrebu. Ali to ne znači da je Rusija ušla u novu eru vojnog avanturizma, navodi se u tekstu.\nMoskva je, kako se primećuje, prišla crvenim linijama NATO–a, ali ih nije prešla.\n„Ukrajina i Gruzija nisu dobile nikakve garancije tog saveza, a Putin je učinio sve što je mogao da ih ne dobiju“, navodi autor.\nOcenjuje se, takođe, da će NATO u baltičkim državama biti suočen sa izazovom Putina, ali ne u vojnom smislu. On ima drugačiji arsenal mogućnosti poput sajber napada, ekonomskog bojkota i nuklearnih pretnji. Taj instrumentarijum je relativno jeftin i on može sebi da ga priušti, smatra list.\nOčekivanja da će ekonomske teškoće i sankcije spreči planove Kremlja, bila su pogrešna, kao i ona o silasku slabe Rusije sa međunarodne scene, naglašava list.\n„Danas Moskva ima šire ambicije, veće resurse i spremnost da na izazove svojih protivnika odgovori na isti način. To je ono što je Putin uradio u Siriji, i razumno bi bilo očekivati da će to učiniti ponovo“, navodi britanski list.\nmeđunarodna politika, velike sile, Fajnenšel tajms, hladni rat, Bliski istok


Februarski prosjek 822 KM – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/Februarski prosjek 822 KM\nZvornik Danas Send an email 25. aprila 2014\nSARAJEVO – U BiH je u februaru prosječna isplaćena neto plata iznosila 822 KM, što je nominalno više za 0,8 odsto u odnosu na isti mjesec prošle godine, dok je nominalno manje za 1,9 odsto u odnosu na decembar lani.\nNajniža prosječna neto plata u februaru bila je u hotelijerstvu i ugostiteljstvu i iznosila je 518 KM, potom u građevinarstvu 542 KM, te u administrativnim i pomoćnim uslužnim djelatnostima 550 KM.\nU finansijskim djelatnostima i djelatnostima osiguranja prosječna neto plata iznosila je 1.342 KM, u prizvodnji i snabdijevanju električnom energijom 1.275 KM, a u informacijama i telekomunikacijama 1.179 KM, saopšteno je iz Agencije za statistiku BiH.\nProsječna mjesečna bruto plata po zaposlenom u pravnim licama BiH za februar iznosila je 1.277 KM, što pokazuje nominalni pad za 2,4 odsto u odnosu na decembar 2013. godine, dok je nominalno viša za 0,4 odsto u odnosu na isti mjesec prošle godine.\n2014 bih februar prosjek plate rs statistika\nI narednih pet dana kiša


Hlamidija - simptomi, dijagnoza i lečenje\nHlamidija – chlamydia trachomatis je najčešće bakterijsko polno prenosivo oboljenje. Hlamidija se karaktriše životom unutar ćelija genitalne i oralne sluzokože zbog čega je imunološki odgovor domaćina vrlo slab. Naime, bakterija biva zaštićena našim sopstvenim ćelijama zbog čega je bela krvna zrnca teže prepoznaju kao stranu. Tako su simptomi tek stečene infekcije hlamidijom najčešće blagi i karakterišu se nešto pojačanim iscedkom iz uretre tj vagine, najčešće providnog ili blago beličastog sadržaja bez ikakvog mirisa.\nKod žena infekcija hlamidijom može biti izazivač tačkastog krvarenja izmedju ciklusa ili nakon polnih odnosa. U 10% pacijenata infekcija je praćena bolom u maloj karlici ili a kod muškaraca i u testisima. Obzirom da hlamidija ne daje intenzivne simptome može biti godinama nedijagnostikovana zbog čega mogu nastati trajne posledice. Infekcija hlamidijom je jedan od najčešćih uzroka steriliteta kod žena ili nastanka vanmateričnih trudnoća. Sa godinama tinjajucim upalnim procesom zadebljavaju se tube jajovoda usled čega postaju neprohodne za jajnu ćeliju. Komplikacije hlamidije na nivou celog organizma sastoje se iz upale konjuktiva, zglobova i kože.\nZa dijagnostiku hlamidije uzima se duboki uretralni bris ćelija uretre kod muškaraca a kod žena bris ćelija sa grlića materice. Bakterija se može kultivisati ali najpouzdaniji test je test direktne fluorescence sadržaja sekreta. Najmanji tragovi bakterija mogu se dijagnostikovati PCR metodom iz urina.\nRana infekcija se lako leči antibioticima. Zbog rezistentnih sojeva najčešće se kombinuju dva antibiotika a terapija traje dve nedelje. Potrebno je da se leče oba partnera a da tokom terapije izbegavaju nezaštićene polne odnose.\nNespecifični uretritis uzrokovan hlamidijom\nIzazivač ovog oboljenja je bakterija Chlamydia trachomatis serotip D i E. Više od polovine nespecifičnih uretritisa su prouzrokovani hlamidijom, a hlamidijske genitalne infekcije su jedna od najčešćih polno prenosivih bolesti današnjice. Oboljenje se prenosi seksualnim kontaktom, mada je moguće i perinatalno prenošenje.\nInkubacija je 1-3 nedelje. Karakteristika svih nespecifičnih uretritisa pa i ove je vrlo blaga klinička slika, koja se ispoljava u vidu seroznog ili sluzavog sekreta, često vrlo oskudnog, koji se javlja samo u jutarnjim časovima. Suspektni simptom je pečenje pri mokrenju. Kod žena je zahvaćen i grlić materice, pa čak i kod asimptomatskih oblika uvek postoji zapaljenska reakcija grlića.\nSlaba izraženost simptoma može dovesti do komplikacija kao što su upale male karlice, što može imati za posledicu vanmateričnu trudnoću i sterilitet. Sa trajanjem upalnog procesa zbog bakterijske infekcije hlamidijom zadebljavaju zidovi jajovoda i postaju neprohodni za jajnu ćeliju- zapušenje jajovoda.\nDijagnoza se postavlja na osnovu anamneze, kliničke slike, ali je neophodna i laboratorijska dijagnostika. Chlamydia trachomatis se može dokazati izolacijom, kultivisanjem, imunofluorescentnom tehnikom.\nLečenje podrazumeva antibiotsku terapiju. Neophodno je lečenje oba partnera.\nNespecifični uretritis uzrokovan mikoplazmama\nIzazivači ovog uretritisa su bakterije Mycoplasma hominis i Ureaplasma urealyticum. Inkubacioni period prosečno traje 10 dana, ali može trajati do 6 nedelja.\nOve bakterije danas se smatraju oportunističkim a njihovo lečenje zahteva se ako postoje simptomi. Drugi sojevi mycoplasma smatraju se izazivačima oboljenja i uvek se leče ali se u našoj zemlji jako teško detektuju. Terapija je antibiotska.


Razbijanje ćutnje: Feride Rushiti otkriva dve decenije rada sa žrtvama torture - Žene u vladavine prava - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nNaslovna Resursni centar za rodnu ravnopravnost Žene u pravosuđu Razbijanje ćutnje: Feride Rushiti otkriva dve...\n01. februar 2019. god.\nŽivot se dešava dok smo mi zauzeti pravljenjem planova. Tako kažu. A ponekad, život ima veći, bolji plan za nas. Takav je životni put Feride Rušiti, koja je postala jedna od vodećih žena na Kosovu u rešavanju jednog od najosetljivijih pitanja: rehabilitacije žrtava koje su preživele različite vrste torture, posebno žrtava koje su preživele seksualno nasilje tokom sukoba na Kosovu. Sve je počelo krajem 90-ih, kada je Feride završavala medicinski fakultet i trebalo je da postale gastroenterolog. Tokom sukoba na Kosovu 1998-99. godine, Feride je počela da radi u jednom od izbegličkih kampova u Albaniji, gde je pomagala u raspodeli lekova ljudima sa Kosova koji su pobegli iz svojih domova i u to vreme bili smešteni u izbegličkim kampovima u Albaniji.\nZa to vreme imala je prilike da bude u direktnom kontaktu sa ženama i muškarcima koji su preživeli mučenje. „Upravo su me te užasne priče koje sam čula i videla tokom tih dana navele da u potpunosti promenim svoje životne ciljeve i ono što sam želela da radim. Tada sam odlučila da ostavim za sobom svoje planove za doktorsku karijeru i postanem glas žrtava koje su preživele užasne torture,” priseća se Feride – dok joj oči suze. „Nikada se neću pokajati zbog ove odluke. Stojim iza svoje odluke da pomognem ženama čija je sudbina bila da prežive torturu.”\n„Osnovala sam Kosovski centar za rehabilitaciju žrtava torture (KCRŽT) zajedno sa mojom ekipom aktivistkinja u septembru 1999. godine. Želele smo da stvorimo sigurno utočište za osobe koje su preživele različite vrste torture, poverljivo okruženje u kojem se žrtve mogu poveriti i ispričati svoje priče. Kada smo odlučili da osnujemo ovaj centar, zaista nismo bili svesni koliko će biti izazovno da razvijemo jednu takvu instituciju. Međutim, vremenom smo izgradili profesionalni tim koji obezbeđuje da se žrtvama uz medicinski, po potrebi pruži i psiho-socijalni tretman. Tokom svih ovih godina mogla sam da vidim opipljive rezultate našeg rada, koji mi daju više energije da i dalje radim,” nastavlja Feride.\nKCRŽT je prva organizacija na Kosovu koja je uvela pojam i mogućnost psiho-socijalnog tretmana. Ovo je bio poseban izazov. „Bilo je veoma osetljivo pristupiti zajednici i objasniti postojanje ove vrste tretmana i morali smo da budemo veoma oprezni. Naš centar je pripremio vrlo informativne brošure u kojima smo ljudima objasnili kako mogu utvrditi vrstu traume koju su oni preživeli na osnovu različitih vrsta promena u ponašanju u reagovanju. U to vreme smo uspeli da identifikujemo naše ciljne grupe i počeli smo da radimo sa njima. U isto vreme, koordinisali smo naše metode tretmana sa tada postojećim domovima zdravlja, s ciljem da aktualizujemo potrebu za lečenjem psiholoških trauma preživelih žrtava”, objašnjava Feride.\nOna je zapravo bila jedna od prvih doktora aktivista koji su prepoznali potrebu za lečenjem psiholoških trauma za izbeglice koje su pobegle od nasilja, naročito među ženama i manjinskim grupama. Ona je pionir vrlo jedinstvenog multidisciplinskog pristupa adresiranju potreba žrtava torture, na kojem se zasniva pristup njene organizacije pružanju psiho-socijalne podrške, pravne pomoći, medicinskog tretmana i političkog zagovaranja. Ovaj pristup je omogućen kroz lokalne, regionalne i međunarodne mreže i brojne kurseve obuke na kojima je ovaj tim učestvovao, kako bi se osiguralo da ovaj centar pruža odgovarajuću vrstu pomoći osobama kojima je ona potrebna.\n„Kada bi prisustvovali raznim konferencijama na ovu temu, uvek bi čuli kako se pominju žrtve u Hrvatskoj, Bosni, Ugandi, Ruandi, itd. Ali, Kosovo nije bilo na toj mapi. Tada smo uvideli potrebu za dokumentovanjem slučajeva torture i istraživanjem kako bi se dokazali različiti slučajevi i kako bi se ti podaci mogli internacionalizovati i predstaviti našoj međunarodnoj mreži organizacija i partnera. Prema tome, sada ključni deo našeg rada čini i naš rad na istraživanju i dokumentovanju, koji je zaista pomogao da se Kosovo aktualizuje po pitanju identifikovanja i dokumentovanja priča žrtva koje su preživele torture,” objašnjava Feride, dodajući da su seksualni zločini tretirani kao tabu tema u našem krhkom post-konfliktnom društvu.\n„Mi smo mrtvi među živima”, ovako su žrtve najčešće opisivale sebe, priseća se. To je bilo zbog toga što podršku koju su želeli i koja im je toliko bilo potrebna nisu nigde mogli da nađu – ni u porodici, niti u društvu ili relevantnim organizacijama.\nPrvobitni, najteži izazov koji je trebalo prevazići bio je sa vladinim institucijama, čija je tendencija bila da se pitanje ovih žrtava reši usvajanjem posebnih zakona. Tu je Kosovski centar za rehabilitaciju žrtava torture intervenisao lobiranjem i insistiranjem da se seksualni zločini rešavaju Zakonom o zaštiti ratnih vrednosti, odvojeno od drugih vrsta zločina koji su počinjeni tokom sukoba na Kosovu. Zalaganje KCRŽT materijalizovano je u izmene pomenutog zakona u martu 2014. godine, kojima su žrtve seksualnih zločina obuhvaćene zakonodavstvom. Ovo je propraćeno izradom sekundarnih mehanizama kojima će se obezbediti sprovođenje zakona, pri čemu je Feridina organizacija imala veoma aktivnu ulogu.\nOvi važni koraci takođe su rezultovali penzijskim fondom koji je osnovan za žrtve seksualnog nasilja tokom sukoba na Kosovu. Otkako je ovaj zakon stupio na snagu, pet stotina osoba je podnelo zahtev za status žrtve seksualnog nasilja. Ove zahteve zatim obrađuje Vladina komisija za priznavanje i verifikaciju statusa žrtava seksualnog nasilja tokom sukoba – osnovana u tu svrhu, obezbeđujući mehanizam za adekvatan tretman žrtava seksualnog nasilja tokom sukoba. 20 godina zagovaračkog rada u podršku žrtvama seksualnog nasilja učinilo je ovaj Centar veoma poznatim u globalnom planu, i međunarodno priznatim kao uspešna priča od strane ’Globalnog pokreta žrtava seksualnog nasilja’, fondacije koju predvodi svetski poznati kongoanski doktor, aktivista i dobitnik Nobelove nagrade za mir, dr. Denis Mukwege. Sa svojim sedištem u Hagu, ovaj pokret podržava žrtve i koristi nacionalno i međunarodno zagovaranje za postizanje trajnih i sistemskih promena. U tom smislu, rad i zastupanje KCRŽT čine deo državnog mehanizma za pokretanje i doprinos postizanju sistemski promena za ovu ranjivu i osetljivu grupu kosovskog društva.\nOvaj niz burnih događaja, izazova i vidljivih rezultata doveli su do prekretnice u Feridinom životu – i ličnom i poslovnom. Prošle godine Stejt departman Sjedinjenih država dodelio joj je Međunarodnu nagradu za hrabre žene, koja se savršeno poklopila sa prekretnom odlukom vlade Kosova o dodeljivanju penzija žrtvama ratnog seksualnog nasilja. Ona je bila jedna od deset žena na celom svetu koje su nominovane i kojima je dodeljena ova prestižna nagrada.\nKada je dobila ovu vest od američke ambasade u Prištini, Feridi su u jednoj sekundi kroz misli prošla sećanja na ključne trenutke iz tih dvadeset godina, koji su je doveli do ovoga dana. „Pomislila sam na trenutak kada sam plakala zajedno sa ženama koje su pričale o svojim proživljavanjima užasa … pomislila sam na izazove sa kojima smo se suočavali kao organizacija i kao društvo, kako bi obezbedili bar deo pravde za žrtve seksualnog nasilja …” priseća se ona.\nPutovanje, iskustvo i svečanost u Vašingtonu su bili neprocenjivi. Feride kaže da su svih devet ostalih žena koje je upoznala bile iz različitih delova sveta. Sve su one bile različitih iskustava, delile su različite priče, ali im je jedna stvar svima bila zajednička – ogromna volja i strast za promenom.\nOstatak ovog radnog putovanja u SAD nije bio ništa manje poseban – Feride je posetila državu Floridu, gde je blisko sarađivala sa predstavnicima civilnog društva kako bi naučila najbolje prakse o tome kako ova značajna zajednica utiče na izradu politika i promenu politika na lokalnom i saveznom nivou.\nOstavljajući za trenutak po strani priču o svom profesionalnom životu, Feride se još jedan put vraća u prošlost i dotiče svoju revnosnu humanitarnu stranu ličnosti, otkrivajući kako je drugim devojčicama plela pletenice dok im je pevala, kao deo procesa emotivne rehabilitacije koji su otpočeli tokom egzodusa sa Kosova.\nKako se naš dug, prijatan i emotivan razgovor približava kraju, Feride na trenutak ostavlja po strani priču o svom profesionalnom životu, i priča kako je spremanje hrane u kući za njene najdraže njen omiljeni beg u opuštanje.\nMeđutim, njeno spokojstvo je što je majka dveju mladih ćerki. I moglo bi se reći da nije slučajnost da izvanredne žene poput Feride odgajaju buduće žene lidere u ovom dinamičnom svetu.


Održana edukacija za lokalne predstavnike u Mostaru! - Asocijacija Srednjoškolaca u BiH\nOdržana edukacija za lokalne predstavnike u Mostaru!\nPosljednja ali nikako manje važna edukacija za lokalne predstavnike – koordinatore lokalnih timova, održana je u Mostaru!\nTreća po redu edukacija održana je u Mostaru, u vremenskom periodu 24. – 26. jula 2020. godine, u hotelu “Almira” Mostar.\nEdukacija za lokalne predstavnike okupila je 21 učesnika iz 15 različitih lokalnih zajednica, a za cilj imala je edukovati i osnažiti učesnike za njihov daljnji rad u zajednicama. Ono o čemu su učesnici najviše učili jeste liderstvo i timski rad ali i defininisanje problema, omladinske problematike, problema sa kojima se susreću u lokalnim zajednicama, kako utjecati na probleme, osnove projekata te javni govor i prezentovanje kroz fokus grupe.\nTreneri edukacije bili su mentorica Jovana Jotanović, predsjednica organizacije Azra Sorguč, članica Upravnog odbora Almedina Išerić i Projektni koordinator, Faruk Topuz.\n“Edukacija mi je omogućila da proširim svoja znanja i vještine iz oblasti koje su obrađivane. Jedno jako lijepo druženje sa mladim ljudima širom Bosne i Hercegovine, koje smo na kraju odlikovali prijateljstvom. Motivacija i uspomene su nešto što će uvijek da me podsjeća na Mostar i na ovu edukaciju.“, kaže Aleksadra Đorem, lokalna predstavnica iz Istočnog Sarajeva i učesnica edukacije.\n“Zahvaljujući edukaciji, stekla sam nova znanja i vještine koje ću rado prenijeti na svoju zajednicu. Drago mi je što sam imala tu čast i biti sa svim tim divnim ljudima. Najbitnije od svega, da to nije bila samo obična edukacija, nego nešto što se ne zaboravlja. Ta divna druženja, koja jesu trajala kratko, ali sasvim dovoljno da se ostvare nova prijateljstva. Jedva čekam naše novo zajedničko druženje i učenje.“, govori Salma Hasanović, lokalna predstavnica iz Stoca i učesnica edukacije.\n“ASuBiH je opet pokazao zašto je najbolja organizacija za srednjoškolce, jer predstavnici lokalnih zajednica, tačnije njih 62., su pokazali da iako “vlada” pandemija, neće nas spriječiti da širimo znanje i svoja iskustva! Kao neko ko je bio dio organizacionog tima, smatram da su edukacije prošle i više nego super, i da je ovo dobra početna pozicija za daljne aktivnosti koje nam slijede. Ovim putem se želim zahvaliti hotelu “Palas” u Banjaluci, trening kući “Labirint” u Tuzli i hotelu “Almira” u Mostaru za odlično gostoprimstvo i na tome što su omogućili srednjoškolcima priliku da uče, ali i da se druže i sklapaju nova prijateljstva! Sve ostalo su rekli učesnici samih edukacija, ono što ja mogu dodati jeste samo da ovo nije kraj, već jedan novi početak za stub našeg društva (srednjoškolce) u Bosni i Hercegovini. Nemoj biti tih, reci ASuBiH!“, izjavljuje Faruk Topuz, Projekt koordinator You.th Participate-a.\nNovije Realizovan kamp “I kopija vrijedi” na Boračkom jezeru!\nStarije Održana edukacija za lokalne predstavnike u Tuzli!


eKapija | I mesari odlaze da rade u inostranstvo - Mesnice u RS ostaju bez kvalifikovanih radnika\nIzvor: Nezavisne novine | Subota, 27.01.2018.| 11:15\nI mesari odlaze da rade u inostranstvo - Mesnice u RS ostaju bez kvalifikovanih radnika\nLazo Šešić, predsjednik Zanatsko-preduzetničke komore RS, ujedno i jedan od najpoznatijih mesara u Banjaluci i vlasnik mesnice, kaže da ima informaciju da će početkom aprila oko 30 mesara iz Banjaluke otići u inostranstvo, gdje im je satnica od 12 do 16 EUR.\n- Vlada epidemija odlazaka. Svi odoše vani. Završe školu, pohađaju neki kratki kurs jezika i odoše u Njemačku, Švedsku, Dansku - rekao je za Nezavisne Šešić, dodajući da se, prema njegovim saznanjima, samo desetak đaka upisalo za mesare.\nU jednom oglasu na veb stranici agencije za pronalaženje i zapošljavanje u Bosni i Hercegovini stoji da se trenutno potražuje 15 mesara u Češkoj, a ponuđeni uslovi su dobri.\n- Plata je od 1.000 do 1.500 EUR, za majstore i do 2.000 EUR, plaćeni su smještaj, zdravstveno i socijalno osiguranje. Obezbijeđena je radna oprema, obuća, noževi, protivsječna radna ploča i rukavice - stoji u tom oglasu.\nŠešić se nada da neće doći do toga da mesarske radnje prestanu da rade jer njihovi vlasnici ne mogu naći kvalifikovane mesare.\n- Kada naši učenici krenu na praksu u klaonice, u industrije za preradu mesa, u zanatske radionice te u prodavnice mesa i mesnih prerađevina, mnogi poslodavci ih vrbuju da se tu i zaposle, jer teško pronalaze kvalifikovane mesare - pojašnjavaju iz ove škole, što potvrđuju i poslodavci.\n- Bukvalno čim nam se neko javi odmah ga zaposlimo. Čak gledamo i da školarce zadržimo kada dođu na praksu. Dosta ih odlazi vani, ali koliko sam upoznat, u zadnje vrijeme se i vraćaju. Ne znam šta je razlog tome, da li su teški uslovi ili je nedovoljno plaćeno - navodi ovaj vlasnik mesnice.\nmesnice u RS


Puna podrška turizmu održive budućnosti\nPodgorica, 8. februar. U prostorijama Eko zgrade Ujedinjenih nacija u Podgorici, danas je održan deveti sastanak Upravnog odbora projekta ,,Razvoj niskokarbonskog turizma u Crnoj Gori“.\nMenadžerka projekta Aleksandra Kiković, predstavila je realizovane aktivnosti u 2017. godini, od kojih je posebno značajno istaći drugi Javni poziv za sufinansiranje inovativnih investicionih projekata koji se razvijaju u duhu održivog turizma i doprinose ublažavanju efekata klimatskih promjena na teritoriji Crne Gore. ,,Na poziv se prijavilo 40 turističkih projekata, od čega je 20 projekata dostavljeno od strane privatnog sektora, 19 od strane javnog, dok je 1 projekat dostavila nevladina organizacija. Sufinansiranje u iznosu od 751.569 EUR dobilo je 25 projekata čija je ukupna vrijednost preko 12.000.000 EUR. Poziv koji je bio namijenjen lokalnim upravama i javnim ustanovama, preduzećima i nevladinim organizacijama, biće objavljen i u ovoj godini, uz podršku u pripremi projektnih prijedloga/ideja i konsultantsku/mentorsku podršku UNDP izabranim podnosiocima projekata'', najavila je Kiković.\nG-din Ćazim Hodžić, v.d. generalnog direktora za razvoj turističke destinacije i turističku infrastrukturu, pri Ministarstvu održivog razvoja i turizma, izrazio je zadovoljstvo dosadašnjim mnogobrojnim rezultatima projekta, te istakao važnost uvođenja programa ekološke sertifikacije i primjer opštine Budva, gdje su obezbijeđena finansijska sredstva za pokrivanje troškova registracije i članarine za prvu godinu za uvođenje eko sertifikata u hotelima koji su se prijavili za podršku u okviru programa podsticajnih mjera. On je najavio ,,da će Ministarstvo održivog razvoja i turizma, intenzivirati aktivnosti potrebne da se Odluka o osnivanju Eko fonda, kao institucije koja će biti jedna od ključnih za finansiranje projekata i programa iz oblasti životne sredine, usvoji na Vladi Crne Gore, dok će UNDP obazbijediti maksimalnu podršku osnivanju i institucionalnom jačanju Eko fonda. Ministarstvo će u toku 2018. godine, definisati način da se inventar GH gasova u sektoru turizma inkorporira u nacionalni GHG inventar, kao i da se formira Radna grupa za izradu Zakona o industrijskim emisijama'' zaključio je Hodžić.\nDirektorica Nacionalne turističke organizacije Željka Radak Kukavičić, istakla je da NTO u saradnji sa Ministarstvom odživog razvoja i turizma i UNDP, defnisala podsticajne mjere za 2018. godinu, koje će uskoro biti objavljene, i obuhvatiće kriterijume za zelene festivale. ,,Vlada Crne Gore podržaće uvođenje ekoloških sertifikata EU Eko znak i Travelife, u okviru posebnih podsticajnih mjera, dok će popularni muzički i drugi festivali, koji budu aplicirali za našu podršku, morati da sprovode mjere smanjenja negativnog uticaja na životnu sredinu’’, kazala je ona.\nNa sastanku UO predstavljen je i ambiciozan Plan aktivnosti za 2018. godinu. Tokom diskusije, članovi Upravnog odbora ukazali su na važnost jačanja partnerstava i administrativnih kapaciteta na lokalnom i nacionalnom nivou u sprovođenju predloženih aktivnosti, i uputili sugestije za unapređenje planiranih aktivnosti i dinamike za njihovu realizaciju. Konstatovano je da je projekat postavio odlične osnove za razvoj održive budućnosti crnogorskog turizma, te da je u narednom periodu, posebnu pažnju potrebno posvetiti održavanju postavljenih visokih standarda i sistemskom pristupu rješenjima testiranim kroz ovaj projekat.\nProjekat ,,Razvoj niskokarbonskog turizma" realizuje se u saradnji Ministarstva održivog razvoja i turizma i programa Ujedinjenih nacija za razvoj. Projekat finasira Globalni fond za životnu sredinu. Osnovni cilj projekta je pozicioniranje Crne Gore kao zelene, niskokarbonske turističke destinacije do 2020. godine.


Zašto plačemo, zašto se ježimo, kijamo i zevamo? – Plus Radio\nHome / Lifestyle / Zašto plačemo, zašto se ježimo, kijamo i zevamo?\nZašto plačemo, zašto se ježimo, kijamo i zevamo?\nBy Plus Radio on 12/02/2018 Vrijeme: 22:27\nTelo nas brani od mikroba, bola, vlage. Neki od načina odbrane su neugodni, neki prijati. Na koje nas načine telo brani i od čaga?\n1. Zevanje – Jeste li znali da je glavni zadatak zevanja da ohladi mozak kada se pregreje ili kada previše radi?\n2. Kijanje – Najčešće kijamo kada se nazalni putevi napune alergenima, mikrobima, prašinom. To se naše telo rešava smeća.\n3. Rastezanje – Zašto se rastežemo nakon buđenja? Naše telo to instinktivno radi kako bi nas pripremilo na sve fizičke aktivnosti dana koji je pred nama, kako bi se poboljšala cirkulacija, a i naše raspoloženje.\n4. Štucanje – Kada jedemo prebrzo, ili kada gutamo velike komade hrane, ili kada se jednostavno prejedemo, iritiramo naš pneumogastrični živac. Ta iritacija rezultira štucavicom.\n5. Mioklonički trzaj – Znate ono kad ležite u krevetu, taman počnete da tonete u san i odjednom se stresete kao da vas je udarila struja? Ovaj ludi fenomen je rezultat usporavanja disanja i usporavanja pulsa.\nNeverovatno je da naše telo te znakove tumači kao najavu skore smrti, pa vas pokušava spasiti tako što će vas protresti!\n6. Smežurana koža – Ovo se događa kada se telo susretne s povećanom vlažnosti – ono pretpostavlja da će okoliš biti klizav. Koža se smežura kako bi bilo lakše uhvatiti se za glatke površine. Pametno, zar ne?\n7. Gubitak pamćenja – Često se dogodi da ljudi nakon traume izgube sećanja. Naš mozak automatski će hteti da obriše sećanje kako ne bismo patili.\n8. Ježimo se – Ježimo se kako bismo redukovali toplinu koju gubimo kroz pore naše kože, kako bi bilo lakše da se zagrejemo se u hladnim uslovima.\n9. Suze – Suze nam služe i kao štit kada strano telo dođe u kontakt s očima. Međutim, one nam služe i kao emotivna odbrana. Naučnici veruju da plačemo, jer telo pokušava da nam skrene pažnju od bola koji nas obavija.\n← Previous Story Prava istina o uticaju stranog jezika na naš mozak\nNext Story → Čudo u Britaniji: Porodila se dva puta u 17 dana


Pokosili ste pšenicu, šta da uradite dalje? - Moje Selo\nHome » Njiva » Pokosili ste pšenicu, šta da uradite dalje?\nstefan\tјул 17, 2017\tNjiva\nSpaljivanje strništa najgora je mera koja se može sprovesti u danima nakon žetve. Spaljivanje strništa ima samo jednu korist, rešićemo se korova na parceli, ali pri tome nanosimo mnogo veću štetu nego što očekujemo.\nKao prvo, spaljivanje strništa je zabranjeno po zakonu, a kazne mogu biti i milionske. Vatra dovodi do uništavanja korisnih mikroorganizma u zemljištu, kišnih glista i drugih organizama koji su bitni za kvalitet oraničnog sloja. Biljna masa se uništava umesto da bude zaorana i da se iskoristi kao đubrivo, narušava se zemljišna struktura i smanjuje se sadržaj humusa.\nOdmah nakon žetve, biljne ostatke zaorati na 10 do 15 centimetara dubine, jer na taj način osim što poboljšavamo vodni režim, zemljištu vraćamo deo elemenata koji je iznet žetvom. Zaoravanjem uništavamo deo korova koji je nikao, a u isto vreme provociramo rast novih korova što predstavlja odličnu uvertiru za hemijski tretman kojim suzbijamo sve iznikle korove na parceli.\nHemijsko suzbijanje korova predstavlja operaciju koja će nakon svih prethodnih mera doprineti najboljoj pripremi za naredni usev, a istovremeno zaustavlja se dalji razvoj korova na tretiranoj parceli. Veoma efikasno rešenje je primena preparata Glifosav 480. Iako poljoprivredni proizvođači koriste 5-6 l/ha već po navici, najbolje je prethodno obići parcelu i količinu primene odrediti prema najotpornijem korovu.\nRadi lakšeg određivanja količine treba znati da je za pirevinu potrebno tri l/ha, za divlji sirak pet l/ha, za palamidu, štavelj, maslačak i koprivu šest l/ha, dok je za zubaču, poponac i divlju kupinu potrebno osam l/ha, uz utrošak 100-200 litara vode po hektaru. Pravi momenat za primenu je kada korovi dostignu visinu 15-40 centimetara, a kada je divlji sirak u pitanju pravi momenat je pred izbijanje metlice. Ako se primeni po uputstvu, preparat će suzbiti sve prisutne korove na parceli, a pošto nema rezidualni efekat preko zemljišta, nema ograničenja kada je sledeći usev u pitanju.


Marijan Domović o preseljenju odjela za upravne poslove u novobnovljene prostorije bivše zgrade MUPa u središtu grada Đurđevca – Podravski radio | 87,6 MHz\nNaslovnica/Novosti/Marijan Domović o preseljenju odjela za upravne poslove u novobnovljene prostorije bivše zgrade MUPa u središtu grada Đurđevca\nMarijan Domović o preseljenju odjela za upravne poslove u novobnovljene prostorije bivše zgrade MUPa u središtu grada Đurđevca\nPolicijski službenik za sigurnosti i prevenciju cestovnog prometa u PP Đurđevac Marijan Domović, osim stanja u prometu u proteklom tjednu, za program PR se osvrnuo i na premještanje upravnih poslova u novobnovljene prostorije bivše zgrade MUPa u središtu grada Đurđevca, na Trgu Svetog Jurja;\nzaključio je Marijan Domović.\nUdruga osoba s invaliditetom „Bolje sutra“ grada Koprivnice proslavila je 18 godina postojanja i djelovanja\nO 11. Danima Ivana Trnskog u emisiji Podravska periska


Olimpijakos ubedljiv, pogodio i Srbin! - Sportske.net\nNaš internacionalac golom doprineo novom trijumfu šampiona Grčke.\nPrvenstvo Grčke ulazi u samu završnicu, ali šampion se već zna.\nTo je ekipa Olimpijakosa, koja je danas upisala 27. pobedu u 35 odigranih prvenstvenih mečeva.\nCrveno-beli iz Pireja su kao gosti savladali OFI na Kritu sa 3:1, a značajnu ulogu imao je i naš Lazar Ranđelović koji je odigrao svih 90 minuta.\nOlimpijakos je poveo u 10. minutu iz penala, koji je uspešno realizovao Fortunis, a prednost je duplirana u 28. minutu, kada je i Ranđelović savladao golmana domaćih, preciznim udarcem iskosa sa desne strane.\nKada je Fortunis u 61. minutu postigao svo j drugi gol i povidio na 3:0, postalo je janso da se do kraja pitanje pobednika neće postavljati, a u samom finišu OFI je preko Delijanidisa stigao do počasnog gola - 1:3.\nOlimpijakos sada ima 88 bodova, čak 17 više od PAOK-a koji večeras gostuje AEK-u u Atini.


SNP: Đukanović je veći neprijatelj Crne Gore nego sve političke strukture\nčetvrtak, 16 novembar 2017 12:09\nStvarni i jedini premijer Milo Đukanović nastavlja da beskrupuloznim neistinama i izmišljotinama napada partiju koja mu je u političkom smislu, bila i ostala, kost u grlu, poručio je Veselin Jovanović, predsjednik OO SNP Mojkovac.\n"Ne birajući riječi, na jedino njemu svojstven način, po ko zna koji put proziva Socijalističku narodnu partiju Crne Gore kao neprijatelja svoje države. I to baš u Mojkovcu! Ako je jedini grijeh našoj partiji, to što smo smatrali da je državi Crnoj Gori ljepše u zajednici sa Srbijom, ponosimo se tim grijehom", kazao je Jovanović.\nKako ističe, Đukanović je “stvarni premijer” i veći neprijatelj Crne Gore, na čelu sa svojom partijom, nego sve crnogorske političke strukture!\n"Vi ste, Đukanoviću vašom politikom opljačkali i pljačkate Crnu Goru, Vi ste Đukanoviću doveli do toga da Crnu Goru prepoznaju kao zemlju korupcije, kriminala i nerasvijetljenih ubistava, Vi ste Đukanoviću ojadili sjever države, ugasili fabrike uključujući i, kako Vi rekoste 'Duškov Mojkovac'! Za vrijeme Vaše vladavine sjever je napustilo više građana nego za vrijeme ratova. Vi ste najveća pohara Crne Gore!", rekao je Jovanović.\nJovanović kaže da za razliku Đukanovića, oni u SNP-u znaju ko su.\n"Za razliku od vas mi smo ljudi iz naroda i za narod! Za razliku od vas mi se borimo za budućnost i kvalitetniji život svih gradjana! Za razliku od vas, koji se bavite prošlošću, mi želimo ljepšu budućnost! Za razliku od vas mi smo protiv korupcije, kriminala i privatne države! Za razliku od vas, koji žive na starim podjelama, mi želimo nova radna mjesta! Za razliku od vas, mi volimo i Mojkovac i Crnu Goru! I za razliku od vas, Đukanoviću, mi se zalažemo za Mojkovac dostojan čovjeka!", rekao je on.\nPrema riječima Jovanovića, dolazi na vlast neka nova, odgovorna, poštena i domaćinska vlast, na čelu sa Socijalističkom narodnom partijom.\n"I na kraju, gradjani vrlo dobro znaju da, dok god nas napadate vi iz DPS-a znači da smo na dobrom i pravom putu u borbi za pravnu državu, državu koju vidimo u Evropskoj Uniji, za bolji život i evropski standard i Mojkovca i naše Crne Gore", zaključuje Jovanović.\nViše iz ove kategorije « Abazović zaboravio da prijavi 20.000 eura? Vujanović na godišnjoj konferenciji UN: Održivi razvoj temelj napretka »


Islam u Evropi - Wikipedia\nIslam u državama Evrope\npo procentualnom udjelu u ukupnom stanovništvu\nIslam u Evropi nakon kršćanstva predstavlja drugu najbrojniju religiju među stanovnicima ovog kontinenta. Islam se na području Istočne Evrope javlja već u 7. vijeku, na području današnje Rusije a u 13. vijeku i na području Jugoistočne Evrope, odnosno današnje Bugarske. Tokom muslimanskog osvajanja Perzije, islam je po prvi put prodro u regione koji će kasnije postati dio Rusije. Osmanlijsko carstvo se proširilo u Evropu, osvajanjem i invazijom ogromnog dijela tadašnjeg Bizantijskog carstva tokom 14. i 15. vijeka.\nTokom perioda kada je Osmanlijsko carstvo bilo na vrhuncu moći, njegove evropske teritorije su se prostirale čitavom Jugoistočnom Evropom, dijelovima Istočne i Srednje Evrope. Opadanje moći ovog carstva, pogotovo nakon Balkanskih ratova i Prvog svjetskog rata, dovelo je do pada Osmanlijsko carstva 1922. godine i gubitka svih njegovih evropskih teritorija izuzev današnjeg dijela evropske Turske, Istočne Trakije.\nMeđutim, u dijelovima Balkana kao što je Bosna i Hercegovina, Albanija, Kosovo, Makedonija, Bugarska i Crna Gora postoje velike populacije domaćih, evropskih muslimana, koji u tim državama čine većinu ili značajnu manjinu.\nS druge strane transkontinentalne države, kao što su Turska, Azerbejdžan i Kazahstan, imaju brojne muslimanske populacije. Ovakav slučaj je i u velikom području unutar Ruske Federacije, kao što su Sjeverni Kavkaz (Čečenija, Dagestan, Ingušetija, Kabardino-Balkarija, Karačajevo-Čerkezija, Stavropoljski kraj i Adigeja), Krim, Tatarstan, Baškortostan i Astrahanska oblast.\nKrajem 20. i početkom 21. vijeka, značajan broj muslimana iz različitih dijelova svijeta je imigrirao u Evropu, najviše u njen zapadni dio. Procjenjuje se da je 2010. godine u Evropi živilo oko 44 miliona muslimana što je predstavljalo 6% od njenog ukupnog stanovništva, od toga u državama Evropska unija oko 19 miliona (3,8%).\nS obzirom na vitalnost, uglavnom useljeničke muslimanske populacije, predviđa se da će do 2030. udio muslimanskog stanovništva u Evropi iznositi oko 8%. Pitanja vezana za politiku useljavanja muslimana u Evropu i ostvarivanju njihovih prava, koja su u tijesnoj vezi sa prakticiranjem islama, su često predmetom intenzivnih društvenih rasprava i u velikoj mjeri omiljena tema političkih kampanja pojedinih političkih stranaka i koalicija. Ovakve rasprave su se dodatno periodično intenzivirale događajima kao što su teroristički napadi ekstremnih islamista, afera sa karikaturama Poslanika Muhammeda, prvo u Danskoj a onda i u štampi drugih evropskih država, raspravama o zabrani i pokušaju zabrane nošenja odjevnih predmeta specifičnih za vjernike muslimane. Takvi događaji takođe su podstakli sve učestaliju raspravu o islamofobiji, stavovima prema muslimanima i populističkom radikalnom pravu.\n1.1 Mauri, Andaluzija, Sicilija i Kreta\n1.1.1 Kulturni utjecaj i interakcija\n1.3 Rusija i Ukrajina\nMauri, Andaluzija, Sicilija i Kreta[uredi | uredi izvor]\nGlavni članci: El-Andaluz, Mauri i Sicilijski emirat\nMauri traže dozvolu od kralja Aragona, Jakova I Aragonskog, Španija, 13. vijek\nVelika džamija u Parizu, izgrađena nakon prvog svjetskog rata\nDžamija u Logu pod Mangartom, jedina džamija koja je ikada izgrađena na teritoriji Slovenije, sagrađena u Logu pod Mangartom tokom prvog svjetskog rata\nNakon pojave islama na Arabijskom poluostrvu, tokom kratkog vremenskog perioda osvojena je čitava Arabija, srušeno Perzijsko carstvo i osvojeni pojedini dijelovi Bizantijskog carstva. Prvi pokušaj osvajanja teritorija u južnom dijelu Evrope se desio još 652. godine kada su malobrojne arapske i berberske snage, u sklopu vojske Pravednog halifata izvršile invaziju ostrva Sicilija koja se nalazila pod kontrolom Bizantije. Značajniji prodori na evropsko tlo i osvajanja su se desila uspostavom Emevijskog halifata. Muslimansko osvajanje Južne Evrope počinje 711. godine kada trupe Tarika ibn Zijada prelaze Gibraltarski moreuz. Pobjedom nad vojskom Vizigotskog kraljevstva u bitci kod Guadalete iste godine, počinje proces Emevijskog osvajanja Španije, odnosno Pirinejskog poluostrva.\nNovoosvojenu teritoriju muslimani su nazvali Andaluzija a u nekoliko narednih godina teritorija Andaluzije se proširila tako da je uključivala skoro cjelokupnu današnju Španiju i Portugal izuzev sjevernih visoravni Asturije, Kantabrije, Baskije, Navarre i nekoliko drugih mjesta zaštićenih teško prohodnim planinskim lancima.\nProcjenjuje se da je Al-Andalus imao muslimansku većinu već u 10. vijeku nakon što je većina lokalnog stanovništva svojevoljno prešlo na islam. Taj period se poklopa sa periodom La Convivencia (Suživota) Iberijskog poluostrva kada su pripadnici sve tri religije (muslimani kršćani i jevreji) živjeli u relativnom miru a što se bitno razlikovalo od kasnijeg španskog i portugalskog perioda kada je usljed protjerivanja i prisilnog pokršćavanja katoličanstvo postalo jedina religija na poluostrvu. Također iz tog perioda proizilazi i zlatno doba jevrejske kulture u Španiji.\nKršćanska kontraofanziva poznata kao Rekonkvista započela je početkom 8. vijeka, kada su muslimanske snage uspjele da privremeno prodru u južnu Francusku. Kršćanske snage su polako počele ponovo osvajati razbijena područja Taifa kraljevstva Andaluzije. Muslimansko prisustvo na sjeveru Španije, posebno u Fraxinetu održalo se sve do 10. vijeka. Aglabidi osvojaju Siciliju nakon niza ekspedicija koje su trajale tokom perioda od 827. do 902. kada su posebno ugrozili Rim 846. godine. Sicilijski emirat je osnovan 831. godine a Arapi su držali južnu Italiju do 1072. godine kada su ih protjerali Normani. 1236. godine sve što je praktično ostalo od muslimanske Španije bila je južna provincija Granada.\nKulturni utjecaj i interakcija[uredi | uredi izvor]\nSrušen od Abasida, svrgnuti emevijski halifa Abdurahman I pobjegao je iz Damaska 756. i uspostavio nezavisni emirat u Kordobi. Njegova dinastija učvrstila je prisustvo islama u Andaluzu. Tokom vladavine Abdurahman I (822. – 852) Córdoba je postala jedan od najvećih i najvažnijih gradova u Evropi. Emevijska Španija postala je središte muslimanskog svijeta koje je konkuriralo muslimanskim gradovima Damasku i Bagdadu. Emiri iz Córdobe gradili su palače čime su odražavali povjerenje i vitalnost andaluzijskog islama, kovali novce, donijeli u Španiju luksuzne predmete s Istoka, pokrenuli ambiciozne projekte navodnjavanja i transformirali poljoprivredu, reproducirali stil i ceremoniju Abasidskog suda na Istoku kao i doprinjeli atmosferi da su poznati učenjaci, pjesnici i muzičari iz ostatka muslimanskog svijeta bili dobrodošli u ovom dijelu muslimanskog svijeta. Ali, najznačajniji utjecaj Emirata bio je njegov kulturni utjecaj na nemuslimansko lokalno stanovništvo. Elegantan arapski postao je omiljeni jezik obrazovanih muslimana, kršćana i židova, čitanje knjiga na arapskom brzo se širilo, a arapska romantika i poezija postali su izuzetno popularni. Popularnost književnog arapskog jezika bio je samo jedan od aspekata arabizacije kršćana Pirinejskog poluostrva koji je vodio ka tome da će savremenici populaciju pogođenu tim uticajem nazivati Mozarapi (mozárabes na španskom odnosno moçárabes na portugalskom, od arapskog termina musta'rib što bi u prijevodu na bosanski jezik značilo poput Arapa ili "Arabizirani").\nBöszörménya muslimani formirali su ranu zajednicu muslimana u Mađarskoj. Njihovo najveće naselje bilo je blizu današnjeg grada Orosháze u centralnom dijelu tadašnje mađarske kraljevine. U to vrijeme ovo naselje koje je u potpunosti bilo naseljeno muslimanima je vjerojatno bilo jedno od najvećih naselja u Kraljevini. Ovo i još nekoliko drugih muslimanskih naselja je uništeno, a njihovi stanovnici su masakrirani tokom invazije Mongola na Mađarsku 1241. godine.\nRusija i Ukrajina[uredi | uredi izvor]\nSredinom 7. vijeka, tokom muslimanskog osvajanja Perzije, islam se proširio na područja koja su kasnije postala dio Rusije. Postoje izveštaji o trgovinskim vezama između muslimana i Rusa, najvjerovatnije stanovnika baltičkog regiona koji su se probili prema Crnom moru kroz centralnu Rusiju. Tokom svog putovanja u Volšku Bugarsku u periodu od 921. do 922. godine, muslimanski putopisac Ibn Fadlan je posmatrao i proučavao norod Rus', tvrdeći da su neki prešli na islam. Veoma su skloni konzumaciji svinjskog mesa i mnogima od njih koji su postali muslimanima to mnogo nedostaje. Rus'i su također uživali u nabidhu, fermentiranom piću koje je Ibn Fadlan često spominjao kao dio dnevne ponude.\nU prvoj polovini 13. vijeka Mongoli su započeli osvajanje Rusa, Volške Bugarske i Kumanije tj. tadašnje Kuman-Kipčačke konfederacije. Nakon podjele Mongolske imperije, istočnoevropski dio tog Mongolskog carstva postao je poznat kao Zlatna horda. Iako nisu izvorno bili muslimani, zapadni Mongoli su prihvatili islam kao svoju religiju u ranom 14. vijeku pod vladavinom Berke Kana, a kasnije je Uzbeg Kan islam uspostavio kao službenu religiju države. Velik dio populacije Zlatne Horde, uglavnom turkijskog govornog područja, kao i malobrojna mongolska aristokratija, postali su islamizirani (ako već nisu bili muslimani, poput Volških Bugara) i postali poznati Rusima i evropljanima kao Tatari. Više od polovine teritorije evropskog dijela sadašnje Rusije i Ukrajine bilo je pod vlašću muslimanskih Tatara i Turaka od 13. do 15. vijeka. Krimski kanat je postao vazalna država Oamnlijskog carstva 1475. godine i podvrgnuo se ostatku Velike horde 1502. godine. Ruski car Ivan Grozni osvoja Kazanjski kanat 1522. godine.\n^ "Religious Composition by Country, 2010-2050". Pew Research Center. 12. 4. 2015. Pristupljeno 22. 10. 2017. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ "The future of the global Muslim population - Europe (excluding however Turkey and including Siberian Russia)". Pew Research Center). 27. 1. 2011.\n^ Goodwin, Matthew J.; Cutts, David; Janta-Lipinski, Laurence (septembar 2014). "Economic Losers, Protestors, Islamophobes or Xenophobes? Predicting Public Support for a Counter-Jihad Movement". Political Studies: n/a–n/a. doi:10.1111/1467-9248.12159.\n^ Hourani 2002, p. 42. harv error: no target: CITEREFHourani2002 (help)\n^ Hunter, Shireen (2016) . Islam in Russia: The Politics of Identity and Security. Routledge. str. 3. It is difficult to establish exactly when Islam first appeared in Russia because the lands that Islam penetrated early in its expansion were not part of Russia at the time, but were later incorporated into the expanding Russian Empire. Islam reached the Caucasus region in the middle of the seventh century as part of the Arab conquest of the Iranian Sassanian Empire.\n^ "Vikings in the East, Remarkable Eyewitness Accounts". Arhivirano s originala, 15. 2. 2008. Pristupljeno 5. 3. 2019. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ Encarta, Mongol Invasion of Russia. Arhivirano s originala, 1. 11. 2009. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Islam_u_Evropi&oldid=3390473"\nIslam po kontinentima\nReligija u Evropi\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 8 januar 2022 u 17:50.