ANTONIO BALDAĆI I CRNA GORA\nPoznati crnogorski istoričar piše o Antoniju Baldačiju, jednom od najpoznatijih “izvanjaca”, italijanskom naučniku čiji su život i karijera neraskidivo bili vezani za sudbinu naše zemlje od kraja XIX vijeka pa sve do njenog iščeznuća nakon Prvog svjetskog rata\nStrasna vezanost za Crnu Goru\nMeđu italijanskim naučnicima koji su krajem XIX i početkom XX vijeka izučavali Crnu Goru najistaknutije mjesto zauzima botaničar Antonio Baldači. On je između 1885. i 1910. najmanje 14 puta posjetio našu zemlju. Zahvaljujući istraživanjima koja je tada obavio stekao je zavidnu naučnu reputaciju. Ka ovoj maloj balkanskoj knjaževini on će usmjeriti i veliki dio svojih poslovnih i političkih interesovanja. O mjestu koje je Crna Gora imala u Baldačijevoj karijeri i životu svjedoči mnoštvo njegovih radova kao i bogati lični arhivski fond koji se čuva u Biblioteca de L'Archiginnasio u Bolonji. Baldačijevu posvećenost Crnoj Gori slikovito je definisala Marija Gracija Bolini u naslovu svoje studije o Baldačijevoj arhivskoj zaostavštini: "Jedna balkanska strast između preduzetništva, botanike i kolonijalne."\nAntonio Baldači (1867-1950) rođen je u Bolonji. Tu je završio studije veterine i 1891. počeo da radi kao asistent na Botaničkom institutu gdje je ostao sve do 1902. Tada odlazi u Rim da predaje političku i kolonijalnu geografiju na Diplomatsko-kolonijalnoj školi. Ovo je vrijeme kada uspostavlja poznanstva sa značajnim ličnostima iz političkog i kulturnog života u italijanskoj prestonici - Gabriel D’Anuncio, G. A. Sartorio, F. P. Miketi, K. Barbela. Od 1904. obavlja dužnost prosvjetnog inspektora. Vice direktor Botaničkog vrta u Palermu postaje 1907, ali ovu funkciju prilično neredovno vrši zbog čestih odlazaka u Crnu Goru, Kosovo, Albaniju u istraživačke i političke misije.\nBaldačijeva naučna istraživanja i putovanja značajno je pomagalo Italijansko geografsko društvo, čiji je saradnik od 1891. kao i Ministarstvo spoljnih poslova za koje je prvu misiju obavio 1897. Po nalogu italijanskog ministra spoljnih poslova San Djulijana 1914. za novouspostavljenu albansku državu organizovao je javne službe za upravljanje prirodnim resursima. Godine 1916. u Valoni je civilni savjetnik odnosno obavještajni oficir pri italijanskoj Prvoj pomorskoj diviziji. Nakon Prvog svjetskog rata angažovan je kao funkcioner Tršcanskog Lojda, a u istom periodu je i rukovodilac u Istoriografskom odjeljenju za mobilizaciju (1918-1921). Tokom naredne decenije Baldači se angažuje u propagandnoj borbi za obnovu nezavisne crnogorske države. U periodu od 1931. do 1943. značajnu pažnju posvećuje Albaniji, prvo kao počasni generalni konzul u Bolonji, a zatim kao saradnik Centra za albanske studije pri italijanskoj akademiji i Instituta za albanske studije u Tirani i kao savjetnik za kulturu pri Generalnom namjesništvu u Albaniji. Široko polje interesovanja i velika radna energija karakterisali su Baldačija tokom čitavog života, pa čak i u osamdesetim godinama.\nOvdje veoma vole Ruse i Italijane\nBio je snažno vezan za italijanske rojalističke krugove, a više puta je bio priman u privatne audijencije na dvoru. Ostavio je preko 250 radova, brojne herbarske kolekcije i obiman arhivski material.\nNAUČNA ISTRAŽIVANJA U CRNOJ GORI: Baldačijevo interesovanje za Crnu Goru javlja se 1885. Tada je u toku svog botaničkog putovanja od Friulija do Boke Kotorske nekoliko sati proveo u graničnom području Knjaževine Crne Gore o čijoj ratničkoj slavi je u djetinjstvu puno slušao. Nedovoljna ispitanost crnogorske flore, posebno one u predjelima koji su Crnoj Gori priključeni tek odredbama Berlinskog mira (1878), motivisale su mladog istraživača da upravo tu potraži vlastitu naučnu afirmaciju. Tokom 1886, 1888, 1889, 1890. i 1891. prošao je Crnu Goru svim pravcima i prekrio je mrežom itinerera. Naučni rezultati bili su značajni. Baldači je otkrio oko 40 vrsta koje do tada nijesu bile poznate u botaničkoj nauci. Dio njih otkrio je u Crnoj Gori (npr. Freyera montenegrina Bald., Centaurea Nicolai Bald.). Baldači je uradio istorijat botaničkih ispitivanja u Crnoj Gori. Osim florističkih i taksonomskih radova u kojima je inventarisao i opisivao biljke, bavio se i biljno-geografskim i vegetacijskim karakteristikama pojedinih područja Crne Gore. Objavio je 1904. prvu vegetacijsku kartu Crne Gore u razmjeri 1: 750 000. Zaslužan je i za domete drugih botaničara jer je kolekcije biljaka prikupljenih u Crnoj Gori distribuirao raznim institucijama i pojedincima. Tako je dolazio i do finansijskih sredstava za dalja istraživanja. Materijalno ga je pomagalo i Italijansko geografsko društvo, a dva dugotrajna i složena Baldačijeva istraživanja finansirao je i crnogorski knjaz Nikola I Petrović Njegoš. Srećnu priliku da upozna crnogorskog vladara imao je već 1886. Knjazu ga je predstavio i protežirao Cezar Tondini od Kvarnegija iz reda barnabita koji je po nalogu pape Lava XIII tada pregovarao o Konkordatu Svete stolice sa Crnom Gorom. Na dvoru na Cetinju Baldači je bio u prilici da vidi i ćerku knjaza Nikole, buduću italijansku kraljicu Jelenu, tada još djevojčicu. Predusretljivost i simpatije na koje je naišao kod predstavnika vlasti i kod običnih ljudi podstakle su Baldačija da u svojim putopisima zapiše da je stranac u Crnoj Gori previše voljen, a Rus i Italijan posebno.\nU razdoblju od 1892. do 1897. glavni Baldačijev interes pomjera se sa Crne Gore prema susjednoj Albaniji i prema Grčkoj. Ipak veze sa Crnom Gorom se ni tada ne prekidaju, 1893. crnogorski suvereni knjaz Nikola odlikuje ga nacionalnim Ordenom Danilo I.\nNovo istraživanje male knjaževine\nPovodom vjenčanja italijanskog prestolonasljednika Vitorija Emanuela III i princeze Jelene Petrović 1896, Baldači za italijansku štampu piše prigodne tekstove o domovini buduće italijanske kraljice.\nNaredne godine Baldači publikuje knjigu: „Crna Gora uspomene botaničara“ u kojoj je sabrao ranije objavljene tekstove o Crnoj Gori.\nBaldačijev boravak u sjevernoj Albaniji 1896. je karakterističan po vannanučnim aktivnostima italijanskog botaničara. One nijesu promakle ni turskim vlastima, ni diplomatskim predstavnicima Austrije i Crne Gore u Skadru. U Baldačiju su prepoznali pripadnika italoalbanskih krugova koji su se zalagali za eliminaciju austrijskog uticaja u Albaniji, njenu emancipaciju od turske vlasti i uvođenje u krug italijanskog kulturnog i političkog uticaja. To je bio razlog insceniranja oružanog napada lokalnih Albanaca na Baldačija a kasnije i njegovog hapšenja i protjerivanja od strane turskih vlasti. Posebno svjetlo na ovu epizodu baca izvještaj koji je iz Bolonje 27. oktobra 1897. Baldači uputio ministru spoljnih poslova Italije Viskontiju Venosti. Dokument sadrži opis aktuelnog stanja u Albaniji i predloge o putevima jačanja italijanskog uticaja u njoj. Baldači propagira stvaranje crnogorsko-albanske knjaževine ujedinjenjem Crne Gore sa sjevernom Albanijom uz italijansku podršku.\nU periodu 1898 – 1903. Baldači se ponovo okreće Crnoj Gori. Uočljivo je da njegovi boravci u Knjaževini tokom 1898, 1900, 1901, 1902 i 1903. imaju svojevrstan "albanski" karakter. On istražuje u području uz crnogorsko - tursku (albansku) granicu naseljenom pretežno albanskim stanovništvom. Zbog neprijateljskog stava turskih vlasti u Albaniji, Baldači zapravo pokušava da sa crnogorske strane uđe u planinsku oblast Prokletija koja ga zanima i sa botaničkog, etnografskog i političkog aspekta.\nNajsloženiji istraživački poduhvati Antonija Baldačija su svakako naučne misije koje je na njegov predlog u Crnu Goru uputilo italijansko Ministarstvo prosvjete 1902. i 1903. godine. Koncept istraživanja napravljen je po uzoru na ona koja su austrougarski naučnici sistematski vršili u Bosni i Hercegovini. Inspirator i vođa ekspedicije iz 1902. bio je Antonio Baldači, a njeni ostali članovi bili su: arheolog prof. Dante Valjieri, antropolog prof. Ugo Vram, geolog prof. Alesandro Marteli, fizičar i prirodnjak dr Luiđi Santagata i agronom Anibal Baldači. Ciljevi misije bili su: istraživanja geološke strukture, nalazišta ruda, topografska mjerenja kao i antropološka, etnografska, sociološka, arheološka istraživanja, kojima bi se provjerila teza o ilirskom porijeklu stanovnika južne Dalmacije, stare Srbije, Crne Gore i Hercegovine.\nSnovi o uticaju Rima na Balkanu\nOčekivani su arheološki nalazi o grčkoj i rimskoj kolonizaciji. Iza ove "antičke nostalgije" stajala je želja za obnavljanjem ekonomskog i vojničkog prisustva Rima na Balkanu i pretvaranje Jadrana u Mare Nostro.\nU misiji iz 1903. učestvovali su: Antonio i Anibal Baldači, A. Marteli i D. Santegata. Radovi geologa Martelija, kasnije publikovani u Italiji, vjerovatno su najvredniji naučni rezultat ovih istraživanja.\nPrema Italijanima, jako predusretljive crnogorske vlasti najviše su se interesovale za geološka istraživanja, odnosno nalaziša ruda. Italijanski naučnici nijesu uspjeli da pređu granicu i na albanskoj (turskoj) teritoriji obave snimanja, što je bio jedan od glavnih ciljeva obadvije misije. Antonio Baldači je, u ovim misijama, obavljao različita antropološka, zoološka i botanička istraživanja. Na V kongresu italijanskih geografa, u Napulju 1904. Baldači je podnio zbirni referat sastavljen od izvještaja učesnika ove dvije ekspedicije. Na materijalu prikupljenom 1902. i 1903. publikovano je više naučnih radova.\nNeki od učesnika misija bavili su se Crnom Gorom i kasnije. Pored ove misije, u Crnoj Gori je 1903. boravilo još nekoliko italijanskih stručnih ekipa. Njih je tamo uputio Italijansko crnogorski sindikat - grupa kapitalista okupljena oko Đuzepe Volpija i Pjera Foskarija, koji će do 1909. izgraditi Fabriku duvana u Podgorici, Luku Bar, željezničku prugu Bar - Vir Pazar i plovidbeni sistem na Skadarskom jezeru. Mada su Baldačijeve misije bile okrenute više ka naučnim pitanjima, a one koje je uputio Italijansko-crnogorski sindikat više ka praktičnim, privrednim pitanjima, sve su, nezavisno od motiva učesnika, bile etape istog procesa italijanske ekspanzije na Balkanu.\nNa povezanost italijanske spoljne politike i naučne djelatnosti Italijana u inostranstvu upućuju referati i zaključci sa kongresa Italijanskog geografskog društva. Na njima je predmet pažnje bila i Crna Gora koja je zajedno sa Albanijom tretirana kao prostor od životne važnosti i istorijski i geografski predodređen za italijansko ekonomsko i političko prisustvo. Na kongresima su utvrđivane ekonomske i političke mjere za ostvarivanje tog cilja i preporučivane Vladi. Ovakva djelatnost imala je odjeka i u političkom i u poslovnom svijetu. U svemu tome uloga Antonija Baldačija bila je značajna i prepoznatljiva.\nBaldači je pokušao da organizuje odlazak još jedne, treće istraživačke misije u Crnu Goru 1904. ali ovoga puta nije naišao na razumijevanje italijanskog ministarstva prosvjete, koje je svoje odbijanje obrazložilo nestabilnim prilikama na Balkanu.\nNovi putevi za italijanski kapital\nRAD NA DOBIJANJU I REALIZOVANJU PRIVREDNIH KONCESIJA U CRNOJ GORI: Prema Baldačijevom mišljenju Crna Gora je poput svojevrsnih "vrata Balkana", bila predodređena za polaznu tačku u italijanskoj balkanskoj politici, za ishodište italijanskog ekonomskog i političkog uticaja na području čiji veliki dio su već kontrolisale Austro-ugarska i Otomansko carstvo. U stručnim i publicističkim radovima namijenjenim javnosti, kao i u povjerljivim referatima pisanim italijanskoj Vladi, Baldači je predlagao konkretne programe djelovanja u ovom pravcu. U ovom smislu posebno je značajan njegov referat na IV Kongresu italijanskih geografa aprila 1901. Tekst sadrži predlog ekonomskog programa Italije u istočnom Jadranu. Baldači je smatrao da bi ispunjenje tog programa bilo kruna njegovog naučnog i praktičnog rada. U referatu razmatra po pojedinim stavkama uvoz i izvoz, stanje industrije, bankarstva, komunikacija i političke klime u Crnoj Gori, kao i mjere koje treba preduzeti da se italijanskom kapitalu otvore novi putevi na drugoj obali Jadrana. Usvojivši Baldačijeve stavove, Kongres je preporučio italijanskoj vladi da u Crnoj Gori ustanovi jednu državnu ili potpomogne jednu privatnu komercijalnu agenciju sa predstavništvima u Baru i Podgorici, da otvori i jednu komercijalnu školu, da postavi telegrafski kabl između Italije i Crne Gore, povezujući ga sa kablom Otrant-Valona. Od Vlade je takođe traženo i da kompetentnim ministarstvima povjeri praktično sprovođenje komercijalnih i industrijskih pitanja, kako bi Italiji na ovim područjima bili otvoreni novi ekonomski putevi, a koji proizlaze iz njenih tradicionalnih prava, jezičkog afiniteta i italijanskih političkih interesa na Jadranu i Joniji prema Levantu, gdje su svojevremeno prosperirale italijanske republike i gdje bi ponovo mogao da nikne novi izvor slave i prosperiteta moderne Italije. Pomenuti referat Baldači je publikovao u radu „Italija i naša trgovina sa Crnom Gorom i sjevernom Albanijom“.\nU radovima publikovanim narednih godina, italijanskim poslovnim i političkim krugovima Baldači nudi informacije o šumskom bogatstvu, kožama i krznima, teglećoj marvi, govedima, ovcama, kozama, saobraćajnim mogućnostima (prva željeznica, budućnost željezničke mreže), uslovima industrije u Crnoj Gori. Svi ovi radovi predstavljaju logičnu, povezanu cjelinu, koja dobro ilustruje ekonomsku stranu italijanskog interesovanja za malu Knjaževinu.\nNeke od svojih ideja o italijanskom privrednom angažovanju u Crnoj Gori Baldači je pokušao i praktično da realizuje između 1900. i 1903. godine.\nZahtjev Cetinju za koncesijama\nU ljeto 1900. Antonio i njegov brat Đovani Baldači ispitivali su na Cetinju mogućnost dobijanja koncesija za razne privredne aktivnosti. Znali su za spremnost crnogorske Vlade da u nedostatku domaćeg kapitala angažuje strani radi eksploatacije crnogorskih resursa, izgradnje industrijskih objekata i saobraćajne infrastrukture.\nNajviše interesa u ovom smislu pokazivali su austrijski kapitalisti kojima su na Cetinju nerado izlazili u susret zbog sumnji da ih u Crnu Goru ne dovode ekonomski, već politički razlozi.\nAustrougarska je već dominirala u trgovinskoj razmjeni Crne Gore, pa crnogorska Vlada nije bila spremna da prihvati povećavanje austrijskog ekonomskog uticaja u zemlji. U zapadnoj Evropi nije bilo interesovanja između ostalog i zbog slabog poznavanja prilika u maloj balkanskoj Knjaževini. Nasuprot tome, u Rusiji su, poznajući dobro crnogorske prilike, sumnjali u isplativost takvih investicija a značajna sredstva koja je ruska država svake godine dodjeljivala Crnoj Gori bila su namijenjena prije svega za vojne svrhe. U takvim okolnostima otvarale su se velike mogućnosti za angažovanje italijanskog kapitala u Crnoj Gori. Tome su pogodovali dobri međudržavni i dinastički odnosi i pomorsko susjedstvo dvije zemlje. Takođe na Cetinju je već bila sazrela ideja o korišćenju rivaliteta Austrougarske i Italije na Balkanu za vlastite ekonomske i političke ciljeve.\nBraći Baldači ovo nije bilo nepoznato. Takođe oni nijesu bili jedini Italijani koji su se interesovali za crnogorske ekonomske prilike. Na osnovu koncesije dobijene 1900. jedno italijansko društvo je početkom naredne godine već tragalo za nalazištima ruda u okolini Nikšića i Bara. Antonio i Đovani bili su u prednosti u odnosu na svoje konkurente u toliko što su odlično poznavali prilike u zemlji, a Antonio je imao veliki broj uticajnih prijatelja i poznanika u vrhu crnogorskih vlasti.\nU decembru 1901. Antonio i Đovani Baldači su od crnogorske Vlade tražili dozvolu za podizanje industrijskih postrojenja za preradu mlijeka, proizvodnju ulja, preradu koža, izgradnju mlina i fabrike pašte, konzerviranje ribe, fabrike sapuna, svijeća i šibica, perionicu vune, fabrike baruta, fabrike tekstila, fabrike obuće, fabrike papira. Rok za prezentaciju jednog ili više društava koja bi uz saglasnost Vlade otpočela sa realizacijom pomenutih koncesija, bio je maj 1901. Tražene su i dozvole za eksploataciju šuma i istraživanje ruda. Baldačijevi se interesuju i za formiranje društva za izvoz crnogorskih duvana. Zahtjevi braće Baldači se kasnije ponavljaju u nešto skromnijem obimu, što svjedoči da prethodnom zahtjevu ili nije udovoljeno ili su rokovi koncesija istekli.\nPoslovni napori bez rezultata\nBaldačijevi zapravo nijesu imali dovoljno kapitala. Da ga obezbijedi Antonio se povezao sa preduzetnicima zainteresovanim za novo balkansko tržište kao što su Đorđo Čini i njegov sin Vitorio, Euzebio Pjela iz "Diskont Euzebio Pjela" iz Kastela, Maks Mejer (vlasnik fabrike boja), Antonio Čeruti (iz Čeruti fabrike za proizvodnju vune iz Bijele), sa Stanislavom Kobjankijem, proizvođačem likera Amara Montenegra, braćom Lancarini, (fabrikom narezaka) i firmom Button. Preduzimljiva braća Baldači tražili su poslovne partnere i među domaćim stanovništvom. Jedan od prvih poslova sa otkupom duvana napravljen je sa istaknutim crnogorskim činovnicima Špirom Popovićem i Slavom Ramadanovićem.\nPomenute zahtjeve za koncesije Đovani Baldaci podnosi u svoje i Antonijevo ime i u ime italijanskih kapitalista Luiđija Bertanjija i Đuzepea Mainetija. Državni Savjet je odobrio koncesije, a Đovani se tokom 1902. veoma agažovao da se rokovi za njihovu realizaciju produže. Do realizacije koncesija nikad nije došlo.\nPreduzetnički pokušaji u Crnoj Gori nijesu braći Baldači donijeli nikakve koristi. Izvjesnu kompenzaciju za utrošena sredstva i vrijeme Antonio je dobio od knjaza Nikole koji ga je nagradio sa 1000 franaka za posredovanja pri obezbjeđivanju zajma za potrebe crnogorske države i nabavci topova i baruta za crnogorsku vojsku. Sa italijanske strane Antonio dobija kompenzacije više počasne prirode. Početkom 1902. ministar poljoprivrede industrije i trgovine Gvido Bakeli konsultuje ga kao stručnjaka za ekonomske odnose Italije sa Crnom Gorom, Albanijom, Makedonijom, Epirom, a kralj Vitorio Emanuel III prima ga u privatnu audijenciju.\nAntoniov brat Đovani nastojeći da obezbijedi vlastitu egzistenciju i dalje prisustvo u Crnoj Gori pokušava da dobije imenovanje za vladinog trgovačkog agenta u Crnoj Gori. Ove zahtjeve ponavljao je u više navrata koristeći se protežiranjem uglednih ličnosti poput italijanskog poslanika u Crnoj Gori Nikola Skvitija ali uvijek bez uspjeha.\nMnogo uspješniji od braće Baldači bio je Italijansko-crnogorski sindikat, koji je realizovao značajan dio Antonijevog programa italijanske ekonomske ekspanzije u Crnoj Gori. Iz Italijansko crnogorskog sindikata nastala su dva krupna preduzeća Barsko društvo i Monopol duvana (Compagnia D' Antivari i Regia cointeressata dei tabacchi del Montenegro) u kojoj je i Đovani Baldači našao neko vrijeme zapošljenje. On se 1908. sukobio sa upravom Monopola duvana pa je tokom naredne dvije godine ponovo pokušao da u Crnoj Gori pokrene vlastiti posao. Antonije i Anibal se solidarišu sa bratom i uključuju u ove planove.\nMalo botanika malo agentura\nOni razmatraju projekat stvaranja društva Preduzece braca Baldači ("Societa ditta fratelli Baldacci") radi eksploatacije drveta u Crnoj Gori. Đovani razmatra i mogućnosti za dobijanje koncesije za lov ribe u Skadarskom jezeru, a nešto kasnije ponovo se vraća ideji o iskorištavanju crnogorskih šuma preko firme Braca Baldači i Rivalta i sinovi (Fratelli Baldacci e Rivalta e figlli). Sticajem okolnosti iskorištavanje crnogorskih šuma koje je privuklo pažnju braće Baldači na samom početku njihovih ekonomskih aktivnosti u Crnoj Gori predstavljalo je i njihovu posljednju značajniju privrednu kombinaciju u ovoj zemlji.\nRezultat je bio isti kao i 1901. i 1902. Potraga za kapitalima neophodnim za planirana preduzeća bila je bezuspješna prije svega zbog nepovoljnih političkih prilika na Balkanu tj. aneksione krize, mladoturske revolucije, unutrašnje krize u Crnoj Gori. Novim akcionarskim društvima iz Italije ulazak na crnogorsko tržiste otežavalo je monopolsko ponašanje venecijanske grupe kapitalista predvođenih Volpijem, kao i neraspoloženje stanovništva prema Italijanima zbog načina poslovanja ove finansijske grupe.\nOBAVJEŠTAJNA I POLITIČKA AKTIVNOST U CRNOJ GORI: Tokom prve decenije XX vijeka Antonio Baldači je za potrebe italijanskih ministarstava inostranih poslova i unutrašnjih poslova, obavio niz obavještajnih misija vezanih za političku situaciju u Albaniji, Kosovu, Srbiji i Crnoj Gori. Kao saradnik Generalne direkcije za javnu bezbjednost na ovom području između ostalog učestvuje i u stvaranju mreže lokalnih informatora. U ovim aktivnostima učestvuju i Antonijeva braća Đovani i Luiđi. Botanička i druga naučna istraživanja koja je Baldači vršio i u ovom periodu, služila su često kao pokriće ovih aktivnosti. Ipak publikovani radovi svjedoče da se i sa takvih putovanja Baldači vraćao sa naučnim rezultatima.\nU Crnoj Gori najznačajnije obavještajne misije Baldači je obavio 1908, 1909. i 1910. Predmet njegovog interesovanja bilo je poslovanje italijanskih preduzeća Barsko društvo i Monopol duvana. Kako je uprava Monopola duvana otpustila njegovog brata Đovanija, Antonio je u istragu unio i dosta ličnih motiva. Izvještaji podneseni ministru spoljnih poslova su bili vrlo nepovoljni po italijanska preduzeća, a po stilu više su ličili na denuciranja i pamflete nego na nepristrasne informacije i analize. Stiče se utisak da se u ovom periodu hlade i Baldačijeve simpatije prema crnogorskom režimu. Mada i dalje piše afirmativno o crnogorskoj političkoj i ekonomskoj stvarnosti, privatno upozorava prijatelje da to ne shvataju previše ozbiljno i ne investiraju u zemlju kojoj prijeti untrašnja revolucija.\nTokom obavještajne misije 1910. Antonio Baldači je posljednji put boravio u Crnoj Gori.\nUporni borac za Crnu Goru\nPOLITIČKO –PROPAGANDNI RAD NA RESTAURACIJI CRNE GORE: Neposredno po okončanju Prvog svjetskog rata i okupacije Crne Gore od strane njenih saveznika Antonijev brat Đovani odigrao je krupnu ulogu u turbulentnim crnogorskim zbivanjima koja su uslijedila početkom 1919. i imala svoje reperkusije tokom narednih nekoliko godina. Đovani Baldači je kao italijanski agent ohrabrivao i podsticao pobunu protiv prisajedinjenja Crne Gore Srbiji, odnosno novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Pobuna je izbila početkom 1919. neposredno pred zasjedanje Mirovne konferencije u Parizu. Doživjela je vojnički poraz, ali je skrenula pažnju evropske javnosti na tzv. crnogorsko pitanje.\nZa restauraciju crnogorske države njena vlada u egzilu vodila je tokom sljedeće četiri godine upornu propagandnu borbu kojoj je značajan doprinos dao i Antonio Baldači.\nPočetak ovog angažmana veže se za 1919. kada on na poziv crnogorske izbjegličke vlade odlazi u njeno sjedište u Neuilly sur Seine kod Pariza. Baldači postaje neumorni organizator procrnogorskih komiteta širom Italije. Takođe postaje i predsjednik Centralnog komiteta za nezavisnost Crne Gore sa sjedištem u Bolonji, osnovanog 1921. godine. Bolonjski komitet objedinjavao je propagandne aktivnosti u Italiji u korist Crne Gore, radio na objavljivanju publikacija o njoj, sakupljao humanitarnu pomoć za izbjeglice i oglašavao se protestima upućivanim italijanskim i međunarodnim organizacijma. Baldači je bio član Međunarodnog komiteta za nezavisnost Crne Gore ili Komiteta dvanaestorice, osnovanog u Njujorku 1924. U italijanskoj i stranoj štampi objavio je niz tekstova ako bi pažnju javnosti skrenuo na nepravdu koju su sile pobjednice u Prvom svjetskom ratu učinile prema svom najmanjem savezniku Crnoj Gori, dozvolivši da bude okupirana i anektirana od strane Srbije. Piše o žalosnim prilikama u Crnoj Gori, o borbama pobunjenika, popaljenim selima, hiljadama zatvorenika koje vlast drži u zatvoru bez sudskih presuda, stradanjima pobunjeničkih porodica, ubistvima, pljačkama i uopšte o nasiljima koje čine srpske vlasti u Crnoj Gori.\nBaldačijeve simpatije i saosjećanje sa Crnom Gorom bili su nesporni, ali nijesu predstavljali jedini motiv njegovih procrnogorskih aktivnosti. Baldači nije prihvatao kao svršen čin ulazak Crne Gore u južnoslovensku zajednicu, jer se to kosilo sa njegovim shvatanjem o vitalnim, vojničkim, ekonomskim i političkim interesima Italije. Pristalica doslovnog sprovođenja Londonskog ugovora nije se mirio sa time da Habzburšku monarhiju na istočnoj obali Jadrana zamijeni mlađa južnoslovenska država.\nIdeje daleko od realnosti\nUmjesto Jugoslavije on bi uz italijansku Dalmaciju radije vidio kontinentalnu Hrvatsku, "nezavisnu Crnu Goru", uvećanu Hercegovinom i Bokom Kotorskom. Baldači posebno ističe da je za Italiju nedopustivo da strateški značajni Lovćen i Boku Kotorsku posjeduje neka veća država, dok mala, sa Italijom prijateljski povezana Crna Gora ne bi ugrožavala bezbjednost Italije. Jedan od mogućih scenarija za opstanak crnogorske državnosti Baldači vidi u stvaranju Ilirije - albansko-crnogorske konfederacije pod dinastijom Petrovića. U Iliriju bi ušle albanske teritorije sjeverno od rijeke Škumbe. Baldači kritikuje svoju vladu što nije energičnije djelovala i vojnom okupacijom u Albaniji i Crnoj Gori stvorila činjenična stanja u svoju korist. Baldači od italijanske vlade zahtijeva neutralizaciju Crne Gore, međunarodnu okupaciju i tek tada sprovođenje plebiscita o budućem državnom uređenju.\nSve to bilo je daleko od realnosti. Italijanska vlada crnogorsko pitanje iskoristila je kao monetu za potkusurivanje u pregovorima sa beogradskom vladom. Mada Rapalski ugovor iz 1920. ne sadrži nijednu odredbu koja se izričito odnosi na Crnu Goru, on je sa italijanske strane podrazumijevao, prestanak pomoći crnogorskoj političkoj emigraciji u njenoj djelatnosti protiv Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Za Baldačija ovaj ugovor je bio velika sramota i izdaja italijanskih interesa, napuštanje pravca i rezultata tridesetogodišnje politike na Balkanu od Krispija do Sanđulijana. Razočaranje u vladinu jadransku politiku, uputilo ga je na političku saradnju sa onima koji su se bez obzira na zvanične stavove vlade opredijelili za nasilnu akciju na istočnoj obali Jadrana. Tako se Baldači u poznu jesen 1920. našao na Rijeci kod D'Anuncija radi pripremanja crnogorsko-italijanske ekspedicije za Dalmaciju i Crnu Goru. Do ove ekspedicije nije došlo, iako je D'Anuncio još od kraja 1919. najavljivao svoj "oslobodilački" pohod u Crnu Goru. Komandant D' Anuncio je ipak za ovaj neostvareni podvig Baldačija odlikovao medaljom Ronki.\nU procrnogorskoj aktivnosti Antonija Baldačija važno mjesto zauzimala je revija “Adriatico nostro” u kojoj je dvadestih godina objavio više tekstova o crnogorskoj borbi za nezavisnost. U Milanu se krajem 1922, pod patronatom revije “Adriatico Nostro” i procrnogorskih komiteta održava kongres ovih organizacija na kome je zapažena uloga i Antonija Baldačija.\nOčekivanja da će fašisti nakon dolaska na vlast povesti odlučniju akciju u korist crnogorske nezavisnosti pokazala su se pogrešnim. Upravo oni onemogućili su dalji rad crnogorske političke emigracije u Italiji i zabranili rad procrnogorskih komiteta.\nJoš uvijek malo poznat\nTo je novo razočaranje za Baldačija, ali ne i razlog za napuštanje njegovih ideja, pa aktivnost komiteta prenosi u San Marino koji je bio van dometa Musolinijeve administracije. Otežane uslove za procrnogorsko djelovanje u Italiji kompenzira jačanjem saradnje sa komitetima i pojedincima širom Evrope i svijeta.\nNakon 1925. crnogorska politička emigracija praktično je prestala da postoji. Njeni pripadnici su se razišli po Evropi i Sjevernoj i Južnoj Americi, a dio njih se, dobivši amnestiju, vratio u Kraljevinu SHS. Antonio Baldaći nastavio je i nakon toga da povremenim, ali sve rjeđim tekstovima i intervjuima u štampi italijansku javnost podsjeća na crnogorsko pitanje. Kada su tokom Drugog svjetskog rata italijanske okupacione vlasti u Crnoj Gori pravile planove o obnavljanju crnogorske države Baldači ih je podržavao, ali se u vezi sa njima nije puno angažovao.\nTo je bio dovoljan povod da se vrati ideji o stvaranju Ilirske države radi čega je prethodno trebalo restaurisati Crnu Goru. Doživio je neuspjeh ovih pokušaja, ali se Crnoj Gori vratio preko svoje izvorne ljubavi - botanike. Objavljivanje kapitalnog djela Josefa Rohlene Conspectus florae montenegrinae Baldačija je podstaklo da tokom posljednje dvije godine Drugog svjetskog rata piše obiman stručni rad o crnogorskoj flori. O Crnoj Gori piše i u svojim osamdesetim godinama. Za štampu priprema zbornik svojih ranije objavljenih tekstova Jadranski rukopisi II (Scriti adriatici II ) čiji se sadržaj dijelom odnosi i na Crnu Goru.\nČitav radni i veliki dio životnog vijeka Antonija Baldačija obilježila je Crna Gora. Upoznao je njenu prirodu, ljude, njenu istoriju, privredni i politički život. Dao je veliki doprinos poznavanju njene flore. Podsticao je i druge da se bave Crnom Gorom ne samo u naučnom pogledu već i u domenu privrede. Bio je promoter ideje da Crna Gora predstavlja vrata Balkana, odnosno polazište italijanske ekonomske i političke ekspanzije na ovom prostoru. Baldačijevi naučni radovi i publicistički tekstovi na crnogorske teme su visoko vrednovani i uvažavani u vrijeme kada su nastali a i danas predstavljaju relevantnu naučnu materiju i istorijsku građu. Naučnoj javnosti još je malo poznata njegova arhivska zaostavština u kojoj je pohranjeno obilje činjenica značajnih za upoznavanje ne samo Baldačijevih “crnogorskih aktivnosti”, već i za sagledavanje italijansko-crnogorskih privrednih i političkih odnosa u širokom vremenskom rasponu počev od osamdesetih godina XIX vijeka pa do četrdesetih godina XX vijeka.


Aparat za espresso kafu Kenwood ES020: Aparati za kafu i Kafa: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Aparat za espresso kafu Kenwood ES020\nDispenzer za vodu zapremine 1 litar\nCev za pripremu pene od nerđajućeg čelika\nAparat priprema espresso kroz glavu filtera za jednu ili dve šoljice\nMesto za zegrevanje šoljica na vrhu aparata\nOpis proizvoda: Aparat za espresso kafu Kenwood ES020\nVelika pažnja je posvećena i najsitnijim detaljima tokom kreiranja ovog aparata, sa ciljem da se napravi savršen espresso. Aparat ostvaruje pritisak od 15 bara, ima cev za penu od nerđajućeg čelika i mesto za odlaganje i zagrevanje šoljica.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 38529\nSifra 38529, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 38529, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Union J i Emblem 3 - Muzicke zanimljivosti\nJedan od najpopularnijih show programa na svetu, X Factor, kreće od oktobra i kod nas, i kako smo već pisali, što se tiče predaudicija koje su održane širom regiona, prijavio se veliki broj talentovanih i kvalitetnih pevača! X Factor je prilika da se napravi proboj u muzičkoj industriji, a ono što je najbolje je da nije potrebno da osvojite prvo mesto! U ovom programu su uglavnom zastupljeni solo izvođači, ali se šansa daje i bendovima, a neki od njih su formirani tokom takmičenja ili posle – znači, možemo očekivati bukvalno SVE! Ovom prilikom vam predstavljamo momke koji su posle ovog takmičenja postali planetarno popularni!\nČlanovi ovog britanskog četverca su George Shelley, Josh Cuthbert, JJ Hamblett i Jayme Hansley. Poslednja trojica su se prijavila za devetu sezonu The X Factor (UK) kao grupa Triple J, i pobrali simpatije publike izvevši “We Found Love” od Rihanne, a George Shelley je nastupio sa akustičnom verzijom “Toxic” od Britney Spears. Posle raznih trubulencija tokom show-a, spojili su ih, i njihovo prvo izvođenje kao četverac je bila pesma od Carly Rae Jepsen “Call Me Maybe”, koje im je obezbedilo mesto u delu programa sa live nastupima! Momci ipak nisu pobedili, osvojili su četvrto mesto, ali su zato dobili publiku, pa su se po završetku show-a bacili na građenje karijere! U junu smo čuli njihov debi singl “Carry You”, koji se popeo na poziciju #6 u Britaniji, a novi singl naziva “Beautiful Life” i album prvenac “Union J” biće izbačeni u oktobru!\nOvaj reggae/pop rock trio nam dolazi iz američke države Vašington, a čine ga braća Wes i Keaton Stromberg i njihov prijatelj Drew Chadwick. Audicije za drugu sezonu The X Factor USA su se, između ostalih, održavale i u San Francisku, gde je Emblem3 nastupio sa svojom numerom “Sunset Blvd”, koju je napisao Drew. Iako su u polufinalu sjajno izveli “Baby, I Love Your Way” Peter-a Frampton-a i “Hey Jude” benda The Beatles, završili su takmičenje, takođe, na četvrtoj poziciji. Ali njihova karijera je krenula uzlaznom putanjom, pa su tako svoj prvi singl “Chloe (You're the One I Want)" izbacili u aprilu ove godine, a debi album “Nothing To Lose” je izašao 30. jula!\nŠta će se desiti na našem X Factor-u ostaje da se vidi, i zato s nestrpljenjem čekamo kraj oktobra, kada počinje možda najveće pevačko takmičenje na planeti!\ngeorge shelly /\njosh cuthbert /\njj hamblett /\njayme hansley /\nunion j /\nDa li je Reece Bibby sledeća teen opsesija?\nPogledajte njegov nastup na audiciji za X Factor UK


Ramazanski bajram: Proslava uz lepe misli i bogatu trpezu\nDanas se slavi Ramazanski bajram uz druženje i gozbu\nLifestyle Autor:Nevena Dimitrijević24. maj. 202008:45\nFoto: Michal Novotny / Polaris / Profimedia\nMuslimani širom sveta obiležavaju Ramazanski bajram, jedan od dva najveća muslimanska praznika, koji obično traje tri dana.\nRamazanski bajram uvek pada u 10. mesec muslimanskog kalendara i traje tri dana, a nastupa po završetku meseca posta – ramazana tokom kog se muslimani uzdržavaju od jela i pića, zlih misli i dela.\nPrethodno se obavljaju važne pripreme pred praznik. Nekoliko dana pred Bajram muslimani temeljno čiste i uređuju svoje kuće, stanove, dvorišta i ulice, spremaju kolače.\nPita od jabuka bez putera, mleka i belog brašna\nNa bajramsko jutro običaj je da svi članovi porodice rano ustanu, pripremaju se i svečano odeveni idu u džamiju. Praznik dakle počinje posebnom molitvom, tj. bajram-namazom. Cela zajednica ga obavlja zajedno, napolju, na otvorenom prostoru, koji se zove musala. U velikim gradovima bajram-namaz se obavlja u centralnim džamijama.\nA post shared by Mladi Müslimani (@mladi.muslimani.turkiye) on May 16, 2020 at 10:58am PDT\nPrvi dan Bajrama se provodi u krugu porodice koja se okuplja kod najstarijih članova, drugi dan se obilaze groblja, dok je treći dan predviđen je za druženje s prijateljima i poznanicima, a u tradiciji je ukorenjeno da se sklapaju prijateljstva. Vernici posećuju rodbinu i prijatelje, čestitaju jedni drugima i raduju se.\nNakon mesec dana posta, kad se vernici uzdržavaju od hrane (od zore pa do mraka), Ramazanski bajram je prilika da se uživa u raznim poslasticama. Tradicionalna bajramska sofra puna je svakavih đakonija kao što su sogan-dolma, ćevapi, razne vrste pita i čorbi, a tu su i nezaobilazne poslastice, baklave, hurmašice, tulumbe, tufahije i kadaif.\nTakođe, veruje se da na ovaj dan ne sme biti ružnih misli, reči i dela.\nOdeća, šminka, restoran: Koliko roditelje košta matura


Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma | ePonuda.com\nViking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma cene\n- Karakteristike Širina: 185 Visina: 65 Prečnik: 14 Index brzine: T Index nosivosti: 86 Otpor kotrljanja: E Upravljivost na mokrom: C Buka: 70 Brend: Viking Sezona: Letnja Tip Pneumatika: Putnička.\nod 4.436,00 do 4.973,00 din\nKarakteristike Širina: 185 Visina: 65 Prečnik: 14 Index brzine: T Index nosivosti: 86 Otpor kotrljanja: E Upravljivost na mokrom: C Buka: 70 Brend: Viking Sezona: Letnja Tip Pneumatika: Putnička\nod 6.888,00 din\nViking letnja auto guma 185/60R15 88H XL CityTech II letnja auto guma\nod 4.563,00 din\nod 4.057,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Viking Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Viking letnja auto guma 185/65R14 86T CityTech II letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


CarGo od danas besplatan za sve koji su dobili poziv da se vakcinišu na Sajmu – CarGo\nSvi koji su dobili poziv da se vakcinišu na Sajmu, kao najvećem čvorištu masovne imunizacije, moći će potpuno besplatno da dođu do Sajma sa bilo koje lokacije u Beogradu u periodu od 10 do 15 časova.\nPotrebno je samo da se građani lociraju, ukucaju promo kod CarGoButler i tako će ostvariti besplatnu uslugu do Sajma.\n“Masovna vakcinacija je jedino rešenje da pobedimo koronu i nastavimo normalno sa svojim životom. Ovaj čin CarGo-a je samo mala podrška građanima, medicinskom osoblju i državi da zajedno prebrodimo ove teške trenutke”, rekao je predsednik Udruženja građana CarGo Aleksandar Vučić.


NAUČNICI TVRDE: Čitajte više od tri sata nedeljno i produžićete životni vek : Nadlanu.com\nNAUČNICI TVRDE: Čitajte više od tri sata nedeljno i produžićete životni vek\nObjavljeno 3. apr 2019. / 13:15:22\nČitaoci koji su čitali više od 3,5 sata nedeljno živeli su punih 23 meseca duže od ljudi koji uopšte nisu čitali. Taj produženi životni vek primenjen je na sve ispitanike, bez obzira na faktore njihovog imovnog, obrazovnog ili zdravstvenog stanja.\nčitanječitanje knjigaknjigeživotni vek


BiH nema podatke o donacijama nakon velikih poplava 2014. godine - Portal 072info\nNa Donatorskoj Konferenciji u Briselu 2014. godine su delegacije 60 zemalja i 23 međunarodne organizacije, uključujući sve članice Foruma za koordinaciju donatora u Bosni i Hercegovini, obećale pomoć u iznosu od 810,5 miliona eura\nIako nema dokaza da je bilo zloupotreba i da se novac za sanaciju od poplava dodjeljivao na netransparentan način, ipak više međunarodnih organizacija pokretalo je pitanja kako je novac trošen i da li je to činjeno na adekvatan način. Pa su tako otvorenim pismom bivši direktor USAID-a za BiH Dejvid Bart i bivši vojni ataše Ambasade SAD-a Skot Miler, tražili odgovor na pitanje kako je trošen novac namijenjen za sanaciju od poplava. Na blogu ambasade SAD-a – pola godine poslije poplava iz 2014. godine, kritikovali su lokalne vlasti za sporost i neefikasnost, te je mnogo projekata urađeno upravo zahvaljujući angažovanosti Međunarodne zajednice. Tada su, između ostalog, i objavili da je do lokalnih zajednica pogođenih poplavama iz 2014. godine, stiglo vrlo malo ili nimalo novca.


05/12/2021 | Trend Radio Velika Kladuša\nU Siriji je izvršen napad na bazu koju koriste snage Sjedinjenih Američkih Država i zapadne koalicije u mjestu El Tanf, javila je televizija “El Arabija”. U izvještaju se navodi da je izvršeno nekoliko udara na bazu u provinciji Homs, nedaleko od granice sa Irakom. Sirijska televizija prenijela je da se unutar baze čulo nekoliko eksplozija. […]\nTri skijaša su poginula, a dva su povrijeđena u lavini u centralnoj Austriji, javile su austrijske vlasti. Žrtve su bile dio grupe od 11 skijaša od kojih je osam pogođeno naletom snijega širokog oko 200 metara dok su išli uz padinu za vrijeme skijaške turneje juče u oblasti Tveng, u provinciji Salzburg. Trojicu skijaša je […]\nStotine ljudi prošetalo je centrom Brisela danas u protestu zbog zaoštrenih restrikcija belgijske vlade u suzbijanju najnovijeg porasta broja slučajeva zaraze covidom-19. Demonstranti su izašli da protestuju zbog mjera najavljenih u petak, treće uzastopne nedjelje vladinog zaoštravanja propisa zbog najnovijeg skoka broja zaraženih covidom, koji vrši pritisak na zdravstveni sistem zemlje i onemogućava liječenje ljudi […]\nU nesreći koja se sinoć desila u Rudniku mrkog uglja Đurđevik, smrtno je stradao četrdesetogodišnji rudar Raif Čamdžić. Iz Univerzitetskog kliničkog centra Tuzla potvrdili su da je drugi rudar, tridesetogodišnji Hasan Kadirić, u stabilnom stanju. Obavljen je uviđaj, a federalni rudarski inspektor će Tužilaštvu Tuzlanskog kantona dostaviti izvještaj o uzrocima i drugim okolnostima nesreće. Izdata […]\nSvakog 5. decembra obiljelježava se Međunarodni dan volontera. Ove godine, ovaj praznik Crveni križ Federacije BiH obilježava pod motom „Zajedno smo #NEZAUSTAVLJIVI“. Cilj je ukazati na značaj volontera, ali i na njihov ogroman doprinos u borbi sa pandemijom i drugim krizama koje su nas zadesile. Zaista smo ponosni na naše nevjerovatne volontere koji su u […]\nAustralija odobrila ‘Fajzerovu’ vakcinu za djecu od pet godina\nAustralijska regulatorna agencija odobrila je privremno “Fajzerovu” vakcinu protiv Kovida-19 za djecu od pet do 11 godina, a ministar zdravlja Greg Hant rekao je da bi imunizacija mogla da počne od 10. januara. Hant je rekao da je regulatorna administracija “uradila pažljivu i temljenu procjenu i utvrdila da je vakcina bezbjedna i efikasna, te da […]


HNS BiH: Njemačka savezna vlada je istinski zagovaratelj funkcionalne BiH i naš međunarodni partner | Kamenjar\nStavovi njemačke savezne vlade nisu ni izašli u javnost, a već nailaze na razne zlonamjerne interpretacije i proizvoljna tumačenja. Jasno, prvi su u javnost i izašli isti oni čija je svrha biti sredstvo diskriminacije i narušavanja ustavnog poretka Bosne i Hercegovine.\nŽelimo istaknuti kako apsolutno dijelimo zabrinutost njemačke vlade i saveznih vlasti oko reformskih procesa koji trebaju biti temelj stabilne i funkcionalne Bosne i Hercegovine.\nJednako važno, ističemo zadovoljstvo što se naša domovina nalazi visoko u fokusu velike europske zemlje i jedne od ključnih predvodnika Europske unije kao što je Savezna Republika Njemačka. Iz tih razloga u potpunosti razumijemo otvorenu zabrinutost njemačkih vlasti oko reformskih procesa u pogledu izbornog zakonodavstva.\nPrije svega tu želimo istaknuti važnost potpune implementacije svih odluka Međunarodnog suda za ljudska prava u Strasbourgu (prije svega u predmetu „Sejdić & Finci“) kao i odluke Ustavnog suda u predmetu „Ljubić“.\nU točki 48. Međunarodnog suda za ljudska prava u predmetu „Sejdić & Finci“, Venecijanska komisija doslovno navodi kako u Bosni i Hercegovini nije još sazrelo vrijeme za model državnog ustroja kroz vladavinu većine, ali da je nužno pronaći mehanizme u izbornom zakonodavstvu da kandidaturu mogu istaknuti i biti birani i pripadnici iz reda „Ostalih“, tj. i oni koji se ne izjašnjavaju pripadnikom konstitutivnih naroda.\nSvaki stanovnik Bosne i Hercegovine mora uživati temeljno demokratsko načelo da se kandidira i da bude izabran. Neprihvatljivo je i poražavajuće da i danas dio naših građana, uključujući pripadnike Romske i/ili Židovske zajednice ili netko od pripadnika drugih nacionalnih manjina, nema takvu mogućnost. Ukoliko je izraz hrvatske političke volje, kao konstitutivnog naroda, da ih u tijelima vlasti na svim razinama predstavlja netko od pripadnika druga dva konstitutivna naroda, ili netko tko se izjašnjava kao pripadnik nacionalnih manjina, to je njihovo demokratsko pravo.\nLegitimno predstavljanje njemačke govorne zajednice i konstitutivna autonomija koju uživaju u Belgiji je primjer onoga što Hrvatski narodni sabor zagovara kao politički model u Bosni i Hercegovini. Jednakopravnost konstitutivnih naroda i legitimno predstavljanje jamče opstojnost, stabilnost i funkcionalnost Bosne i Hercegovine, priopćio je Ured za informiranje HNS-a.


SMAK SVETA JE POČEO U BRITANIJI: Oluja Denis ruši sve pred sobom, južni 6\t882\nORBAN ODRŽAO LEKCIJU UMORNOJ BRISELSKOJ ELITI: Nekada smo mislili da je 12\t268\nIlustracija, Foto: AP / Libyan Coast Guard\nto bi bio najveći broj mrtvih ove godine\n25.07.2019. 17:49h 25.07.2019. 17:49h\nStrahuje se da je 150 ljudi stradalo u brodolomu kod obale Libije, a drugih 150 je spaseno i vraćaju se u Libiju, izjavio je portparol agencije za izbeglice UNHCR Čarli Jaksli.\nBrod je napustio Libiju iz Homsa, grada udaljenog 120 kilometara istočno od Tripolija. Oko 300 ljudi je putovalo, prema prvim dostupnim izveštajima preživelih, ali je nejasno da li su bili na jednom ili dva plovila.\n'Worst Mediterranean tragedy this year' with 100 feared dead as migrant boat sinks off #Libyahttps://t.co/DkDsNr08cD\nPreživele su pokupili lokalni ribari, a zatim ih je libijska obalska straža vratila na kopno. Ako se ove informacije potvrde, to će biti najveći broj mrtvih u jednom brodolomu na Mediteranu ove godine.\nUNHCR i druge agencije Ujedinjenih nacija su više puta tražile da se preživeli ne vraćaju u Libiju, u zonu konflikta gde se spaseni migranti i izbeglice rutinski zatvaraju i drže u nehumanim uslovima, a mnogi od njih završe i kao robovi.\nPAPA FRANJA: Moramo da otvorimo koridore za najugroženije migrante!\nSMAK SVETA JE POČEO U BRITANIJI: Oluja Denis ruši sve pred sobom, južni Vels kao Venecija! (VIDEO) 6\t882\nORBAN ODRŽAO LEKCIJU UMORNOJ BRISELSKOJ ELITI: Nekada smo mislili da je Evropa naša budućnost, a sada... (VIDEO) 12\t268


Miloševiæ o Rajkoviæu, odbijenim milionima, Lazaru Markoviæu VIDEO - B92.net\nMiloševiæ o Rajkoviæu, odbijenim milionima, Lazaru Markoviæu VIDEO\nDan po dolasku u Belek šef struènog štaba FK Partizan Savo Miloševiæ razgovarao je sa predstavnicima beogradskih medija.\nIzvor: B92, zvanièni sajt sreda, 15.01.2020. | 10:15\n"Prezadovoljan sam, mislim da je i previše luksuzno, jer smo mi ovde došli pre svega da radimo, to je za mene suština odlaska iz Beograda. Potreban nam je mir, dobri uslovi za rad i to je kljuèno, broj zvezdica hotela je manje bitan. Jutros smo odradili prvi trening u teretani za snagu, popodne radimo tehniku. Imamo zaista fenomenalne uslove".\nPlaniran je dolazak 31 igraèa, ali izostao je Dominik Dinga iako je bio na spisku putnika? Šta je razlog njegovog izostanka?\n"U ovom momentu nemam konkretnu informaciju za to i ja bih voleo da znam više".\n"Žao mi je što ovako prièamo o tome, svaki igraè nam je bitan bez obzira kako se on oseæa i kakva je situacija, ne bih da nekim svojim reèima naškodim njemu".\nIma li noviteta u vezi sa transferom Slobodana Rajkoviæa, sobzirom na to da je Simoviæ koji se spominjao potpisao za Kišvardu u Maðarskoj?\n"Oèekujem vrlo brzo neke informacije, ne samo za Rajkoviæa nego i za još neke igraèe. Poznati su protivnici na ovom delu priprema, Krakovija i Ružomberok, to ne bi trebalo da se promeni, takoðe i jedna utakmica za mlaðe momke 22. protiv tima iz regionalne grupe Nemaèke".\n"Zadovoljan sam, moj odgovor bi bio isti bez obzira na protivnike. Ne pridajem veliki znaèaj prijateljskim utakmicama, pogotovo ne insistiram na rezultatu kod igraèa, nama su bitne druge stvari".\nDa li veæ sada znate kakav je plan podele tima u dve ekipe 22. januara? Ko æe igrati tu glavnu utakmicu sa Krakovijom, a ko ovu drugu?\n"Prve dve utakmice neæemo definisati startnih 11, kod nas se dosta stvari veæ zna, iskristalisalo se na prošlim prirpemama i kroz jesenju sezonu. Suština je plan programa koji imamo, tog dana biæemo veoma teški sa nogama zbog rada koji nam predstoji. Niko neæe biti u stanju da igra 90 minuta. Biæe podeljena minutaža meðu igraèima. Neæemo odstupati od ustaljenih pravila koje važe za pripreme kako nas u Partizanu tako i drugih ekipa".\n"To su slatke muke, bavimo se njime i ne verujem da tu može doæi do problema. Sa njim razgovaram na naèin kojim mu objašnjavam da on tek treba da diže svoju igru, ima ogroman prostor za napredak. Došao je u Partizan na vreme sa voljom i entuzijazmom. Iz našeg razgovora shvatam da ima veæu volju od one koju je imao na pripremama u Sloveniji. Ne verujem da æe ovo uticati negativno na njega. Imali smo situaciju sa Strahinjom Pavloviæem koja je trajala pet meseci, ali smo i to završili uspešno. To je nešto poznato svim igraèima sveta, morate da nauèite da igrate pod pritiscima raznih vrsta, a ovo je jedan od takvih. Nije lako, ali trudimo se da te stvari dosta dobro menadžujemo".\nRekli ste da neæete prodavati strance ukoliko klubu ne stigne odgovarajuæa ponuda. Ponuda za Sadika se polako bliži toj odgovarajuæoj. Šta ako se dogodi da stigne ove zime?\n"Veæ sam govorio o tome koju cenu tražimo za Sadika. Što se tièe mene i struènog štaba i generalno u našim razgovorima povodom te situacije, zaista suludo deluje da mi razmišljamo o tome kako ne želimo da uzemo 10 miliona za jednog igraèa Partizana. To je situacija koja je bila nezamisliva do pre koji mesec ali eto sada je drugaèije. Niko nije na prodaju i svi su na prodaju. Moj struèni štab i ja se zalažemo i uvek æemo se zalagati za to da ekipa bude što jaèa, ali ne možemo da izbrišemo interes i opstanak kluba. Moraæemo da procenimo ako budemo u drugaèijoj situaciji i milionske ponude koje imamo za neke druge igraèe. Ukoliko neko od njih ode, nadam se da æemo reagovati na vreme. Ako imamo novca od nas se oèekuje da neke nove igraèe platimo više nego što je to do sada bila praksa. Ne bih voleo da akcenat ovih priprema bude na ovoj temi, a pogotovo ne da ja budem glavni akter. O ovom se pre svega pita rukovodstvo kluba, na kraju krajeva oni su u Beogradu i pregovaraju oko tih stvari. Moj lièni utisak je da sam izuzetno zadovoljan i presreæan što ja nemam tu vrstu pritiska od strane rukovodstva. Odbio sam tri ponude za Sadika od kojih su to bile cifre od sedam i po, osam i 10 miliona. Niko me iz kluba nije nazvao i rekao e èoveèe to su ipak ozbiljne cifre".\nÈinjenica je da od kada ste Vi došli u klub, Partizan pomera standarde. To dokazuje odbijanje ponuda od 10 miliona koje se u ranijem periodu ne bi odbile.\n"Rekao sam letos da je moj glavni cilj i ono što sam želeo da uradim u Partizanu od marta, jedina bitna stvar, da približim igru Partizana Evropi. To nije bila lièna sujeta, želja, prosto iz te èinjenice proizilazi sve ovo. Svaka nova ponuda koju imamo uz dužno poštovanje našem prvenstvu, nije proizašla iz tih domaæih veæ iz Evropskih meèeva, i naèina na koji smo igrali u istim".\nRekli ste da su na rukovodstvu neke stvari kada je reè o prelaznom roku, generalni direktor je rekao da ne tražite desnog beka, da li je to istina?\n"Ne tražimo desnog beka, situacija je takva da Nemanja Miletiæ 99 posto ostaje, ali u suprotnom mi imamo dva rešenja na toj poziciji, tako da nema potrebe da imamo tri igraèa na istoj poziciji".\nTrener Peruðe je imao interesantnu izjavu po pitanju Rajkoviæa. Govorio je o tome da igraèi koji se neækaju ili nisu sigurni njemu konkretno nisu potrebni. Da li ima nekih igraèa koji se neækaju prilikom Partizanove ponude?\n"Ako se misli na Slobodana Rajkoviæa ili na moje odluke kada su u pitanju takve stvari, ja æu vas samo podsetiti da sam letos èekao Asana dva meseca, Natka dva i po meseca, Lazara Markoviæa tri meseca. Ne možete biti iskljuèivi kada su u pitanju te stvari. Svaki igraè ima pravo da odluèuje o svojoj sudbini. Mi nismo klub koji ima milione za bacanje i nismo država koja ima najidealniji fudbalski ambijent. Nekim stvarima moramo da se povinujemo. Moramo biti strpljivi. To je ono što sam veæ rekao za Rajkoviæa na osnovu dva meseca koja je proveo sa nama. Njegov kvalitet i ljudski i igraèki zadovoljavaju sve ono što mi tražimo u Partizanu i ukoliko budemo mogli to da završimo, tako sam rekao i rukovodstvu, da to i uradimo. Ja sam siguran da bi nam njegov dolazak u klub doneo dodatni kvalitet kako na terenu tako i van njega".\nKada ste pomenuli Lazara Markoviæa, na kom fizièkom i psihièkom postotku je on?\n"Njegov voljni momenat nije bio problem od kako je došao, mislim da se povredio upravo zbog toga što je njegova volja bila jaèa od trenutnih moguænosti. Oni imaju poseban program i za vreme priprema. Takav je dogovor da æe on biti u specijalnom režimu rada pogotovo u ovom prvom delu zbog toga što ne želimo više negativna iznenaðenja. Kontrole, magnetne rezonance, i snimci tog povreðenog dela æe biti raðeni svakih 10 dana tokom priprema da bismo bili konstantno upuæeni u njegovo stanje i probaæemo svi i ja kao šef struènog štaba i naša medicinska služba da uradimo sve što je neophodno da ga zaštitimo pre svega. On je verovatno mogao da odigra i neku utakmicu pred kraj prvenstva, ali smo ga zaštitili veæ tada jer je imao dosta dobar ritam i sada možemo samo da doradimo prièu, da udjemo u februaru u prvenstvo a da on bude 100 posto spreman".\nKoliko Vam olakšava èinjenica da gotovo imate ekipu na okupu za razliku od prošlog leta?\n"Ovo je raj, blagoslov u poreðenju sa onim od letos, tada su nam se planovi menjali na tri dana, sada imamo siguran plan i ceo pripremljen pripremni period do detalja. Dva potpuno drugaèija univerzuma".\n"Biæe 20 posto jaèi intenzitet u odnosu na ono što smo radili letos u Sloveniji. Igraèi su sada adaptirani na drugaèiji pristup u pripremama što se tièe fizièkog dela. Što se tièe taktièkog dela tu æe biti više promena jer nismo bili u situaciji da kroz retke treninge odradimo neke stvari. Svaki sekund treninga sa loptom nakon ovog današnjeg biæe sa maksimalnim intenzitetom".\nU Sloveniji ste najavljivali da želite da ekipa postigne brzinu i na taj naèin dostigne drugi nivo. Šta je ovog puta to èime želite da podignete Partizan na viši nivo?\n"Ja sam tada govorio ne o jednoj brzini, nego o raznim brzinama. U ovom sluèaju mi smo dovoðenjem igraèa koji imaju te karakteristike ubrzali našu igru ali postoji niz parametara koje moramo da ubrazamo, kao što su brzina reakcije, brzina donošenja odluka, razne brzine koje moramo i možemo da popravimo. Da bismo sve to uspeli moramo da dovedemo snagu u optimum. Ideja nam je da obim koji je iznad 11 km smanjimo jer to nije dobro. U skalu sa tim æe i biti takvi treninzi, da poveæamo visoke intenzitete trèanja, sprinteve a da se suštinski obim trke smanji. Ako se želi takva igra tako mora i da se trenira".\nKoliko se razlikuje pomenuti cilj od perioda kada ste Vi bili igraè?\n"Ja sam bio fudbaler u prošlom veku. Marko Stojanoviæ naš kondicioni trener pokazao je formulu iz 1951. Vreme za koje su oni menjali gume tada bilo je 67 sekundi. Isto to danas traje izmeðu dve i tri sekunde. Ista stvar je i sa fudbalom i igraèima".


Priča o diplomatiji ili zamajavanje naroda - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Друштво/Priča o diplomatiji ili zamajavanje naroda\nPriča o diplomatiji ili zamajavanje naroda\nМилица Остојић 02/06/2011\tДруштво 20 коментара\nU protekle tri godine bili smo svedoci postojanja dve paralelne ambasade u Rimu. Jednu je vodila zvanični ambasador, nedavno smenjena Sanda Rašković Ivić, a drugu ministar-savetnik Ana Hrustanović, upravo postavljena za novog ambasadora u Italiji\nHoćete li povodom odlaska iz Rima da saberete svoje dane u ulozi ambasadora Republike Srbije u Italiji? Ostavljam to za neko kasnije vreme, odgovara ambasador Sanda Rašković Ivić koja je dobila telegram da je osam meseci pre isteka mandata razrešena dužnosti na mestu ambasadora u Italiji još februara meseca 2011. godine (posle procedure postavljanja novog ambasadora usledio je novi telegram da se 12. juna vrati u zemlju). Od naše ambasadorke u Rimu oprostila se srpska zajednica u Rimu, italijanski prijatelji i poštovaoci naše zemlje, i to prigodnim koncertom i toplom ljudskom rečju, zahvalivši joj za lepu i dostojanstvenu sliku koju je naslikala o našoj zemlji i ostavila Italiji.\nDostojanstvo diplomatskog predstavnika i hrabrost da se u teškim trenucima istorijskog obrušavanja odbrani jedan narod, stavilo je Sandu Rašković Ivić u red znamenitih ambasadora naše zemlje poput Rakića, Andrića, Dučića ili Crnjanskog.\nKada već Sanda Rašković Ivić to nije želela, onda ću da napišem ponešto od onoga što sam zapisivala tokom njenog diplomatskog rada ili o događajima kojima sam prisustvovala u ulozi novinara.\nJedno je sigurno: ime ambasadorke Republike Srbije Sande Rašković Ivić najviše je pominjano u italijanskoj štampi od imena svih drugih njenih kolega na tom položaju (čak i onih iz doba SFRJ). Kod nas je toliko istorije proizvedeno u poslednjem desetleću i posebno u poslednje tri-četiri godine, a sve protiv interesa srpskog naroda, da je Sanda morala često da odgovara na najneprijatnija pitanja. Budući da njeni sagovornici nisu o tim temama mnogo znali, naša ambasadorka je morala da igra i ulogu edukatora. Uglavnom su to bili neprijatni razgovori. Ali ona je psihijatar; njoj su poznati mehanizmi uspostavljanja mentalnih barijera da bi se ostao razuman, razložan i makar naizgled miran. U tome joj ne poznajemo premca u italijanskoj diplomatiji.\nUskoro u Rim stiže novi ambasador, mlada i lepa dama koja je bila savetnik u ambasadi. Zove se Ana Hrustanović (pre udaje Urošević). Pretpostavljamo da će ona imati dosta drugačiju i mnogo lakšu ulogu na svom diplomatskom zadatku. Uhvaćen je general, „krvnik“ Ratko Mladić (italijanski mediji obožavaju ovu reč), „sada će Srbija napred ka EU“, kako misle neki posmatrači, naivni ili suviše površni u analizama i osluškivanjima poruka iz Brisela.\nNo, vratimo se ulozi diplomata i našoj skorašnjoj realnosti: izborima u Srbiji. U Italiji smo i uputno je da podsetimo na značaj „Fijata“ u našoj srpskoj priči. Zašto baš na „Fijat“? Pa on je odigrao ključnu ulogu u prethodnoj predizbornoj kampanji; zahvaljujući njemu „proevropska koalicija“ i predsednik Tadić dobili su izbore. Ako je neko zaboravio: sporazum sa „Fijatom“ je parafiran na samom početku maja (7. maja 2008. godine), a 11. maja u Srbiji održani su izbori. To je čitavu centralnu Srbiju, a ne samo Kragujevac, preokrenulo u toku jednog dana, jer je na velika zvona u medijima dobovala priča o 700 miliona evra investicija iz Italije, o hiljadama radnih mesta, o automotoindustriji koja neće podrazumevati samo automobile. Rečju, podizanje celokupne industrijske mreže Srbije, zato što jedan auto ima mnogo komponenata koje je trebalo proizvesti i ugraditi.\nU toj propagandističkoj priči Sanda Rašković Ivić nije mogla da učestvuje jer je bila povučena u zemlju na pola godine zbog italijanskog priznavanja nezavisnosti Kosova, ali je učestvovala Demokratska stranka – kao da toj stranci Italija nije priznala nezavisnost Kosova. Sećam se kada je italijanski ministar Franko Fratini otišao 29. septembra 2008. godine u Srbiju; tamo ga nije pratila ambasadorka već savetnica Ana Urošević (udajom Hrustanović). Posle sam saznala (naprosto sam se informisala) da je iz Beograda stigla depeša da ministra ne prati ambasadorka. Posle toga Ana, kojoj je mesto savetnika prvo radno mesto u MIP-u, za samo devet meseci iskustva (od kojih je provela gotovo dva meseca u predsedničkoj kampanji u Beogradu, a ne u ambasadi u Rimu) je avanzovala promovisanjem u zvanje ministar-savetnik i tako postala drugi čovek u ambasadi u Rimu. I od tada za sve u vezi sa „Fijatom“ ili velikim ekonomskih projektima stizale su depeše iz zemlje; kada bi predsednik Srbije išao u Torino da ide Ana Urošević, a ne ambasadorka.\nBuduća ambasadorka Ana Hrustanović je apsolutno uvek bila u pratnji predsednika Tadića. Ambasadorka Rašković Ivić, koliko nam je poznato, nikada. Da li je to u pitanju bila neka lična netrpeljivost predsednika prema pomenutoj ambasadorki?\nDiplomatsko pravilo nalaže da ambasador prati predsednika. Ali pamtim više situacija u kojima je delovalo da ministar-savetnik Ana Hrustanović igra ulogu ambasadorke, dok prava ambasadorka Rašković Ivić ponižena stoji, sklonjena u nekom ćošku sa ostalim članovima ambasade. Te slike ostaće mi zauvek u pamćenju, ali one govore više o predsedniku države nego o ambasadoru. Ana Urošević, ministar-savetnik, svuda i uvek stajala je uz predsednika Srbije: u Rimu, Torinu, Milanu ili na privatnom ručku, u poseti bilo koje vrste kod premijera Silvija Berluskonija ili predsednika Republike Đorđa Napolitana.\nOd bilo koga drugog iz Vlade Sanda Rašković Ivić nije doživljavala tako nešto, koliko nam je poznato. Znači, reč je o klasičnoj zloupotrebi jedne funkcije. Da li je to država Srbija u privatnim rukama jednog čoveka koji ima funkciju predsednika te države?\nI da li se to sada pred nove izbore ponavlja scenario „Fijata“? Da li će Italija opet da odigra ulogu zamajavanja naroda? Hoće li „Fijat“ odigrati neku istinsku rolu ili će se narodu servirati ista predizborna porcija?\nKoliko nam je poznato „Fijat“ do sada nije uplatio bilo kakav novac, a Srbija je dala svojih 25 posto.\nJanura 2009. godine u ambasadi Republike Srbije u Rimu organizovan je skup Italija-Srbija povodom 130 godina italijansko-srpskih diplomatskih odnosa. Tada smo čuli da će 2010. godine početi proizvodnja automobila u Kragujevcu. Evo dokle smo stigli, čitamo i gledamo ovde u Italiji da „Fijat“ investira, proizvodi u svetu, dok se Srbija pominje samo u situacijama kada štrajkuju u Italiji „Fijatovi“ radnici koji ni sami ne znaju istinu, ali se onako štrajkački ostrve na srpske radnike za koje veruju da uživaju blagodeti „Fijatovog“ novca. Bila je to dakle jedna prevara. Ili se to zove upotreba države radi ostvarivanja partijskih ili privatnih interesa.\nPovlačenje Sande Rašković Ivić usledilo je sedam meseci ranije, a moglo je da usledi i pre toga: telegram od 10. februara 2011. godine glasi: „Ana Hrustanović promovisana je u ambasadora i time se Sanda Rašković Ivić razrešava dužnosti i daje se nalog ambasadi da zatraži agreman za Anu Hrustanović“. Bili smo na pomenu Dana državnosti, mi građani Srbije u Rimu, kada nam je osoblje iz ambasade (ne ambasadorka!) reklo da se ona vraća u zemlju.\nTako smo u protekle tri godine bili svedoci postojanja dve paralelne ambasade u Rimu. Jednu je vodila zvanični ambasador Sanda Rašković Ivić, a drugu ministar-savetnik Ana Hrustanović. Ambasadorka je svojim primerom pokazivala kako treba raditi i poštovati radna pravila. I u tome su zaposleni, sa pomenutim izuzetkom, bili dosledni, jer bi im valjda i bilo neprijatno pred takvim uzorom. Ali Ana je imala podršku u MIP-u, u predsedniku Srbije, i znala je očigledno da niko ništa ne sme da joj prigovori ili da je na nešto upozori.\nDakle, Sanda Rašković Ivić koja je imenovana za ambasadora u Rimu, sa mandatom od četiri godine, uračunavajući i onih šest meseci kada je morala da napusti Italiju zbog priznavanja nezavisnosti Kosova, vraćena je u zemlju posle manje od tri i po godine. Sada stiže nova ambasadorka, nekadašnji ministar-savetnik. To je valjda jedinstven slučaj da se posle samo tri godine službovanja u MIP-u postavlja za ambasadora u Italiji neko ko nema niti političkog, niti bilo kakvog drugog dela iza sebe koje bi ga kvalifikovalo za tako značajno mesto – da predstavlja našu zemlju posle pobrojanih velikana s početka teksta.\nOstaje samo nada da će promeniti radne navike i da će raditi nešto korisno za svoju zemlju, a ne samo za lične interese njenog predsednika. Italija je inače zemlja veoma značajna za lobiranje u predizbornoj kampanji. Ako to bude ambasadorka zdušno radila, Italija će, možda opet zamajavajući srpski narod, odigrati još jednu od svojih uloga (možda i ne znajući da je u predstavi) za račun jednog čoveka ili jedne partije. Da se razumemo, nije ništa čudno ako jedna zemlja podržava jednu stranku u drugoj zemlji, ali na način da to donosi dobro čitavoj zemlji, a ne samo vladajućoj oligarhiji.\nDa li ćemo, dakle, gledati isti film iz predizborne kampanje 2008. godine ili reprizu nekog drugog „Fijata“? Mi smo narod sa kratkim pamćenjem, možda se i ne setimo da smo taj film već gledali…\n02/06/2011 у 23:19\nGospodjo Raskovic, Nadajmo se da ce ubrzo doci vreme kada ce Vase usluge svom narodu imati smisla. Vase dosadasnje angazovanje, kao sto vidite, pod ovom vladom je bilo obesmisljeno. Svi mi placamo svoje greske. Zato je vreme da ih prestanemo praviti. Pozdrav i nemojte da budete nezadovoljni. Sve se dobro odigralo.\n03/06/2011 у 14:38\nDivna je to kod Srba nazalost retkost da iver, sin ili kcer, ne padnu daleko od klade, oca ili majke.\nSandra je kcer svog oca Jovana Raskovica, i zivela nam ona na mnogaja leta! Kad vec njega nazalost onako prerano izgubismo!\n03/06/2011 у 21:27\nPostovana gospodjo Raskovic,nemojte biti tuzni,sto napustate mesto ambasadora,ovde ste nam sigurno potrebniji u pripremi preporoda Srbije .Vreme je da ,svojom licnoscu,snagom i istrajnoscu,psiholoski objasnite da je ZUTA boja,od fasizma pa da danasnjeg,najobicnijeg parking mesta u EU, bila boja poslusnosti i discipline.Zato Vas sa nestrpljem ocekujemo da pocnemo da bojimo Srbiju,nekom novom bojom nase Sumadije,Raske,Kosova,Vovodine.Cekamo Vas,sa postovanjem i ljubavlju.\n05/06/2011 у 12:02\nMandat nazovi nove ambasadorke će trajati do izbora, posle neka joj Tadić traži mesto u nekoj instituciji EU gde će on biti zaposlen, kao humanista, demokrata… ili već kako se zovu te otrcane kvazi demokratske organizacije.\nA gospođa Sanda, zaista ste potrebni Srbiji, u punom svom intelektualnom kapacitetu , vi ste ponos svakog poštenog čoveka, nemojte samo molim vas u nastupima respektovati kvazi intelektualce, žestoko po njima , uostalom kako je to radio i Vaš cenjeni otac, poštovanje.\n05/06/2011 у 13:45\nA tek da vidite ostale placenike sa zapada po ostalim ambasadama u svijetu. Npr u Kamberi. Doticna ambasadorka je poslana iz Londona gdje je toboze studirala reziju, onda je u srpski centar dovodila ljude i z britanskog parlamenta da im pokaze nevaljalu srpsku vlast i bande koje haraju po Beogradu i pokazivala nesretne Srbe koji ne smiju ni da pisnu u Hrvatskoj i koji su govorili kako im je et tam dobro i niko ih ne dira /jedan covjek je alkoholicar a drugi mentalno zaostao-svjedoci/ Onda je reziserka sadila ruze po Londonu i dospjela u ministarstvo za dijasporu da bi bila lijepo prebacena u Kamberu, a vi narode mislite kako klokani nose djecu u tobolcu a mi Srbi svoje izdajice pustamo u svijet, zahvaljujuci predsedniku.\nGospodji Raskovic i nije mjesto medju tom bagrom, postavili su je tamo da bi eto pokazali kako i krajisnici imaju nekakva prava u toj Macehi zemlji.\n05/06/2011 у 22:28\nDraga Sanda, ima nekoliko velikih Srpkinja kojima se zabada noz u ledja. To nije ni cudo kad nas Petsednik Tadic nosi 50% ustaske krvi (Ujak mu je Jure Francetic), 50%izmijesane Srpske-Crnogorske krvi (Otac mu je Ljuba Tadic, koji se odricao sina). Sanda, ostaces velika Srpkinja kao i Tvoj otac u dusama Srba koji vole Srbiju…Ovima ce skoro doci kraj… pozdrav iz Kanade\n11/06/2011 у 19:52\nDraga Sanda, jedva sam zadrzala suze dok smo se prodravljale. Neki put je tesko reci nekome koliko mu se divis i postujes ga. Divim se vasoj hrabrosti i pametnim reakcijama u teskim momentima,kojih je na zalost bilo mnogo za vreme vaseg mandata, postujem vas zbog vaseg dostojanstva, a volim vas, kao uostalom svi mi ovde zbog vase neposrdenosti i simpatije. Hvala vam za sve lepe kulturne i zabavne veceri za koje ste nasli vremena da organizujete u prkos mnogih, verovatno vaznijih obaveza. One su nas zblizile i ucinile (citiram vase reci)da mi konacno shvatimo ovu ambasadu kao nasu kucu. Bili ste nam potrebni ovde, ali ste potrebni i tamo – da psihoanalizirate … mnoge! Vidimo se na jednom Vidovdanu – kod mene! Z.\n12/06/2011 у 12:32\nCarstvo Hrustanovića, Radmila za ambasadora u Bratislavi , snaha ambasada u Rimu, bogami kontaminacija daje rezultate ili kontaminacija srpskog naroda od pameti.\nRešenje, po smeni vlasti opozvati sve ambasadore Republike Srbije, konzule, sekretare, činovnike, sve što je poplava izbacila na površinu…, to bi po meni trebao da bude tema prvog radnog sastanaka Predsednika Republike sa Predsednikom vlade.\nS obzirom da su veliki stručnjaci… sve na zavod za zapošljavanje, sa svojim znanjem lako će da se snađu…!\n13/06/2011 у 15:32\nSandra Raskovic samo jedna je u nizu casnih patriota,diplomata koje su gvozdenom pesnicom oterali Tadic,Jeremic,Borko Stefanovic:Z. Mitrovica iz Pariza,D.Kojadinovic iz Kanade,Gajica iz Makedonije,konzula iz Soluna….\nIgranje diplomatijom-obavezno antisrpskom-dovela nas je do ovih sramnih imenovanja Radmile Hrustanovic(odobrila plac za dzamiju u Beogradu) i problematicne Ane Urosevic-Hrustanovic za,ni manje ni vise,no ambasadora u Italiji!!\nA rodjaka Hrustanovickinih ima po direktorskim mestima u skolama u Bg.Kao i Pozderca u sportu!\nInace ,nekadasnji JUL-ov kadar,Mirko(stric Borka) Stefanovic opet je ambasador…\nZnaci, Tadic je ne samo uveo predsednicki sistem(kontra Ustavu) vec i nasledno pravo u MSP.\n14/06/2011 у 19:18\nO Srbiji ce da brine bivsi italijanski robijas i lopina Djani de Mikelis\nSmatram da bi i Italija trebalo da se složi sa inicijativom Grčke da sve zemlje zapadnog Balkana postanu članice EU 2014. Ta godina nosi određenu simboliku u tome da se sto godina posle atentata u Sarajevu zaokruži pozitivan proces proširenja Unije na Balkan, kaže u intervjuu za „Blic“ Đani de Mikelis, bivši šef italijanske diplomatije koji je krajem prošle nedelje učestvovao na konferenciji „Srbija: Korak bliže integraciji u EU“, koju su u Beogradu organizovali Ambasada Italije, Italijanska kooperacija za razvoj i Italijanski institut za spoljnu trgovinu.\n14/06/2011 у 19:47\nPoštanske marke Slobodne Države Rijeka\nJun 10th, 2009 | Kategorija: Vijesti\nUdruga Slobodna Država Rijeka za Dan Svetog Vida već tradicionalno izdaje poštansku marku Slobodna Država Rijeka – Stato libero di Fiume koja redovito izaziva veliki interes filatelista ali i drugih Riječana iz Rijeke i iseljeništva. Ovogodišnji motiv marke je 50-ta godišnjica smrti Riccarda Zanele. Riječ je o jednoj od osoba riječke prešućene povijesti, najznačajnijem riječkom političaru i državniku 20.stoljeća, prvom predsjedniku Slobodne Države Rijeka i prvom evropskom antifašistu.\nZanella je cijelu svoju političku karijeru posvetio našemu gradu, uspješno balansirajući između svjetskih i lokalnih sila te autoritarnih režima koje su predstavljale prijetnju riječkoj samostalnosti i autonomiji. Rijeka je bila njegova država, nacija, identitet i opredjeljenje. Udruga Slobodna Država Rijeka s izdavanjem Zanelline poštanske marke pokreće i inicijativu da se jedna riječka ulica ili trg nazove njegovim imenom.\nMarkicu je po cijeni od 10kn moguće nabaviti na štandu Udruge SDR na Jelačićevom trgu.\nDli ste za pokretanje akcije, izdavanje markice RSK\n14/06/2011 у 20:17\nTrebalo bi biti, SIMBOLIČKOG POVRATKA jer tamo nema naroda. Ni katoličkog, ni pravoslavnog. Niti će ga više ikad biti. Od simbola se ipak ne živi.\nAli će biti crkvetina, kao simbol kako katolici žive u prošlosti, kako nisu daleko odmakli od mrskih im pravoslavaca, kako i oni svoj Gazimestan imadu, gdje bi trebali prenijeti sve kosti, svih “mučenika”.\nNaravno, sve o trošku “vjernika” i “nevjernika”, koji moraju biti kuš i šutke davati svoj novac.\n16/06/2011 у 15:31\nA dinastija Velickovic? Sta s njima? Mladji sin Vlade Velickovica je skoro imenovan za direktora srpskog kulturnog centra u Parizu….stari znanci Boris & ekipa, Shaper, Krstic – covek takodje bez dana radnog iskustva uzima to mesto i veliku platu na grbaci Republike Srbije i njenih gradjana.\n18/06/2011 у 03:01\nE pa lepo svi u DS kod Tadica, pa da vidis makljaze za dobo placena radna mesta. Mi u kraju planiramo zarad novca kolektivno, ko da vise, ne obeca, plata i resenje za radno mesto na licu mesta. Ko za vreme Kralja.Svi cemo unovciti glas za sledece izbore, a posle neka ide kako ide, ni dosad nije valjalo.\n29/06/2011 у 14:07\nЖао ми је да ко,као и амбасадор Санда,истински ради за добро народа и Србије бива смењен од наопаке власти.\n30/06/2011 у 07:51\nOtišla je iz Rima poštovana i odmerena Srpska intelektualka istinski radeći za dobro naroda i Srbije, osoba vredna funkcije,čekamo Vas sa poštovanjem i ljubavlju.\n02/10/2011 у 15:39\nSa zakašnjenjem sam pročitala ovu vest, jer sam na TV-u videlu g-đu Anu Hrustanović sa potpisom ispod imena: ambasador u Italiji.Odmah sam se setila događaja od pre dve godine,kada je otvaranju jedne velike izložbe u Rimu, prisustvovala g-đa Radmila Hrustanović. Začudila sam se:odkud ona tu.No, OK, svako može da dođe na otvaranje izložbe.A ona je došla da trasira put svojoj snajkici. O čijem trošku?\nA draga Sanda, dostojanstvena, odmerena, mila,na izvanrednom italijanskom pozdravila je i novinare na konferenciji na medije i goste na otvaranju. Ljupka, obrazovana, lepa,tiha,uvek sa blagim osmehom.\nMila Sanda,nemojte žaliti što ste se vratili u Beograd pod ovakvim okolnostima. Viđali smo i mnogo gore stvari.\nSrdačan pozdrav od Jelice, ako me se sećate.\n13/10/2011 у 20:32\nNije to jedini primer cudnih dogadjanja u nasoj diplomatiji. Pred rat(ove) devedesetih bila sam u Nemackoj i cesto dozivela kako ambasadori tadasnje SFRJ rade za interese (sada) svojih drzava, svesni da mi to vidimo, ali se niko ne usudi da javno kaze! Sa zanimanjem sam procitala ovaj clanak iz pera moje skolske drugarice iz Uciteljske iz Kragujevca, Milice Ostojic.\n11/01/2012 у 08:27\nLa politica ha le sue ragioni, ma l’Ambasciatrice Sanda Rašković Ivić ha reso un ottimo servizio al suo Paese, che ha rappresentato con dignità, intelligenza e grande lungimiranza. Speriamo che la sua carriera le riservi altre, migliori e più degne opportunità di essere rappresentante di tutti i serbi nel mondo. Grazie Ambasciatrice!\n09/07/2016 у 18:03\nMislim da je Raskovic Ivic jedna manipulatorka dorasla rezimima koji su poznatiji starijim generacijama. Vrlo nedefinisan i mutan lik cija se uloga ne raznaje jasno na sceni Srbije. Mesto joj je van politike.


31. Oktobra 2009. Arhiva Visoko.co.ba\nKarte za veliki solistički koncert Željka Samaradžića već jučer su rasprodane. Samardžić, rekorder Beogradske Arene po broju prodanih karata ni ovaj put nije podbacio, šta više, od jučer, najtraženija stvar je upravo karta za njegov koncert. Večeras se očekuje dobra zabava uz Samardžićeve hitove. Ipak, karte za večerašnji koncert ne trebaju svima. …\nU derbiju 7.kola Prve lige Federacije u kuglanju, ekipa visočke Bosne je savladala lidera na tabeli i do sada neporaženi sastav Vogošće sa 5,5:2,5 ili 2870:2866 u oborenim čunjevima. Sama razlika od 4 oborena čunja više za Bosnu govori o neizvjesnosti i dramatičnosti susreta. Pojedinačno rezultati visočkih kuglaša izgledaju ovako: Elvedin Fafulović 584, Fadil Hadžimehanović …\nU subotu je u Gacku održano III kolo Lige kadeta zračna puška i junori zračni pištolj. Izvanredan rezultat je postigla ekipa juniora SK “Visoko”– zračni pištolj, koji su zauzeli prvo mjesto ekipno i ujedno oborili državni rekord pogodivši 1566 krugova. Time su poboljšali raniji ekipni rekord za 13 krugova koji su takođe držali naši …\nVijećnica Jasmina Zubić na posljednjoj je sjednici Općinskog vijeća zatražila od nadležne općinske službe da se izradi projekat „ležećeg policajca“ za dionicu regionalnog puta u naselju Gornje Rosulje. Podsjećam, prije mjesec dana na ovoj je cesti dječaka udario auto, a razlog je neprilagođena brzina kretanja automobila. U odgovoru nadležnih iz Službe za prostorno uređenje, …\nDo 01.novembra ove godine trebali bi biti završeni radovi na izgradnji pristupne telekomunikacione mreže Visoko – Centar u užem području grada, a koja se postavlja isključivo na prostoru trotoara. Ovim su projektom obuhvaćene ulice: Tabhanska, Šukrije Čakića, Braće Zečevića, Burića, Sulejmana Velikog, Matrakčijina, Čabaravića, Hazima Dedića, Delahmetovića, Alije Izetbegovića, Donja Mahala, Skopljaka, Čekrekčije, u dijelu RK …


Mesto: Nea Iraklitsa, Grčka\nNaš opis Smeštaj Elena Apartments se nalazi u najstrožem centru Nea Iraklitse, na samo 60m od plaže. Sagrađen je 1990. godine, ali se svake godine vrši delimično renoviranje smeštajnih jedinica. U svom sastavu ima ukupno 6 dupleks apartmana, jedan manji porodični apartman i dva studija. Duplek...\nNaš opis Smeštaj Repas Villa se nalazi u širem centru grada, na jednoj od najboljih lokacija, na 300m od doka (ka Paljuriju) i oko 70m od plaže. Skretanje sa šetališta prema vili se je kod butika Anemi. Vila raspolaže sa deset apartmana, raspoređenih u visokom prizemlju i na prvom spratu. Apart...\nNaš opis Alexandros mezoneti se nalaze na samom ulazu u Polihrono, na oko 350m od plaže i oko 500m od strogog centra gradića. U pitanju je kompleks koji se sastoji iz šest apartmana na dva nivoa (mezoneta) od kojih su tri mezoneta 150kvm i tri 120kvm. Trosobni mezoneti imaju tri spavaće sobe, a...\nNaš opis Smeštaj Dimitris Studios se nalazi u centru Stavrosa, na oko 200m udaljenosti od plaže sa postepenim ulaskom u more. Sagrađen je 2010. godine i poseduje tri trokrevetna studija na prvom spratu kuće. Dva studija su veličine 30m2, dok je treći veličine 25m2. U prvom studiju se nalaze jed...\nNaš opis Estia hotel se nalazi u mestu Skala Fourka, na oko 80m udaljenosti od uređene gradske plaže i na oko 80m udaljenosti od centra mesta. Smeštaj poseduje i privatni, ograđen parking, koji se nalazi prekoputa objekta, sa dovoljno parking mesta za sve goste. Smeštaj se sastoji iz dva objekt...\nNaš opis Smeštaj Ammos Luxury Villas se nalazi na glavnom putu, 1km od centra i oko 70m od mora. U svom sastavu ima pet luksuznih vila, čiji je ukupni smeštajni kapacitet do 40 osoba. Vila 5 (8+2) - ima tri nivoa (120m2) i pogled na planinu. Na gornjem nivou se nalaze dve odvojene spavaće sobe ...


HRT: ABA liga: Cibona uvjerljiva protiv FMP-a\n22:15 / 04.12.2020.\nObjavljeno: 4. prosinca 2020., prije 200 dana\nFilip Bundovic Photo: Josip Regovic/PIXSELL\nKošarkaši Cibone s uvjerljivih su 93-80 (21-26, 32-22, 16-17, 24-15) pobijedili beogradski FMP u utakmici devetog kola ABA lige.\nCibonu su do treće pobjede u ovoj sezoni predvodili Ivan Novačić s 28 koševa i Filip Bundović s 20, dok je Mateo Drežnjak postigao 13 poena uz četiri asistencije. Turčin Okben Ulubay sa 16 koševa i Nemanja Nenadić s 15 bili su najbolji kod FMP-a.\nNovopridošli Amerikanac Scottie Reynolds je bio u sastavu hrvatskog prvaka, ali nije ulazio u igru.


Pet razloga zbog kojih će Inter osvojiti "Skudeto"? - Sportske.net\nPet razloga zbog kojih će Inter osvojiti "Skudeto"?\nItalijani bi jako voleli da se nešto promeni u odnosu snaga, koliko je realno nakon najboljeg starta Intera u istoriji?\n"Zlatna lopta" - sve je jasno? Kristijano će pobesneti!Derbi Italije za igrača "vučice"!Derbi Italije za igrača "vučice"!Inter na vrhu, kada im se vraća najbolji igrač?Lautaro režirao smenu na vrhu u Seriji A, Lacio ubedljiv, pobedio i Milan!\nItalijanski mediji su apsolutno egzaltirani rezultatom Intera, da nije njih Juventus bi već osvojio titulu. Ovako, nakon kiksa šampiona, ponovo su prešli u vođstvo. Jesu izgubili direktni okršaj sa Juventusom, ali svejedno, prvi su na tabeli i diče se najboljim startom u istoriji kluba.\nNaime, Inter je pobedio u 12 od 14 utakmica, do sada je rekord držao Aldo Olivijeri koji je 1950. dobio 11 mečeva.\nUz, to, ako gledamo istoriju, u 11 od 19 šampionata u ovom veku, klub koji je imao prednost u ovom delu sezone na kraju je prošao prvi kroz cilj.\nU Interu, ali i u nemalom delu italijanske javnosti veruju da će "crno-plavi" osvojiti naslov iz pet razloga:\n1. Konte je uspeo da prenese svoju poruku, ali i način razmišljanja ka igračima, on u svojim prvim sezonama osvaja krunu.\n2. Inter ima najbolji napadački tandem u ligi, to je više nego jasno, Lukaku i Lautaro se perfektno dopunjuju.\n3. Za razliku od Juventusa koji mora da prodaje, Inter može da smanji jaz u kvalitetu u januaru. Marota radi kako bi ispunio Konteove želje, doveo vezistu, Matića ili Vidala, ali i pojačao napad još jednim igračem.\n4. Sari nije uspeo da nametne svoj stil u Juventusu, ne igra atraktivno, muči se, pa se postavlja pitanje zbog čega su u redovima šampiona menjali Alegrija kada tim izgleda isto.\n5. Ako Inter ostane u trci za titulu, pretpostavlja se da će Juventus koji je osvojio prvo mesto u grupi, stići daleko u Ligi šampiona, to je njihov glavni cilj. Bez obzira što imaju dva tima, jasno je da neke igrače ne mogu da rotiraju, odnosno da za Pjanića, Aleksa Sandra, Iguaina pa i Dibalu nemaju zamene. Moraju da trpe Ronalda, juče je igrao od početka, iako je jasno da Dibala mora da bude u timu.\nSad, da li je ovo samo želja javnosti da se nešto promeni, da se Juventus posle osam godina zaustavi ili realno Inter ima šansu, o tome se može diskutovati. Ali, da ovaj Inter izgleda mentalno neuporedivo bolje, iako imaju problema sa povredama, to je činjenica.\nNešto se šuška, Inter spreman za transfer decenije?!\nBajern dogovorio jednu cenu, pa pokušava da je dodatno snizi!


- Boli me što čujem da se odnosi između dve zemlje raspadaju i nadam se da će moći da se poprave - rekao je umetnik za Jutjub kanal „Solovjov lajv“.\nPrema njegovim rečima, u ruskoj vladi ima mnogo ljudi koji imaju pozitivan stav prema Japanu, a kako kaže, i mnogi Japanci uzvraćaju.\nKremlj se nije složio sa ovom tačkom gledišta, ističući da su Južni Kurili teritorija Rusije. Rusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da takvi ultimatumi samo odlažu izglede za rešavanje pitanja mirovnog sporazuma.\nJapan pretenduje na ostrva Kunašir, Šikotan, Iturup i Habomai, pozivajući se na bilateralni Traktat o trgovini i granicama iz 1855. godine. Tokio je vraćanje tih ostrva postavio kao uslov za zaključivanje mirovnog sporazuma s Ruskom Federacijom, koji nakon Drugog svetskog rata nije bio potpisan. Sovjetski Savez i Japan potpisali su 1956. godine Zajedničku deklaraciju u kojoj je Moskva pristala da razmotri mogućnost predaje Japanu ostrva Habomai i Šikotan nakon zaključivanja mirovnog sporazuma, a sudbina Kunašira i Iturupa nije pomenuta.\nRusija Japan Stiven Sigal Kurilska ostrva Južni Kurili


SIRIJSKI REDITELJ FIRAZ FAJAD: U Siriji je holokaust | Ekspres.net\nSIRIJSKI REDITELJ FIRAZ FAJAD: U Siriji je holokaust\nVerujem da postoji pravda, i da će ona doći u nekom trenutku. Umetnost ima veze sa aktivizmom i solidarnošću. Nismo želeli da pravimo priču o Rusima, za nas su oni kriminalci i zločinci, tačnije njihov režim. Snimali smo kako izgleda živeti u gradu na koji svakog dana padne između 15 i 25 bombi\n„Šta možemo da uradimo? Oni žele ili da pomremo od gladi ili da nas ubiju bombama. Imamo samo ta dva izbora”, nemoćno izgovara Kalid, jedan od glavnih junaka filma „Poslednji ljudi u Alepu”, dok obilazi nekoliko preostalih polupraznih apoteka u razrušenom i opustošenom „Staljingradu današnjice” tražeći lekove za svoju ćerku, čije je zdravlje zbog neuhranjenosti ozbiljno ugroženo.\nO surovom i nehumanom životu civila i njihovoj borbi za preživljavanje u drevnom sirijskom gradu, koji je od 2012. pod svakodnevnom opsadom ruskih bombardera, govori ostvarenje sirijskog novinara i reditelja Firaza Fajada „Poslednji ljudi u Alepu”, koje je prikazano na ovogodišnjem, 10. Beldoksu, festivalu dokumentarnog filma. U ovoj autentičnoj priči o običnim ljudima, koji su se tokom rata okupili i napravili međunarodno priznatu organizaciju „Beli šlemovi” da bi pomagali sunarodnicima i vadili povređene iz ruševina, saznajemo brojne detalje o jezivom životu, nama nažalost poznatom – pod bombama. Pre rata u Siriji, glavni junaci bili su obični radnici i živeli su normalno u svojoj zemlji, koja je bogata naftom, zlatom i ostalim sirovinama. Onda su poželeli da smene režim Bašara el Asada i tako kreće jedan od najkrvavijih savremenih građanskih ratova, od kojeg svi pomalo okreću glavu. Fajad je ovaj dokumentarac pravio od 2013. do 2016. godine, pre konačnog uništenja Alepa, grada za koji u intervjuu za „Ekspres” kaže da je sravnjen sa zemljom, gore nego što je to bio Drezden 1945.\n„Godina je 2016. ‘Beli šlemovi’ se bore da ostanu zajedno. Alep se bliži totalnom uništenju, poslednji meseci grada kakav poznajemo. Bombe konstantno padaju, a uglavnom padaju na civilne objekte, bolnice i škole. Nakon pet godina rata u Siriji, preostalih 350.000 građana u Alepu priprema se za opsadu. Kroz volontere pratimo svakodnevni život, smrt i borbu na ulicama Alepa. Mnogo života, uključujući i decu i bebe, izgubljeno je tokom bombardovanja. Kalid, Subi i Mahmud su osnivači organizacije i prvi koji ulaze u uništene zgrade, kroz ruševine, u potrazi za preživelima. Oni su izabrali da ostanu u Alepu kako bi sačuvali svoje prijatelje i komšije tokom beskonačne opsade. Međutim, svaki novi dan za njih predstavlja i dilemu – da li ostati i rizikovati ili otići i spasti svoju porodicu kao mnogi drugi?\nOvo je samo najava filma koji kroz porodičnu prizmu baca potpuno novo svetlo na zamršeni rat koji se vodi u Siriji. Zaslugom medija, građani Srbije malo toga znaju o tome ko se sve tamo bori i za šta?\n– Na jednoj strani su Asad, Rusi, džihadisti iz Islamske države, Čečeni, iranska vojska i Hezbolah, na drugoj je većina sirijskog naroda, koja je demonstrirala u nameri da sruši Asadov režim. Za nas je on diktator i ubica. Ali malo ko zna da su Rusi tokom 2015. i 2016. godine u bombardovanju Sirije ubili četiri puta više civila nego islamisti, stvorivši oko 300.000 izbeglica, koji su morali da napuste svoje domove. To su podaci različitih humanitarnih organizacija. Svedoci smo toga da Rusi svakodnevno gađaju civile, navodno praveći odstupnicu od ISIS-a, a oni su u Iraku, što je dovoljno daleko.\nZašto Rusi to rade? Zvanično objašnjenje je bilo da žele da unište teroriste i zato će neko vreme bombardovati njihove ciljeve. Niko nije pominjao da će to trajati godinama i da će ubijati nedužne građane.\n– To je klasična demonstracija sile i moći. Ne možete pitati kriminalca zašto krade ili ubija, on jednostavno to radi. Rusi hoće da pokažu da su igrač na svetskoj sceni i da ih niko ne može kontrolisati. Ni međunarodna zajednica ni Amerika.\nAko je tako, onda bismo svi mogli da se bombardujemo međusobno?\n– A ne… Mislite da bi Srbija mogla da bombarduje Siriju? Naravno da ne. Ali za Ruse je Sirija igralište na kojem se igraju i pokazuju koliko su snažni, čak toliko snažni da mogu ubijati civile. Nastradalo je mnogo nedužnih ljudi, žena i dece, uključujući i moje rođake i poznanike. Oni su kriminalci obični. Čak su gori od Asada jer ubijaju ljude u drugoj zemlji i junače se na tuđem terenu. Nekad čak gađaju teritorije koje kontroliše Asadova vojska, čiji su saveznici, jer ih i ne zanima šta je gde, oni jednostavno bacaju bombe. Sve se radi sa obrazloženjem borbe protiv islamista, a u stvari svakog dana čine zločin.\nSamo je Angela Merkel pokazala kako treba pravi političar da se ponaša, zato će i ostati upamćena u istoriji kao jedina koja se prema migrantima ophodila ljudski. A ne kao konzervativci i desničari, kojima svuda u Evropi raste popularnost\nKo će ih zaustaviti? Kada neko počini zločin, postoji policajac koji ga uhapsi i sud koji ga osudi. To bi trebalo da važi i u visokoj politici, međunarodna zajednica je neki arbitar…\n– Niko ne može da zaustavi Ruse. I tu ne mislim na ruski narod, oni su samo glasali za čoveka koji je zloupotrebio njihovo poverenje. Putin i ljudi oko njega su mafija, oni čine zločine i niko ih ne kažnjava. Mafije postoje svuda po svetu i niko ne može da ih pobedi. Jesu li vama UN i međunarodna zajednica pomogli tokom rata u Bosni ili na Kosovu? Naravno da nisu. Nikad nisu zaustavili nijedan rat, oni samo hladno gledaju ubijanje. Nikoga ne zanima pravda ili ljudska prava… Pogledajte kroz istoriju, niko nije kažnjen zbog povrede ljudskih prava. Naprotiv, oni koji su ubijali mnogo ljudi posle svega legnu u svoj krevet, okruženi svilom i kadifom, a ne u zatvorsku postelju. Kad imaš pare i moć, možeš ubijati koliko hoćeš.\nAli to međunarodnoj zajednici stvara migrantsku krizu, milione izbeglica koje treba smestiti u Evropi.\n– Kao što znate, to se jednostavno rešava zatvaranjem granica. Zemlje zapadne Evrope ne brinu o humanitarnoj katastrofi. Izbeglice će ostaviti u Srbiji ili Makedoniji, ili čak u Turskoj, da oni misle šta će s njima. To su uradile i Švedska i Danska… Samo je Angela Merkel pokazala kako treba pravi političar da se ponaša, zato će i ostati upamćena u istoriji kao jedina koja se prema migrantima ophodila ljudski. A ne kao konzervativci i desničari, kojima svuda u Evropi raste popularnost. Oni na nacionalizmu, rasizmu i mržnji prave svoj program, a baš to hrani borce ISIS-a. Sramota je kad koristite slabe i nemoćne da povećate svoju moć i skupite političke poene.\nZato će Merkelova možda izgubiti sledeće izbore.\n– Verovatno. Merkelova jedina nije u kampanji propagirala rat, kao što su radili Putin i Tramp. Ona je govorila o miru. To ima veze i s muškom dominacijom, smeta im što je jedna žena toliko bolja od njih, pokazala je šta znači preuzeti odgovornost.\nDa se vratimo na Vaš film, koji je u biti politički, a glavni akteri – „Beli šlemovi” nisu politička organizacija.\n– Ne, ovi ljudi nisu imali nikakve veze s politikom, bili su zidari i moleri… Jedini politički angažman bio im je što su svojevremeno protestovali protiv diktatora Asada. A šta su mogli nego da se bore protiv režima, to bi uradio svaki čovek kada mu kriminalac ili siledžija uđe u kuću. Onda je Asad sve koji su učestvovali na demonstracijama proglasio teroristima. To je tako kad imate svu moć… I Hitler je sve Jevreje nazvao teroristima i želeo je da ih istrebi, i tako se desio holokaust. Ovo što se sad dešava u Siriji je holokaust, iako to niko ne vidi. Kao odgovor na to, obični građani su se po kvartovima organizovali da pomažu kolegama i prijateljima i izvlače ranjenike iz porušenih zgrada jer najbolje poznaju komšiluk. Niko nije imao nikakvog iskustva u tome pre rata.\nZemlje zapadne Evrope ne brinu o humanitarnoj katastrofi. Izbeglice će ostaviti u Srbiji ili Makedoniji, ili čak u Turskoj, da oni misle šta će s njima. To su uradile i Švedska i Danska\nDok bezuspešno pokušava da kupi vitamine za neuhranjenu ćerkicu, Kalid konstatuje da mogu da biraju hoće li umreti od gladi ili stradati među bombama. Da li je to izbor za bilo koje ljudsko biće u 21. veku?\n– Baš zbog takvih događaja, moj kolega i ja osetili smo potrebu da napravimo film jer smo svedoci svega što se dešava. Osetili smo odgovornost da to treba da prikažemo ostatku sveta. Hteli smo da dokumentujemo to za buduće naraštaje i u znak sećanja na Kalida kako bi se koristilo kao dokaz na sudu protiv svih tih ubica. Verujem da postoji pravda, i da će ona doći u nekom trenutku. Umetnost ima veze sa aktivizmom i solidarnošću. Recimo, ja sam za Srbiju čuo iz filmova. Nismo želeli da pravimo priču o Rusima, za nas su oni kriminalci i zločinci, tačnije njihov režim. Snimali smo kako izgleda živeti u gradu na koji svakog dana padne između 15 i 25 bombi.\nZar to nije uzaludno trošenje resursa i naoružanja za rusku armiju?\n– Naprotiv, oni tamo koriste zastarele avione i bombe, a pritom im raste izvoz naoružanja. Za njih je Sirija kao izlog u kojem pokazuju šta sve od oružja kod njih možete kupiti. I, zaista, u poslednje vreme i proizvode više i za šire tržište. Nemaju razloga da prestanu s bombardovanjem. Tu su i gas i nafta i zlato, za njih je moja zemlja otkriće kao Amerika za Kolumba.\nDa li je onda Vaš film antiruska propaganda? To bi vam rekli u Moskvi.\n– Ne. Možda iz njihove perspektive tako izgleda, ali kolega i ja smo samo želeli da snimimo istinu i prikažem svetu kako tamo izgleda svakodnevni život. Priča je dvojici običnih ljudi, o ocu koji ima dve ćerke i momku koji brine o svom mlađem bratu, i o svim problemima koje nosi život usred građanskog rata.\nHoće li film biti prikazan u Rusiji?\n– Ne, a vrlo zanimljivo je da su mi ponudili da gostujem na nekom festivalu, uz mali uslov da obrišem sve što ima veze s Rusijom. Zamislite? Pritom, ne smeta im što se tu kritikuje Asad i što za njega jedan od likova kaže „kurvin sin”, samo je bitno da Rusi ne budu prikazani u negativnom kontekstu. Naravno da mi nije palo na pamet da to uradim.\nOPTUŽILI SU ME DA SAM STRANI ŠPIJUN\nKada ste poslednji put bili u Alepu? Kako grad sada izgleda?\n– Pre devet meseci… To je užas. Sve je sravnjeno sa zemljom, od višespratnica i kuća ostali su samo temelji, bukvalno vidite samo jedan odsto konstrukcije. Potpuno uništen. A Rusi i dalje bombarduju… Pošto tu više nemaju šta, sad gađaju sela oko Alepa. I nastaviće to da rade…\nVi živite u Kopenhagenu, jeste li i Vi bili u dilemi – otići ili ostati?\n– Prvo sam želeo da ostanem, ali su me dva puta hapsili samo zbog snimanja filmova i zato što sam se borio za slobodu govora. Zvanično, optužili su me da sam strani špijun. Onda sam rešio da odem zauvek i neću se vraćati dok god su tamo Asad, Rusi i ostali. Mada, moji roditelji su ostali u Siriji i stalno smo u kontaktu. Žive teško, nemaju struju, ali bar imaju vodu. Oni su odabrali da poginu ako treba, ali neće da napuste svoj dom.\nTags Alepangela merkelbeldocsfilm „Poslednji ljudi u Alepu"FIRAZ FAJADizbeglicerat u siriji\nINTERVJU, BOJKO BORISOV: Plašim se Erdogana, i onoga što se dešava u Turskoj INTERVJU, IVAN KARL: Holivud liči na preživara INTERVJU GORAN BOGDAN INTERVJU, RENATO BALESTRA: PODRŽAO SAM SRBIJU TOKOM NATO AGRESIJE


HomeO namaSrce za djecuUpravaSrce timDokumentacijaKako se učlanitiPartneri UdruženjaNaše aktivnostiServis za porodiceRehabilitacijaFinansijska pomoć roditeljimaSmještaj za roditeljeProjektiProjekat Izmještanje djece u ItalijuProjekat Mreža omladinaca izliječenih od rakaProjekat Roditeljska kućaProjekat Učinimo ih sretnimProjekat Pomozimo da pobijede rak15 februarArhiva vijestiOstale aktivnostiProdaja prazničnih čestitkiKako pomoćiDonatoriPressKalendar događajaVideo GalerijaGalerijaPretragaKontakt\tČlanci\tČarobno 3D drvo\nKreativno-edukativne, art i muziko radionice sa našom dječicom sa Hematoonkološkog odjeljenja iz dana u dan stvaraju nove izume. Te dječije, maštom i trudom nastale, kreacije djeci podižu samopouzdanje i drže im osmijeh na licima, unatoč teškim emotivnim krizama i trenucima koje prolaze tokom hospitalizacije. Dječica svaki dan nestrpljivo čekaju vrijeme radionica, motivisana za učenje i zabavu, oslobađanje straha i stresa kroz muziku, smijeh i igru.\nJedna od mnogobrojnih likovnih radionica koje radimo je i radionica u kojoj su dječica imala priliku da prave drvo, i to ne bilo kakvo, nego čarobno 3D drvo ispunjeno plodovima dječijeg osmijeha. Za ovo čarobno drvo smo koristili kokice za krošnju, pilav za stablo i grane, tempere, kolaž papir, ljepilo i makaze. Kroz ovu radionicu djeca su naučila da se osim uobičajenih likovnih tehnika može upotrijebiti kreativnost i mašta koja podstiče inteligenciju kod djece, a s druge strane im pomaže da se kroz boje i crtanje oslobode emocionalnih sukoba.\nSvaka naša radionica ima za cilj da intelektualno ojača dijete, da mu pomogne u rješavanju problema, da ga relaksira, podstakne ga na razvoj pozitivnog mišljenja, ojača motoričke funkcije, te da ga podstakne na kooperativnost i suradnju, i najvažnije od svega da ga zabave i nasmiju.


ZooPharm | Proizvodi | Apiguard\nZoopharm d.o.o., Hadži Prodanova 8/3, Beograd, Srbija\nApiguard\t25% (timol)\nGel za upotrebu u košnici\nPreparat se ne koristi kada je dnevna maksimalna temperatura ispod 15 oC, kada je aktivnost drušva veoma mala ili kada je dnevna temperatura iznad 40 oC\nNe koristiti za vreme pčelinje paše\nČuvati u originalnom pakovanju, na temperaturi do 30oC, zaštićeno od svetlosti. Ne zamrzavati.\nPreparat se ne sme čuvati blizu pesticida ili drugih hemijskih supstanci koje mogu kontaminirati preparat.\nNe čuvati zajedno sa hranom\nVoditi računa da se poštuje propisani način doziranja jer nepravilna primena može imati štetne efekte po pčelinje društvo.\nKorišćenje veće doze od preporučene (50 g po jednoj aplikaciji) može prouzrokovati promene u ponašanju pčelinjeg društva (uzbunjivanje, napuštanje košnice ili povećan mortalitet). U slučaju predoziranja, ukloniti višak preparata iz društva.\nPreparat ne primenjivati istovremeno sa bilo kojim drugim akaricidnim preparatom\nIzbegavati kontakt sa kožom i očima, zbog mogućeg razvoja kontaktnog dermatitisa i iritacije kože i očiju. Ne udisati.\nPri rukovanju sa preparatom, pčelari moraju koristiti nepropusne rukavice i uobičajenu zaštitnu opremu. Posle aplikacije, oprati ruke i materijale koji su došli u kontakt sa gelom sa sapunom.\nU slučaju kontakta sa kožom, mesto kontakta dobro oprati sapunom i vodom.\nU slučaju kontakta sa očima, oči dobro isprati velikom količinom čiste tekuće vode i potražiti pomoć lekara\nNeiskorišćen lek ili otpadni materijal se uništavaju u skladu sa važećim propisima\nPakovanje: Kartonska kutija sa 10 aluminijumskih kutija sa po 50 g gela.\nRežim izdavanja leka: Izdaje se na recept veterinara.\nATCvet kod: QP53AX22\nDatum revizije teksta: Novembar 2011\nBroj dozvole za stavljanje leka u promet: 323-01-0193-11-001 od 04.01.2012


Francuski filmski karavan od ponedeljka, 6. novembra u Omladinskom centru | Za media\nFrancuski filmski karavan od ponedeljka, 6. novembra u Omladinskom centru\nFrancuski institut i Zaječarska inicijativa nastavljaju sa prikazivanjem Francuskog filmskog karavana u Omladinskom centru. Filmovi iz ciklusa "Udahni život" će biti prikazani od ponedeljka, 6. novembra do četvrtka, 9. novembra, u Omladinskom centru Zaječar. Projekcije će svakog dana počinjati od 19 sati. Ulaz je besplatan.\nBiće prikazano pet filmova čiji su protagonisti adolescenti. Kroz njihovu svakodnevnicu, oni sa nama dele svoj pogled na svet. Otkrijte šta su njihove nade, vizija budućnosti i bitke koje vode da bi ostvarili svoje snove i postali svoji umesto da ih savremeno društvo pregazi. Njihove priče su poziv na razmišljanje o sopstvenim snovima iz doba adolescencije i o svetu koji dolazi, kao i o onom koji smo za sobom ostavili… Kojim god putem da krenu, ne nedostaje im ni motivacije niti humora.\nPonedeljak, 6. novembar, od 19h: POLINA ŽIVI ZA PLES\n(Francuska,2016, 108’) (drama- fikcija)\nUtorak, 7. novembar, od 19h: TAMARA\n(Francuska,2016, 120’) (komedija)\nSreda, 8. novembar, od 19h: VIDETI SVET\n(Francuska, 2016, 102’) (drama)\nČetvrtak: 9. novembar, od 19h: POLOŽI MATURU PEVAJUIĆI\n(Francuska, 2013, 82’) (dokumentarac)\n22.10.2015 - 10:15\nTradicionalna izložba fotografija DETE 2015, biće otvorena u petak, 23. oktobra, u 18 sati, u galeriji Radul begovog konaka u Zaječaru...Više\n02.11.2016 - 12:15\nU slikarskom ateljeu Tomislava Paunkovića (VIDEO)\nTomislav Paunković, slikar iz Zaječara, koji 30-ak godina živi u nemačkom gradiću Jungholcu, ovih dana je u svom domu u obližnjoj...Više\n02.10.2015 - 11:00\nPokazna vežba „Stara planina 2015“\nNa Jabučkom ravništu na Staroj planini, u sredu 7. oktobra će biti održana pokazna vežba „Stara planina 2015“. Pokaznu vežbu organizuju JP...Više\nOd 4. do 7. aprila Omladinski centar Zaječar će ugostiti novu reviju francuskog filma pod naslovom "Ljudskost" (Humain...Više\nFajront u Sarajevu promovisan i u Zaječaru (VIDEO)\nU okviru promocije autobiografije Fajront u Sarajevu, dr Nele Karajlić je gostovao u Zaječaru. Džez kafe, u kome je...Više\nZaječarska premijera predstave "The Happy Prince" u petak 22. januara\nU petak, 22. januara, u Pozorištu Timočke krajine Zoran Radmilović, u Zaječaru će premijerno biti prikazana predstava "...Više