DVP d.o.o. | Refence\nizrada programskih rešenja\nKontroleri za pakerice\nKontroleri za mašine za ispravljanje gvožđa\n'USS Serbia / Železara Smederevo', Smederevo, 10.000 zaposlenih, 46 terminala, 5 udaljenih lokacija (Smederevo, Smederevo-Luka, Smederevo –stara železara, Kučevo, Šabac), 2 servera, 4 mobilna terminala, aplikacija za mobilnu registraciju (prisustvo na sastancima), sistem kontrole pristupa kancelarijama (8 kontrolnih tačaka), registracija prolaska vozila sa kontrolom rampe (6 terminala), videncija radnika u gaso-opasnim zonama (6 terminala), evidencija podizanja obroka u menzama (12 čitača).\nKombank Arena, Beograd, sistem za kontrolu karata posetioca, ukupno 65 kontrolera, centralizovani sistem, dva terminala za evidenciju radnog vremena, 6 mobilnih barcode terminala.\nKNJAZ MILOŠ A.D., Aranđelovac, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala, Arandjelovac i Beograd,2 IP kamere koje su povezane sa sistemom za evidenciju radnog vremena, 750 zaposlenih.\nCard Service, Beograd, ParkCARD, sistem za automatsku naplatu parkiranja, 19 lokacija u Beogradu, terminali, aplikacija za naplatu.\nIMLEK, Padinska skela, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena,3 terminala, 900 zaposlenih, modul za menze (evidencija izdavanje obroka sa ID karticom – 1 čitač), 2 kontrolne tačke sa kontrolom pristupa.\nLEBELIER, Kikinda, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 400 zaposlenih, 2 kontrolne tačke sa kontrolom pristupa.\nDUNAV, Apatin, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 160 zaposlenih.\nLAV AUTO, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala.\nFHP, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 5 terminala za kontrolu pristupa.\nVALY d.o.o., Valjevo, Loznica, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena (17 terminala, 12 digitalnih satova za prikaz vremena u halama, sirene za početak/kraj rada smena), 2500 zaposlenih.\nNOVOSTI A.D., Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala, 450 zaposlenih.\nCEMENTARA TITAN, Kosjerić, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala, 350 zaposlenih.\nFIMA, Mionica, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal, 120 zaposlenih.\ngrad SOMBOR, Sombor, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal, 300 zaposlenih.\nBPM WATCHES, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal, 25 zaposlenih.\nVERAT, Mionica, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal, 120 zaposlenih.\nVAHALI, Beograd, pazova, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 4 terminala za kontrolu pristupa.\nHUSQVARNA, Stara , InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal, 120 zaposlenih.\nMPC Holding, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena (6 terminala, sa otiskom prsta), 50 zaposlenih.\nGLOBAL PRESS, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena i kontrolu pristupa, 4 terminala.\nMONTERRA, Beograd, Tivat, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 24 terminala (kancelarije, gradilišta).\nAS Advertising, Beograd, UniSCAN, registracija osnovnih sredstva sa barkodom.\nSA Trade, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 1 terminal.\nKPMG, Beograd, Aplikacija, kontrola pristupa kancelarijama (4 terminala).\nEUROPEN, Beograd, 16 terminala sa magnetnim karticama za benzinske pumpe.\nMOBTEL, Beograd, evidencija radnog vremena, kontrola pristupa, 12 kontrolnih tačaka.\nABSoft, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala, 2 kontrolne tačke za kontrolu pristupa.\nGESIM, Vranjska Banja, sistem za evidenciju radnog vremena, 2 terminala, 350 zaposlenih.\nINMES, Institut za higijenu i tehnologiju mesa, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\nPrivredna Komora Beograda, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena, 120 zaposlenh.\nMOSKOMERC, Beograd, InfoCARD sistem za discount, terminal, kartice, softver.\nInvest Import, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\nInstitut za kukuruz, Zemun Polje, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\nZvezdara Teater, Beograd, sistem za kontrolu karata posetilaca.\nELEPHANT, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\nDELO, Beograd, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\n'IZVOR', Paraćin, InfoTIME sistem za evidenciju radnog vremena.\nETF, Beograd, kontrola pristupa liftu, 5 spratova, 5 čitača.\nEvropa Osiguranje, Beograd, sistem za evidenciju radnog vremena.\nEKSIM banka, Beograd, sistem za kontrolu pristupa prostoriji za izradu bankarskih kartica.\nINMES, Institut za higijenu i tehnologiju mesa, Beograd, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nINEP, Institut za primenu nuklearne energije, Zemun, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nInstitut za zemljište, Beograd, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nMostprojekt, Beograd, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nVeterinarski fakultet, Beograd, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nVIZIM, dom zdravlja, Beograd, održavanje računarske opreme, računarske mreže, isporuka opreme.\nLIV Import, Beograd, održavanje računarske opreme, isporuka opreme.\nINMES, Institut za higijenu i tehnologiju mesa, Beograd, InfoLAB, kompletno programsko rešenje za rad u laboratorijama., InfoOrg, kompletno hardversko i softversko rešenje za ocenjivanje svojstva uzoraka, internet prezentacija Instituta, InfoDOC, programsko rešenje za vođenje evidencije o časopisima, radovima, skupovima.\nInstitut za kukuruz, Zemun polje, InfoB, kompletno programsko rešenje za vođenje proizvodnje semena, doradu semena, evidencija naloga sa spoljnih doradnih centara, laboratorija - prijave, analitičkip kartoni i izveštaji, ...\nINEP, Institut za primenu nuklearne energije, Zemun, aplikacija za vodjenje laboratorija, evidenciju rezultata, štampanje izveštaja, povezane 3 udaljenje lokacije.\nPolimark, Beograd, InfoLAB, programsko rešenje za kontrolu kvalitata (laboratorija) i razvoj novih proizvoda, u procesu testiranja.\nMFB banka, Beograd, InfoCARD, aplikacija za embosiranje platnih kartica.\nContinental Banka, Novi Sad, InfoCARD, aplikacija za embosiranje platnih kartica.\nA&P PepsiCo, Dobanovci, automatizacija mašine za paletiranje.\nTipoplastika A.D., Gornji Milanovac, servis industrijskih mašina za fleskibilnu štampu, servis mašina za uzdužno sečenje.\nMetalac, Gornji Milanovac, automatizacija mašine za varenje mostića za posuđe.\nDunav A.D., Grocka, servis industrijskih mašina za izradu prediva, servis elektronike.\nDunavac, Grocka, automatizacija mašine za ispravljanje i sečenje gvožđa, 11 mašina.\nMarex, Gornji Milanovac, kompletna automatizacija mašina za pravljenja kesa za zrnasto pakovanje, 15 mašina.\nBalon marketing, Beograd, automatizacija mašine za štampanje balona.\nINEP, Institut za primenu nuklearne energije, Zemun, izrada elektronike za laboratorijske centrifuge, servis i etaloniranje radioaktivnih brojača, servis jamskih radioaktivnih brojača.\nDVP poseduje dugogodišnje iskustvo u realizaciji programskih i hardverskih rešenja iz oblasti informacionih tehnologija sa primenom u raznim oblastima poslovanja, industrije, medicine ...\nInfoTIME V4.50 verzija u produkciji\naktiviran modul za skeniranje i arhiviranje dokumenata u okviru InfoLAB rešenja\n11. Novembar, 2013\n© DVP d.o.o. Hadži Prodanova 26/3, 11000 Beograd, tel. (+381) 11 6301557, tel./fax: (+381) 11 2432431, office@dvp.rs


Promene sedišta | Advokatska Komora Vojvodine : Advokatska Komora Vojvodine\nPočetna » Promene sedišta\nAdvokat podnosi obaveštenje o preseljenju advokatske kancelarije Upravnom odboru.\nU obaveštenju navodi od kog dana se preseljava i na koju adresu.\nTakođe je potrebno navesti da li se menjaju podaci o telefonu ili ne.\nRešenje o preseljenju se nakon sednice Upravnog odbora dostavlja advokatu sa dopisom u kojem je navedeno koliko treba da uplati na ime troškova promene sedišta kancelarije.\nUpravni odbor Advokatske komore Srbije je na svojoj sednici 22. 06. 2014. godine utvrdio troškove promene sedišta advokatske kancelarije u okviru teritorije jednog naseljenog mesta u iznosu od 50 evra u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Narodne banke Srbije na dan održavanja sednice Upravnog odbora i\n– troškove promene sedišta advokatske kancelarije sa teritorije jednog naseljenog mesta na teritoriju drugog naseljenog mesta u okviru iste advokatske komore, u iznosu od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti po prodajnom kursu Narodne banke Srbije na dan održavanja sednice Upravnog odbora.


Andrija Milošević otvara TEATAR NA BRDU: "Počnimo ljubav iz početka"\nAndrija Milošević otvara TEATAR NA BRDU: “Počnimo ljubav iz početka”\nBeogradsko pozorište “Teatar na brdu” koje su zajedno osnovali glumci Andrija Milošević i Viktor Savić, nakon duže i isprekidane pauze počinje da radi od februara, najavio je Andrija Milošević.\nKako navodi na svom Fejsbuk profilu, publika će opet moći da gleda predstave “Šećer je sitan, osim kad’ je kocka” , “Idem putem pa zagrlim drvo” , “Celo telo tu me boli” , “Pazi šta želiš”, “Zlatni lančić od bižuterije” , “Prah” , ” Kerovi” , ” Boing Boing” i druge.\nKarte je moguće kupiti na blagajni popularnog pozorišta, u ulici Turgenjevljevoj 5 od ponedeljka do subote, od 16 do 20 časova. Takođe, moguće ih je kupiti i onlajn na stranici www.teatarnabrdu.rs\nJedan od najpoznatijih srpskih glumaca i jedan od vlasnika beogradskog pozorišta “Teatar na brdu”, Andrija Milošević je o pozorištu i njegovom poslovanju, kao i o sebi u preduzetničkim vodama govorio i za BIZlife magazin početkom 2020. godine, a šta je o tome imao da kaže, pročitajte ispod.\nandrija milošević/pozorište/teatar na brdu


Marš na Drinu (film) - Wikipedia\nMarš na Drinu (film)\nŽivorad Žika Mitrović\n17. jul 1964 (1964-07-17)\nMarš na Drinu je jugoslovenski ratni film snimljena 1964. godine u režiji Živorada Žike Mitrovića, koji se smatra najpoznatijim ostvarenjem na temu Prvog svetskog rata snimljenom u bivšoj Jugoslaviji.\nRadnja filma prikazuje Cersku bitku, koja se odigrala na samom početku rata. Protagonisti su pripadnici artiljerijske baterije Kombinovane divizije srpske vojske, koje čine različiti slojevi srpskog društva na početku 20. veka. Kao jedan od predložaka za scenario je korišćena i pripovetka „Proboj“ Radoja Jankovića (1879-1943) iz 1926. godine.\nFilm, koji je snimljen na 50. godišnjicu bitke, napravljen je velikim delom uz pomoć preživelih učesnika. Autori su insistirali na realizmu, a što se posebno moglo videti i kroz crni humor i vulgarne reči koje koriste protagonisti. To je na kraju kulminiralo završnom scenom u kojoj major Kursula (čiji lik tumači Ljuba Tadić) izgovara eksplicitnu psovku koja se dotada nije mogla zamisliti u jugoslovenskoj (ili uopšte svetskoj) kinematografiji. Tadić je, prema kasnijem svedočenju, scenu snimio "iz šale", da bi je, kasnije, na njegovo veliko izenađenje Mitrović stavio u film. Na još veće iznenađenje Tadić je za svoj nastup dobio Zlatnu arenu za najboljeg glumca.\nFilm počinje objavljivanjem opšte mobilizacije u Srbiji. Artiljerijski stariji vodnik Veca, koji potiče iz bogate bankarske porodice, raspoređen je u artiljerijskoj bateriji. U prošlom ratu, bio je član jedne komisije, koja je nabavljala topove. Njegova porodica i sada želi da ga postavi u tu komisiju, ali on želi da se priključi bateriji, i krene u rat.\n10. avgust 1914. artiljerijsku bateriju zatiče u Aranđelovcu, gde očekuje naređenja svojih zapovednika, koji se nalaze na sastanku.\n14. avgust 1914. artiljerijska beterija ulazi u Lazarevac, gde kratko boravi, i kreće dalje. U nastavku istog dana, divizija se prikuplja u mestu Ub, gde očekuje dalja naređenja. Vrhovna komanda srpske vojske odbacuje ideju da će glavni napad Austrougarska izvesti preko reke Save, i zato diviziju upućuje prema zapadu (na Drinu).\n15. avgusta 1914. baterija je već u podnožju Cera.\n16. avgust 1914. kombinovana divizija otpočinje borbu. Neprijatelji ih napadaju iznenada, što ih primorava na povlačenje sa položaja. U povlačenju, jedan top se zaglavio u blatu, a stariji vodnik Veca naređuje da se top ostavi na Ceru, da bi vojnici spasili živote. Jedan narednik iz baterije, brzo razmontira top, tako da ako padne u ruke neprijatelju, ne može biti korišćen u borbi. Po povlačenju, major Kursula odlazi u selo Tekeriš, gde boravi vrhovna komanda srpske vojske, a Kursula podnosi izveštaj komandantu generalu Stepi Stepanoviću. Po podne vojska kreće u protiv-napad, uspeva da odbije neprijatelja, i goni ga sve do Drine.\nAleksandar Gavrić kapetan Kosta Kole Hadživuković\nLjuba Tadić major Kursula - Badža\nNikola Jovanović poručnik Veselin Veca Hadživuković\nVladimir Popović potporučnik Miloje\nHusein Čokić narednik\nDragomir Bojanić Gidra kaplar Janićije\nZoran Radmilović kockar Bogi Petrović\nBranislav Ciga Jerinić Aleksa\nBranko Pleša pukovnik Zdravko Lukić\nLjubiša Jovanović đeneral Stepa Stepanović\nPetre Prličko kuvar Trajko\nBožidar Drnić Trifun Hadživuković\nStrahinja Petrović teča Laza\nRužica Sokić žena na prozoru\nPredrag Tasovac Novotni, austrijski oficir\nPredrag Milinković bolničar\nLjubica Golubović Kostina žena\nRastko Tadić seljak na kolima\nBožidar Pavićević Longa Kursulin ađutant\nBogdan Mihailović mladoženja Rumeni\n↑ Proboj izgubljenih srpskih junaka („Politika“, 17. april 2014)\nMarš na Drinu na IMDb-u ((en))\nMarš na Drinu - filmska banka\nLjuba Tadić: Veličanstvena smrt majora Kursule\nPoslednja izmjena na dan 19 mart 2021, u 17:08 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 17:08, 19 mart 2021.


ŽENE GA KORISTE ZA PEGLANJE BORA, A NAJJAČE JE BIOLOŠKO ORUŽJE! Jedan čep može da ubije ceo Beograd, a 4 kg sve ljude na planeti! - Kako Narod Kaže\nautor KnK 13.04.2022, 10:53 2k Pregleda\nParadoksalno, ali silne žene, pa i muškarci koji peglaju bore i lice verovatno pojma nemaju da u sebe unose najjače biološko oružje na celom svetu – botoks, čija četiri kilograma mogu da ubiju sve ljude na planeti. Pravi ga bakterija klostridijum botulinum, a jedan čep bio bi dovoljan da pomori ceo Beograd, saznali smo na impresivnoj izložbi “Tanka linija između leka i otrova” u Muzeju nauke i tehnike u prestonici.\nKroz više nego zanimljivu postavku provodi nas Ivan Stanić, viši kustos i jedan od autora izložbe, koji nam pokazuje sliku botoksa.\nNaprava za dobijanje radijumske vode koja ‘leči’\nNAPRAVA ZA DOBIJANJE RADIJUMSKE VODE KOJA “LEČI”FOTO: ZORANA JEVTIĆ\nSamo smo fotografiju doneli, jer nam sa VMA nisu dali i otrov, policija bi nas zatvorila. To je toliko otrovno, da jedan čep može da ubije ceo Beograd, a četiri kilograma botoksa sve ljude na planeti. To najjače biološko oružje pravi bakterija klostridijum botulinum (Clostridium botulinum), a u minimalnim količinama botoks je u medicini počeo da se koristi za rešavanje nekih problema sa očnim nervima i u druge svrhe, pa tek onda za estetiku. Kada radite estetski zahvat botoksom, u suštini u organizam ubrizgavate otrov te bakterije, koji je toliko jak da umrtvljuje mišiće na licu i zateže ga, a ta osoba nema nikakvu mimiku jer mišići ne rade – objašnjava nam Stanić šta je botoks, čiji kristal veličine zrna peska može da ubije 9.600 ljudi.\nBABA ANUJKA UBILA 50 LJUDI\nBezazlena lutka bake u narodnoj nošnji s početka 20. veka u uglu postavke paradigma je svih baba, vračara, veštica koje su bajale, “lečile”, ali i sinonim užasa bake “isceliteljke” koja je ubila najmanje 50 ljudi.\nPriča o leku i otrovu ne može bez baba Anujke, koja je operisala u okolini Pančeva, pričala da pomaže ženama i ljudima, a u suštini ih je sve potrovala – priča Stanić o ženi koja je bila najveći serijski ubica Jugoslavije i koja je imala 90 leta te 1929, kada je osuđena na 15 godina robije.\nU nevelikom prostoru sjajno je sabijena istorija otrova koji pomažu i leče, ali i ubijaju. A sve počinje još od praistorije i olova, metala koji je pokrenuo civilizaciju.\nGomilanje olova u kostima skraćivalo je život ljudima, pa ovde imamo vodovodne cevi od tog metala i druge predmete koji su vekovima korišćeni. A poslednje što smo imali bilo je na Brankovom mostu, kada su se radnici kratkotrajno otrovali dok su skidali belu boju jer nisu imali zaštitnu opremu, a olovo se nekada masovno koristilo za farbanje – navodi Stanić i dodaje da je Rimljane trovalo vino jer su mu dodavali olovni acetat, koji je doprinosio slatkoći pića.\nTu je i reklama iz Kraljevine Jugoslavije, sa sve crtežom prelepe devojke u kupaćem, koja se diči savršenstvom kozmetike – jugo-radijum kremom koja “čini kožu mladom i svežom i uklanja bore s lica”, ali i vodom za kosu, solju za kupanje… Bio je to siguran put do kancera…\nĐURĐEVAK I BAGREM MOGU DA UBIJU!\nSrbija nema mnogo otrovnih životinja, poneka zmija, žaba…, ali biljaka je napretek. A neke dobro znane znaju i da ubiju.\nĐurđevak je užasno otrovan, mala deca ne bi smela ni slučajno da ga pipaju jer stavljaju ruke u usta. Svi smo jeli cvet bagrema kao mali, a list je neverovatno otrovan. Ricinus je 6.000 puta otrovniji od cijanida, a 12.000 puta od toksina zvečarke. Ako pojedete četiri semenke ricinusa, umrećete – kaže Stanić i podseća da se biljni otrovi mnogo koriste u medicini.\nRadioaktivnost je jedan od posebnih fenomena, a radijum je bio vrlo popularan jer sija u mraku pa se masovno koristio u kremama za lice, pastama za zube i u svemu i svačemu, a propagiran je i kao sredstvo koje sve leči. Najbizarnija je priča kako je otkriveno da je štetan – žene u SAD i Britaniji uglavnom su radile u fabrikama u kojima se radijum u tankom sloju mazao na kazaljke i na razne instrumente za vojsku da bi sijali noću. Radijumska prašina padala je po njima, pa su čak na posao dolazile u najboljim haljinama da bi uveče išle na igranke i sijale. Uzimale su paste za zube da sijaju kad se nasmeju, a imale su oštre četkice, pa su vilice počele da im se raspadaju. I tako je radijumu došao kraj do Drugog svetskog rata, a ostala je priča o radijumskim devojkama – priča Stanić, dok nam pokazuje napravu za dobijanje radijumske vode koja “leči”.\nNACISTI NA SPIDU\nNacisti su najveća zla činili, a za to im je služio i farmaceutski konglomerat IG Farben.\nNajimpresivnija priča je ona o pervitinu, koji su proizvodili, a davao se svim vojnicima, prepisivao i porodicama kao lek za depresiju i lek koji je poboljšavao raspoloženje. Međutim, to je čist amfetamin, iliti, kako kažu danas, spid. Čitava nacija i svi vojnici na bojnom polju su bili drogirani – priča Stanić i dodaje da je ciklon B, koji je izmišljen kao pesticid na bazi cijanida, korišćen u Aušvicu da ubije milione ljudi, a cijanida imate u bademu, spanaću, dimu cigarete, ali u nekoj minimalnoj količini.\nInteresantno je i kako je bojni otrov sasvim slučajno postao i danas naširoko primenjivana terapija za lečenje raka. Reč je otrovnom gasu S-iperitu, kojim su, iako je bio zabranjen Haškom konvencijom iz 1907, Nemci ubili 3.000 Francuza u bici kod Ipra 1917. Ali, kada je taj gas eksplodirao na američkom brodu 1943, vojni lekar Alfred Zek Gilmen primetio je neobičnu stvar.\nNajstarija knjiga sačuvana iz vršačke apoteke iz 1810. u kojoj je popisano koji otrovi postoje\nNAJSTARIJA KNJIGA SAČUVANA IZ VRŠAČKE APOTEKE IZ 1810. U KOJOJ JE POPISANO KOJI OTROVI POSTOJEFOTO: ZORANA JEVTIĆ\nSvi ti mornari imali su smanjenje broja belih krvnih zrnaca. To je podstaklo naučnike i tako su rođeni citostatici, odnosno hemioterapija – ovaj bojni otrov primenili su u lečenju leukemije, čija je glavna karakteristika povećanje broja belih krvnih zrnaca – objašnjava Stanić.\nA ovo je delić velike priče o tankoj niti između leka i otrova u Skenderbegovoj 51…\nNOĆ S VENEROM, ŽIVOT S MERKUROM\nŽiva se koristila kroz istoriju dugo za lečenje kožnih bolesti, sifilisa, u raznim lekovima, toplomerima. A mnogo je otrovna. Priču o njoj poetično smo nazvali “Noć s Venerom, život s Merkurom”, jer je u 19. veku bila najveća epidemija sifilisa, a muškarci su ga dobijali pošto su masovno koristili usluge kurtizana, koje su ga prenosile. I tako provedu noć s Venerom, a ceo život se leče živom, odnosno Merkurom (astrološki znak za planetu Merkur koristio se za element živu, prim. nov.) – veli Stanić.\nBOTOKS TRUJE I U HRANI\nViše od milijardu ljudi godišnje potraži lekarsku pomoć zbog trovanja hranom posebno u letnjem periodu. Trovanje može biti smrtonosno, a uzrokuje ga upravo bakterija koja luči botoks. U prirodi su, kako piše u muzeju, česte kontaminacije voća i povrća, a toksin se često može naći u maslinama, kobasicama, šunkama, sirevima… Botulizam je težak oblik trovanja hranom u kojoj se bakterija razmnožila i izlučila toksin, ali, srećom, redak je.\nPrethodni članak Aleksandra Tomanić, Beograd: Proširenje 2021- zarobljene države, zarobljena Komisija


Prljave ruke - Stefan Aleksić - Peščanik\nsopstveno nerazumevanje ne može biti kriterijum kako za vrednovanje filozofije, tako ni za tumačenje mog teksta. Nisam tvrdio da ste Vi etnički nacionalista, niti boljševik, niti poštovalac Hitlera i neoliberal, već sam upozoravao u koje nas sve opasnosti može odvesti mišljenje bez promišljanja (onog promišljanja koje Vi tako olako odbacujete kao škrabanje). Mada, da budem iskren, smatram da ste Vi ovo zaista razumeli i kada ste moj tekst čitali, te da ste se samo napravili da vam nije jasan da biste u raspravi ostali, jer možda je nerazumevanje datog teksta cena Vašeg mišljenja o datoj temi.\nNa žalost u ovoj raspravi koja se rasplamsala poslednjih nekoliko dana razmenjuju se previše brzi i kratki tekstovi, samo radi rasprave, pa je cilj više nije postao dolazak do nekog suvislog zaključka. Isključivi cilj rasprave je da se protivnik nadmudri ili nadreči, te je opao i kvalitet rasprave o belim listićima jer se sveo na međusobno optuživanje, a da nije dotakao ozbilju analizu antiintelektualizma u Srbiji. Što se tiče (filozofskog) promišljanja naših postupaka, možemo privesti raspravu kraju jednom izrekom koju sam čuo od svog omiljenog nastavnika matematike: „i ćorava koka ubode zrno“. Da, zaista je moguće da se po nekim pitanjima slažem sa osobom koja do svog mišljenja nije došla promišljanjem, već… nema treće mogućnosti, slučajno. Ja ipak više cenim ona mišljenja do kojih se došlo nakon kompleksnog procesa promišljanja, pa makar se sa tim mišljenjem i ne slagao. Dakle, važnije od samog mišljenja je način na koji smo do njega došli, dakle promišljanje. Produžimo izreku: „ćorava koka nekad ubode zrno, ali ona koja vidi, ona zrno ubode gotovo svaki put“.\nLiberalno Demokratska Partija je kažnjena na nivou Beograda: nisu uspeli da uđu u gradski parlament. I to je dobro. Ne može se očekivati od glasača neodgovornih stranaka da ih kažnjavaju za loše i neodgovorne postupke kada veliki procenat za njih glasa iz resantimana, dakle baš zato što su loši. Opasnost je kada glasači partije koja se predstavlja kao jedina odgovorna i reprezent najodgovornijih građana istu ne kažnjavaju za kompromise sa neodgovornošću. To i jeste glavna zamerka Liberalno demokratskoj partiji, ona je napravila kompromise sa mehanizmom fasadne demokratije (pa time postala i fasadno odgovorna i fasadno dinamična i fasadno liberalna dok je obećavala fasadnu istinu i fasadni preokret), pa na kraju i sa kafanskim filozofima Dobricom Ćosićem i Matijom Bećkovićem. Test pitanje: Da li bi se iko začudio ukoliko LDP sutra za okosnicu svog političkog programa proglasi floskulu „i Kosovo i Evropska unija“?\nRuke onih koji su glasali belim listićima, po mom mišljenju, nisu ostale čiste. Tamo gde je LDP nekad bio najjači, sada nije prešao cenzus pa su nekadašnji glasači ove partije (za koje upravo ova stranka smatra da su najgrađanskiji deo društva) najodgovorniji za to što ove partije neće biti u gradskim strukturama sledeće četiri godine i što sledeće četiri godine neće imati „parobrod“ i slične projekte. Ali to je cena koju su „beli glasači“ platili ne bi li ošamarili svog nekadašnjeg predstavnika.\nMoral belih glasača, dakle, nije ostao netaknut. Delovanje belih listića posledica je loše političke ponude (a ona je posledica loše konstituisane političke sfere, oličene u nepravednom zakonu), a ne moralizatorska želja za pranjem ruku od političke sfere. Svojim tekstovima zagovarači belih listića ovu akciju stavljaju u centar političke stvarnosti, a ne u neupitnu moralno superiornu poziciju negde tamo „iznad političke prljavštine“. Tvrdnja Vladimira Pavićevića da su beli listići građanska neposlušnost zbog toga nije ni izdaleka besmislena. Građanska neposlušnost se nalazi u centru političkog kako kao jedna od mogućnosti koju građansko društvo ima, kako kao poslednja odbrana od nepravde, kako kao garant straha države od sopstvenog društva, tako i kao promišljeni politički potez sa konkretnim (da, nekad i bolnim) posledicama. Ali niukom slučaju kao neodgovorno i moralizatorsko „nadpolitičko“ pranje ruku.\nNa kraju krajeva, oni koji su se na Peščaniku i drugim medijima njoj protivili, takođe ovo pitanje aktuelizuju kao političku temu sa konkretnim političkim posledicama. Kako bi drugačije i mogla da potegne toliko mnogo međusobno prepletenih problema a da je u isto vreme i „iznad njih“.\nOvo je takođe jedna tema koja zaslužuje ozbiljnu raspravu: zašto i kako je došlo do nagomilavanja tolike količine resantimana. ↑


U sredu, 8. januar predviđeno je polaganje venaca na Spomenik palim borcima Vojske Republike Srpske na groblju “Sveti Pantelija”, na Trgu palih boraca NOR ispred hotela “Bosna”, te na Spomen kosturnici i grobnici dvanaest banjalučkih beba na Gradskom groblju.\nObeležavanje Dana Republike počeće tradicionalnim prijemima kod predsednika Srpske Željke Cvijanović 27. decembar za delegacije Narodne skupštine i Veća naroda Republike Srpske i delegaciju Vlade i predstavnike Republike Srpske u zajedničkim organima BiH.\nPrijemi su predviđeni i za delegaciju Ustavnog suda Republike Srpske, pravosudnih organa Srpske, MUP Republike Srpske i delegacije Ministarstva odbrane u Savetu ministara, Akademije nauka i umetnosti Republike Srpske, delegacije boračkih organizacija Srpske, penzionisanih generala, Asocijacije stvaraoci Republike Srpske, Udruženja vojnih penzionera Republike Srpske u Oružanim snagama BiH, starješina Vojske Republike Srpske i predstavnika verskih zajednica u Srpskoj.\nDan Republike, 9. januar, biće svečano i na primeren način obeležen u svim gradovima i opštinama Republike Srpske, a 10. januara predviđeno je obeležavanje ovog značajnog datuma u Brčko Distriktu, te Istočnom Sarajevu koncertom Policijskog orkestra MUP Republike Srpske, prenosi Srpskainfo.


Павић: "Компромиси" на које нас Запад подстиче неће нам донети ништа добро - Нови Стандард\nPavić: “Kompromisi” na koje nas Zapad podstiče neće nam doneti ništa dobro\n21.06.2019. 17:19 16.07.2020.\nCeo Zapad – a SAD su još uvek paradigma današnjeg Zapada – intervencionistički je po svojoj prirodi. Oni nikad neće odustati\nTokom ove godine, američki Univerzitet združenih specijalnih operacija (da, to je delatnost koja je u Americi podignuta na akademski nivo, a univerzitet predstavlja „obrazovnu komponentu” Američke komande za specijalne operacije) izdao je publikaciju pod naslovom Podrška otporu: strateška svrha i delotvornost.\nNa prednjim koricama je fotografija američkih specijalnih jedinica na položaju u Kirkuku (Irak), dok je na zadnjim pesnica „srpskog” Otpora, predstavljena kao „simbol pokreta koji je svrgao Miloševića (dakle, Milošević je takav „brend” da se podrazumeva da čitalac zna o kome se radi, bez dodatnih objašnjenja) i potom postao model za studentske revolucionarne pokrete širom sveta”.\nDakle, kratak odgovor na pitanje da li SAD možda planiraju da odustanu od mešanja u tuđe poslove širom sveta glasi – naravno da ne. Ova poruka je upućena ne samo urbi et orbi, već konkretno i Trampu – koji je već dobio više mnogo direktnijih, neprijatnijih poruka iz sopstvene „duboke države” kada god je pokušao da se ponaša iole u skladu sa svojim predizbornim obećanjima – i svakom drugom sa predsedničkim ambicijama ko još uvek naivno koketira sa zamišlju da sablje američkog vojno-industrijskog kompleksa pretvori u plugove i okrene SAD rešavanju sopstvenih, sve većih društvenih, ekonomskih, političkih, rasnih, medicinskih, psiholoških i drugih problema, a ne „usrećivanju” drugih. Uostalom, ovo je tek prvi od tri planirana toma na ovu temu.\nKako je jednom dreknula žena koja je u svakom pogledu postala možda i vodeći globalni simbol „ružnog Amerikanca”, Medlin Olbrajt: „Čemu ova izvrsna vojska o kojoj stalno pričate ako ne možemo da je koristimo”. Taj prekor je bio upućen Kolinu Pauelu, tadašnjem šefu združenog štaba oružanih snaga SAD, zbog njegovog odbijanja da 1992. odobri američku vojnu intervenciju u BiH.\n„Američki vojnici nisu igračke koje će neko da pomera na nekoj globalnoj tabli za igranje,” pomislio je, po kasnijem svedočenju Pauel tada, i verovatno u to čvrsto verovao, da bi samo deceniju kasnije, u svojstvu političara (preciznije, šefa diplomatije SAD) javno lagao da bi opravdao američki napad na Irak i svrgavanje Sadama Huseina. No, po rezonovanju pisca predgovora ove studije, penzionisanog generala kopnene vojske SAD Džona Malholenda, mešanje u unutrašnje stvari drugih je staro koliko i ljudska civilizacija:\n„Realnost pružanja otpora određene populacije protiv percipiranog ugnjetavačkog režima ili okupacione sile je stara koliko i istorija čoveka kao društvenog, zajedničarskog bića. Jednako relevantna je i istorija rivalskih država i entiteta koji procenjuju da li bi eksploatacija takvog otpora bila u službi sopstvenih političkih koristi i ciljeva. G. Irvin (autor studije, inače i sam bivši pripadnik američkih specijalnih snaga – prim. aut.) nudi prvo detaljno poređenje delotvornosti raznih primena i pristupa podršci pokretima otpora. U interesu je relevantnih izvođača, planera i nadležnih izabranih zvaničnika da poseduju najbolje moguće razumevanje ove pojave kada razmatraju takve opcije za našu naciju”.\nVažno je ovde primetiti da gore-navedeni istorijski osvrt ne predstavlja samo zgodan izgovor za današnji američki intervencionizam, niti za ignorisanje međunarodnog prava kada to odgovara američkim interesima. Zapadni um, hranjen kombinacijom protestantskog antropološkog pesimizma, prosvetiteljskog žara, katoličke isključivosti i/ili gordosti nad dostignućima industrijske revolucije i zapadne nauke, prirodno na svet gleda kao na svojevrsnu džunglu u kojoj najbolji (a zna se ko je to) ne samo da pobeđuju, već imaju i pravo da nameću svoju „superiornost” drugima.\nTo je nezapadnom umu često teško da shvati. Drugim rečima, ceo Zapad – a SAD su još uvek paradigma današnjeg Zapada – intervencionistički je po svojoj prirodi. Oni nikad neće odustati, jer drugačije ne umeju – a i neće, koliko god se drugi bunili i oštro protestvovali, dok god imaju mogućnosti da „guraju svoju stvar”.\nStoga je uverenje koje se uvrežilo (i) na našim prostorima da nas, „samo ako još uradimo to i to” (čitaj – ispunimo taj i taj zapadni zadatak, uslov ili želju, odnosno prihvatimo razne zapadno sponzorisane „kompromise”), čeka neka vrsta „svetle budućnosti” u kojoj ćemo biti „ostavljeni na miru” da „živimo kao sav normalan svet” – ne samo naivno, već i opasno po život i opstanak zajednice, naroda i države.\nUostalom, nije li Badinterova komisija trebalo da „reši” pitanje granica na prostoru bivše SFRJ? Nije li Dejton trebalo da „reši” pitanje unutrašnjeg uređenja i odnosa u BiH i omogući okvir za normalan suživot? Evo, vidimo kako su ih rešili. Dok lokalni naivci smatraju da je sve završeno, zapadni upravljači krizama se već spremaju za „drugo”, „treće”, „stoto” poluvreme dok se mastilo još nije ni osušilo na potpisima na sporazumu.\nTo je ono što se u predgovoru naziva „političkim ratovanjem”, onako kako ga je definisao Džordž Kenan, otac posleratne doktrine „obuzdavanja” SSSR-a: „Prema najširoj definiciji, političko ratovanje predstavlja korišćenje svih sredstava koje stoje naciji na raspolaganju, osim rata, za postizanje nacionalnih ciljeva. Takve operacije su i javne i tajne. Kreću se u rasponu od javnih operacija poput političkih savezništva, ekonomskih mera (poput Maršalovog plana) i ’bele’ propagande, do tajnih operacija poput tajne podrške ’prijateljskim’ stranim elementima, ’crnog’ psihološkog ratovanja, pa čak i podsticanja podzemnih pokreta otpora u neprijateljskim državama”.\nNadajmo se da nam ne treba još jedna „otporaška pesnica” da bismo konačno ozbiljno shvatili sadašnji globalni ambijent, koji u 21. veku – a mnogi iz javnog života često ne mogu da se načude kako se, eto, neke užasne stvari dešavaju u ovako „naprednom” vremenu – nije ništa ni mirniji, ni humaniji, ni manje opasan nego što je bio u „nazadna”, „primitivna” vremena. A i da bismo uočili kontinuitet između jučerašnjih Srđa Popovića i današnjih Mektića, Đukanovića, Ugljanina, Čanaka i sličnih. Ako ništa, pojava ove knjige i oprema njenih korica su već dovoljna opomena i podsećanje. A o „Otporu” i drugim pojedinostima iz ove bitne publikacije, pogotovo vezano za naše prostore, biće više reči u nastavku.\nIzvor sveosrpskoj.com, 21. jun 2019.


PLANIĆ: U LUČANIMA JEDAN GOL MOŽE DA ODLUČI – ФК Војводина\nHome/Prvi tim, Sezona, Super Liga Srbije, Вести/PLANIĆ: U LUČANIMA JEDAN GOL MOŽE DA ODLUČI\nPLANIĆ: U LUČANIMA JEDAN GOL MOŽE DA ODLUČI\nŠtoper Vojvodine Bogdan Planić (24) izjavio je da očekuje tvrdu utakmicu protiv Mladosti u Lučanima i veruje da jedan gol može da odluči pobednika.\nFudbaleri Vojvodine ponovo su ušli u redovan takmičarski ritam. Prošle nedelje, oni su najpre imali dva slobodna dana, potom su ušli u jači rad od po dva puta dnevno, u subotu odigrali prijateljsku utakmicu protiv Rada, u nedelju ponovo odmarali, a od ponedeljka treniraju po jednom dnevno i u uobičajenom tempu se pripremaju za prvi naredni prvenstveni meč.\nU rad sa ekipom, juče se uključio i štoper Bogdan Planić, koji je prethodno imao problema sa povredom.\n– Od ponedeljka ponovo treniram zajedno sa ostalim saigračima. U prethodna tri-četiri dana, sa pomoćnim trenerima sam radio odvojeno od ekipe, ali sada sam ponovo na raspolaganju šefu stručnog štaba i spreman da konkurišem za sastav za meč u Lučanima – kaže Planić.\nOn je u Vojvodinu stigao pre dva i po meseca iz OFK Beograda i na utakmicama na kojima je dobio šansu prikazao je vrlo solidnu igru.\n– Prethodna dva i po meseca su zaista bila fenomenalna. Atmosfera u ekipi je sjajna, rezultati su odlični, šef fantastično radi svoj posao, a i nova uprava je vrlo korektna. O Vojvodini kao klubu, stekao sam veoma lepo mišljenje i naravno, nadam se da će se tako i nastaviti, a najvažnije je da rezultati budu dobri kao do sada – ističe Planić.\nPredstojećeg vikenda, crveno-bele očekuje gostovanje u Lučanima, a navijači se nadaju novoj pobedi „stare dame“.\n– To je jedno od najtežih gostovanja u ligi, što zbog samog terena, što zbog kvaliteta ekipe Mladosti. Očekujem dosta tvrdu i neizvesnu utakmicu, u kojoj jedan gol može da presudi – rekao je Planić.\nMeč između Mladosti i Vojvodine na programu je u nedelju u Lučanima, sa početkom u 17 časova.\nduka-master2016-10-11T12:24:21+02:0011. октобра 2016.|


Predstava Medicinske škole „Uhvaćen u mrežu“ – pobednica 20. FEDRARA – GRAD Kruševac\nNaslovna » Kultura » Predstava Medicinske škole „Uhvaćen u mrežu“ – pobednica 20. FEDRARA\nJubilarna smotra kulturno umetničkog amaterskog amaterizma Rasinskog okruga – FEDRARO, održana je po 20. put u Domu kulture u Trebotinu. Ovogodišnji pobednik FEDRARA je Medicinska škola Kruševac sa predstavom Reja Kunija „Uhvaćen u mreži“, u režiji Aleksandre Veljović, odlučio je stručni žiri festivala u sastavu: Jovanka Andrić, predsednik, Svetlana Đurđević i Srboljub Pavlović.\nDrugi je bio KUD „Vuk Karadžić“ iz Trebotina, Žabara i Male Vrbnice sa predstavom Dušana Kovačevića „Profesionalac“ u režiji Dejana Šljivića, a treće mesto je osvojilo Trsteničko amatersko pozorište sa predstavom „Nušić u Trsteniku“, za koju je po tekstovima Branislava Nušića dramatizaciju i režiju uradila Branislav Stefanović.\nPo mišljenju žirija publike najbolja je bila predstava KUD-a „Vuk Karadžić“ „Profesionalac“. Nagradu za najbolju režiju dobila je Aleksandra Veljović za režiju predstave „Uhvaćen u mrežu“, Medicinska škola Kruševac. Nagradu za najbolju žensku ulogu “Mikica Rakić” dobili su: Aleksandra Veljović za ulogu Meri u predstavi „Uhvaćen u mrežu“ i Iva Stojanović za ulogu Jele u Predstavi „Tako je moralo biti“ Kruševačke gimnazije. Nagradu za najbolju mušku ulogu dobili su: Predrag Ćirić za ulogu Leke Labana u predstavi „Profesinalac“ i Dušan Jović za ulogu Agatona u predstavi „Nušić u Trsteniku“.\nPrigodne nagrade pobednicima uručili su Budimir Simić, prvi predsednik Saveta FEDRARA, Ljubodrag Obradović, član Organizacionog odbora i jedan od njegovih idejnih pokretača i realizatora, Violeta Kaplarević, pomoćnica direktora KCK i Jasmina Palurović, predsednica Organizacionog odbora FEDRARA.\nNa početku završne večeri otvorena je izložba slika sa Likovne kolonije FEDRARO 2015, a održani su tradicionalni pesnički susreti SUPES 2016. Na Okruglom stolu o 20 proteklih godina FEDRARA govorili predstavnici grada Kruševca, KCK, KUD-a „Vuk Karadžić“, Narodnog amaterskog pozorišta Trstenik, Predškolske ustanove „Naša radost“ iz Aleksandrovca, Udruženja pesnika Srbije – PoezijaSRB.\nJednoglasna je ocena da FEDRARO u svakom pogledu ispunio planirane ciljeve i zadatke postavljene pri osnivanju festivala i dao podstrek razvoju dramskog amaterizma u Rasinskom okrugu. Zaključeno je i da u narednih 5 godina treba popraviti prostorne i tehničke uslove u Domu kulture u Trebotinu za izvođenje predstava, jer su ove godine 3 predstave igrane u matičnim domovima kulture u Trsteniku i Ćićevcu.\nJubilarna smotra kulturno umetničkog amaterskog amaterizma Rasinskog okruga – FEDRARO, održana je po 20. put u Domu kulture u Trebotinu. Ovogodišnji pobednik FEDRARA je Medicinska škola Kruševac sa predstavom Reja Kunija „Uhvaćen u mreži“, u režiji Aleksandre Veljović, odlučio je stručni žiri festivala u sastavu: Jovanka Andrić, predsednik, Svetlana Đurđević i Srboljub Pavlović. Drugi je bio KUD „Vuk Karadžić“ iz Trebotina, Žabara i Male Vrbnice sa predstavom Dušana Kovačevića „Profesionalac“ u režiji Dejana Šljivića, a treće mesto je osvojilo Trsteničko amatersko pozorište sa predstavom „Nušić u Trsteniku“, za koju je po tekstovima Branislava Nušića dramatizaciju i režiju uradila Branislav Stefanović. Po mišljenju žirija publike najbolja je bila…\nfedraro festival medicinska škola predstava\t2016-05-24\nTag : fedraro festival medicinska škola predstava\nPrethodni : Narodna biblioteka Kruševac dobila na poklon 1.300 knjiga\nSledeći : U Centru za stručno usavršavanje Kruševac otvoren Naučni klub\n13. aprila 2021., 19:32


Muške pantalone (2) - NajboljaPonuda.RS\n> Muška i Ženska odeca>Muške pantalone\nPrikazano 25 - 30 od ukupno 30 proizvod(a)\nMilitari pantalone 805 sive\nMaskirne pantalone model 805. Jako prijatne i udobne za nosenje. Napravljene su od kvalitetnog materijala sa malim procentom elastina tako da su rastegljive i prate liniju tela. Poseduju po vise dzepova i veoma su atraktivne. Vise mozete videti na nasim slikama. BOJA *** sivaartikal *** 805 *** DOSTUPNE VELICINE ** 36, *** Dostupne velicine i njihove...\nMaskirne pantalone model 805. Jako prijatne i udobne za nosenje. Napravljene su od kvalitetnog materijala sa malim procentom elastina tako da su rastegljive i prate liniju tela. Poseduju po vise dzepova i veoma su atraktivne. Vise mozete videti na nasim slikama. BOJA *** kremartikal *** 805 *** DOSTUPNE VELICINE ***34,36,38, *** Dostupne velicine i...\nPantalone 7226 sive\nJednobojne pantalone model 7226. Jako prijatne i udobne za nosenje. Napravljene su od kvalitetnog materijala sa malim procentom elastina tako da su rastegljive i prate liniju tela. Poseduju po vise dzepova i veoma su atraktivne. Vise mozete videti na nasim slikama. BOJA *** sivaartikal *** 7226 *** DOSTUPNE VELICINE *** 32, *** Dostupne velicine...\nARCTERYX GORETEX pantalone nesto potpuno novo na nasem trzistu. Prvenstveno su namenjene za planinarenje i trekking ali novi modeli zbog svoje atraktivnosti i funkiconalnosti lagano nalaze upotrebu i u svakodnevnom zivotu. Goretex je otporan na vlagu i vetar a ipak dozvoljava telu da dise. Ovaj model pantalona poseduje uckur na donjem delu nogavica, dva...


VELIKI MALI PRIORITETI - Piknik.\nVELIKI MALI PRIORITETI\nVečite roditeljske dileme i pitanja – kako sa decom u restoran, kako izbeći slalom između stolova gostiju, kako na miru ručati a ne zaplakati, šta uraditi kada sirene krenu da urlaju i svi automatski prekidaju ručak i zure baš u Vas. Odmah poželite da jutros niste ni ustajali iz kreveta i da je pametnije bilo otići kod bake na ručak.\nRešili smo da Vam olakšamo i napravimo “kid-friendly“ restoran u kom ste potpuno opušteni jer deca imaju svoj siguran kutak za smeh i zabavu. Možete na miru popiti piće u kafiću pored restoranskog dela dok se Vaše dete sa novim drugarima provodi na igralištu. I to da birate da li ćete u ležaljkama, stolicama ili na udobnim i mekanim sunđerima. Ko je rekao raj za roditelje posle ručka? I da li je to sve? Vikendom mozete prošetati na poniju pod stručnim nadzorom, a svaki dan napraviti po koji selfi sa magarcem, ponijem ili kozom.\nNedelja je dan za predstave na pravoj bini sa pravim pozorištem (ako nas kiša ne razjuri), te je iz tog razloga poželjno pitati svoju decu dan ranije da pred spavanje zamole kišu da prestane da pada. Mislili smo i na jos nešto, za nas baš poprilično važno, a to je da slušamo našu decu, da im se posvetimo i da se igramo sa njima što dalje od telefona, tableta i televizije, te s vremena na vreme dovedemo i animatora sa interaktivnim dejstvom po Vaše dete. I sve dok Vas gledamo kako uživate, uživamo i mi u Vašim osmesima, jurcanju za ponijem, u Vašoj pomoći animatoru kada i Vi ponovo postajete dete bez briga i napetosti.\nTu smo da zajedno sa Vama zalivamo i održavamo porodicu i negujemo buduće ozbiljne goste našeg restorana koji će zauvek u svom srcu nositi po koju uspomenu na svoje detinjstvo kada sami sa svojom ekipom počnu da dolaze kod nas u goste. Slike iz detinstva koje naša duša pamti imaju najveću vrednost.


Vlasotinačka biblioteka proslavila 109. rođendan – Info Centar Juga\nBiblioteka „Desanka Maksimović“ proslavila je danas 109.rođendan. Tim povodom knjigama su nagrađeni najaktivniji čitaoci za prošlu i ovu godinu, s obzirom na to da prošle godine nije bilo okupljanja. Tako su u kategoriji odraslih najaktivnije bile Maja Miladinović i LJubinka Mladenović, a u kategoriji dece osnovnoškolskog uzrasta Uroš Stojanović i Mihajlo Miljanić.\nZahvalnice su dodeljene i darodavcima knjiga za pomoć u obnovi knjižnog fonda i udruženjima i ustanovama za uspešnu saradnju. Za uspešno predstavljanje i jačanje ugleda biblioteke zahvalnice su dobili i predstavnici medija – dopisništva RTS-a, zatim Jugmedija, Jugpres, Medija centar i Internet magazin Sana lajf.\n– Godina za nama je bila teška, ali smo dužni da ono što nam je društvo poverilo opravdamo kroz nesebični rad i da budemo dostojni nastavljači ove ogromne tradicije – rekao je direktor vlasotinačke biblioteke Srba Takić.\nProtiv petorice vozača podnete prekršajne prijave zbog vožnje pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci\nMEDVEĐA: Kraj lovne sezone završen akcijom lova na predatore


Ministarstvo za zajednice i povratak - Jevtić se sastao sa odlazećim i novim izvestiocem EP Lunaček i Šoltesom\nPotpredsednik Vlade i ministar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić, sastao se danas sa odlazećim i novim izvestiocem Evropskog parlamenta za Kosovo Urlike Lunaček i Igorjom Šoltesom.\nJevtić, Lunaček i Šoltes su na sastanku koji je održan u Prištini istakli važnost dijaloga Beograda i Prištine, jer je dijalog dveju strana ključna stvar za rešavanje mnogih otvorenih pitanja, podvučeno je tokom sastanka.\nMinistar Jevtić je kazao da je suživot Srba i Albanaca nešto što nema alternativu i da ova dva naroda moraju da žive jedni sa drugima zarad bolje budućnosti i stabilnosti čitavog regiona.\n„ Formiranje Zajednice srpskih opština je važno ne kao političko već kao životno pitanje. Uspostavljanje ZSO-a će pomoći unapređenju života građana. Nedopustivo je da i nakon 1661. dana od potpisivanja sporazuma u Briselu o ZSO još uvek nije učinjeno ništa u implentaciji istog. Potrebno je da i Brisel kao garant i posrednik pokrene ovu temu na jedan konkretan način, a mi ćemo svakako kao deo Vlade Kosova ispred srpske zajednice insistirati da se ovo pitanje pokrene i ZSO formira tokom 2018. godine“, kazao je Jevtić.\nKonstatovano je da je sadašnja Vlada Kosova konstruktivnija od predhodne i da je značajno da ostane na tom putu, navodeći da se sa većom političkom hrabrošću moraju donositi važne odluke.\nKao jedan od problema koji je naveden jeste i to, da u institucijama Policije Kosova vrlo retko dolazi do unapređivanja pripadnika Srba i ostalih nevećinskih naroda u više činove, kao i to da u nekim srpskim sredinama sa posebnim naglaskom na povratnička mesta nema dovoljan broj Srba u redovima policije.\nInače, tokom susreta Urlike Lunaček se ministru Jevtiću zahvalila na dobroj saradnji koju je sa njim imala dok je bila izvestilac Parlamenta Evrope.\nNjen naslednik na mestu izvestioca EP gospodin Šoltes izrazio je spremnost da se saradanja njega i zamenika premijera Jevtića podigne na viši nivo i da u tom kontekstu se u što skorijem vremenu Jevtić i on susretnu u Briselu gde bi se na jedan praktičan način izneli svi nedostaci u implementaciji važećih zakona i dogovora koji se odnose na položaj nevećinskih naroda na Kosovu.


Održana konferencija za štampu povodom dana grada Subotice | Subotički polumaraton\nNa pres konferenciji održanoj u madija centru gradske kuće a povodom održavanja manifestacije dana grada Subotice najavljen je bogat osmodnevni program.\nPored člana radne grupe za organizovanje proslave dana grada Jasmine Stevanović, koja je ukratko opisala kako izgleda proslava dana grada počevši od 29. avgusta trkom 4. Subotičkog polumaratona, a potom istakla da 1. septembra sledi već tradicionalno podizanje zastava uz nastup gudačkog orkestra, svečana sednica Skupštine grada, a u bogatom muzičkom programu nastupiće Aco Pejović, Fenje Mikloš i Subotički simfonijski orkestar.\nZamenik Gradonačelnika Imre Kern istakao je da će proslavu dodatno obogatiti vašar gastronomije i rukotvorina koji će već od subote 28. avgusta biti postavljen u centru grada.\nMiloš Nikolić umetnički direktor Subotičkog simfonijskog orkestra obećao je gledaocima koncert Latino muzike uz nastup jednog od najboljih svetskih tenora Belu Mavraka.\nDiretkor Turističke organizacije Subotice Aleksandar Medaković rekao je da je za ovu proslavu iz gradskog budžeta izdvojeno 6,3 miliona dinara kao i da će turistički info centar raditi produženo kako bi svi posetioci dobili željene informacije na vreme.\nU vezi 4. Subotičkog polumaratona svim predstavnicima medija obratio se potpredsednik Sportskog Udruženja Horizont Žika Savin.\nS obzirom da je Subotički polumaraton 29.avgusta, ove godine manifestacija Dan Grada Subotice simbolično počinje upravo sa ovom trkom.\nPre svega zahvalio bih se gradskoj upravi i svim javnim preduzećima koji svojom svesrdnom pomoći učstvuju u organizaciji trke. Maksimalno nam izlaze u susret i veliko hvala zbog toga. Tu su i policija, Hitna pomoć, komunalna policija i Crveni – istakao je Savin.\nOve godine trka je limitirana na 1000 učesnika na polumaratonskoj i 500 učesnika na dečijim trkama Activ Kids Future Run.\nNa trasi ćemo imati 80 ljudi iz obezbeđenja i oko 120 volontera, imaćemo 10 okrepnih stanica sa jedne i sa druge strane trase, od toga 4 sa muzičkim i zabavnim sadržajima sa tačkama od Hale sportova do Spomenika na Prozivci. Imaćemo 5 stanica Hitne pomoći i njihovo dvoje kola, zatim 2 tehničara na biciklama sa defibrilatorima. Pomaže nam i BK Spartak sa svojih 6 biciklista koji će pratiti prve i poslednje trkače – ističe Žika Savin.\nProgram počinje dečijim trkama u 8:30h koje traju do 9:30h. Nakon toga se očekuje obraćanje Gradonačelnika Stevana Bakića i Predsednika Skupštine Grada Balinta Pastora. Potom sledi zagrevanje, a onda i glavna trka koja počinje u 10 i traje do 13h.\nTrasa se nije menjala u mnogome te se i ove godine kreće od start/cilj kapije kod narodnog pozorišta i trči se prema Jadranu. Zatim se iz Đure Đakovića trči do Maksima Gorkog pa prema spomeniku Ivanu Sariću a onda ulicom Cara Dušana prema Gradskoj Biblioteci odakle nastavljaju u Braće Radić. Ovom ulicom se trči skroz do Prozivke gde skreću desno kod bazena Prozivka u ul. Nade Dimić a potom utrčavaju na šetalište kod Gabrić Ćuprije. Trči se ceo krug u parku na Prozivci i vraćaju se istom trasom kroz Braće Radić do Maksima Gorkog gde se skreće desno i trči se do Hemijsko Tehnološke Srednje Škole. Tu je okretanje i povratak do Štrosmajerove kojom se trči u Matka Vukovića levo pa do Trga žrtava fašizma, gde se skreće desno i trči se do ul. Petofi Šandora pa opet desno do Trga Jakaba i Komora, potom se prolazi pored Sinagoge i utrčava se u Aleju Maršala Tita i pravo do Hale Sportova a onda u Dudovu. Nakon celog kruga u Dudovoj Šumi prolazeći pored doma studenata ponovo utrčavaju u Aleju držeći se leve strane, ne bi li stigli do kružnog toga gde skreću levo u Zmaj Jovinu, a potom desno u Đure Đakovića gde se praktično vraćamo na početak. Ovakva dva kruga čine Subotičkki polumaraton, stim što se drugi krug završava ulaskom u cilj iz Đure Đakovića pa Korzom u cilj kod Narodnog Pozorišta. – precizno je objasnio Žika Savin, završivši izlaganje sledećim rečima:\nBudimo dobri domaćini kao što su gosti našeg grada do sada i navikli da budemo. Ugostimo ih kako dolikuje, jer ova trka je kako od sportskog tako i od turističkog značaja za naš grad. Dolaze nam iz raznih gradova naše lepe Srbije ali i iz 17 zemalja širom Sveta. Takođe bih iskoristio priliku da pozovem sve ljude dobre volje da izađu na ulice i navijaju za naše trkače jer motivacije nikad nije dosta, a svi znamo šta znači navijač za svakog sportistu.\nOvde se možete detaljno upoznati sa mapom trke.


Predstavljeni novi dresovi košarkaške reprezentacije Srbije\nBeta\t 8. juna 2016. 23:00\nNovi dresovi koje će ženska i muška košarkaška reprezentacija Srbije nositi na predstojećim takmičenjima predstavljeni su u Beogradu.\nNa svečanosti u dvorištu Osnovne škole “Kralj Petar prvi”, gde je odigrana prva košarkaška utakmica u Beogradu, zvanice, medju kojima su bile i reprezentativke Srbije – osvajačice zlatne evropske medalje, podsetile su se dresova koje su nosile starije generacije.\nNove dresove “A” tima predstavili su kapiten Milica Dabović i reprezentativac Nemanja Nedović.\nKošarkaši će nove dresove prvi put obući na olimpijskom kvalifikacionom turniru koji će se od 4. do 9. jula igrati u Beogradskoj areni.\n“Devojke će ove dresove nositi u Riju, a momci na kvalifikacionom turniru u Beogradu gde verujem da će pobediti i plasirati se na Olimpijske igre. Siguran sam da svi verujemo da imaju kvalitet da odigraju što bolje i odu na Igre. Veći deo sportista otputovaće 30. jula, medju kojima i ženska selekcija a verujem da ćemo biti jedna od šest zemalja koje će na Igrama imati i žensku i mušku selekciju. Verujem da ćemo se vratiti sa jednom od medalja i obradovati ljude u Srbiji”, rekao je predsednik Košarkaškog saveza Srbije Dragan Djilas na predstavljanju dresova.\nDresovi su crveni i beli, sa državnom zastavom na obe strane. Na prednjoj strani je veliki natpis Srbija, a font podseća na staro ćirilično pismo.\nPredstavljena je i sportska oprema proizvodjača Pik (Peak) – nadmajice, polo majice, bermude, trenerke i dukserice koju će nositi ženske i muške ekipe.\nKapitenka ženske reprezentacije Milica Dabović rekla je da njena ekipa na Olimpijskim igrama mora da “pogine” na terenu i da će dati sve od sebe da napravi čudo u Rio de Žaneiru.\n“Posle dužeg vremena okupila sam se sa ekipom, prošlo okupljanje sam propustila, (selektor) Marina Maljković me je tada poštedela i odmorila. Devojke ozbiljno moraju da shvate okupljanje, da znaju zbog čega su tu. Ne želim da pričam o očekivanjima na Igrama, ono što od nas očekujem je da poginemo na terenu, kao što smo vas navikli. Nismo vas navikli da osvajamo zlatne medalje nego da ginemo na terenu, da ostavljamo srce i kolena, da nas više vidite na podu nego u vazduhu. To je ono što želim od svog tima”, rekla je Dabović novinarima.\nTokom predstavljanja dresova prisutini su imali problema s komarcima, a upitana da li joj je smetalo, Dabović je odgovorila: “Bilo ih je mnogo, ali ni neprijatelji mi ne mogu ništa, a ne komarci”.\nUpitana šta misli o tome što su brojni svetski sportisti zbog virusa zika, kao i zbog straha od terorističkih napada otkazali učešće na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru, Dabović je rekla da se ničega ne plaši.\n“Nema straha, vidite da su svaki dan bombe u Parizu i Istanbulu, ne znaš gde te može zadesiti nešto. Ne želimo o tome da razmišljamo, nego da odemo rasterećeno u Rio, da damo sve od sebe i da napravimo čudo. A čuda se dogadjaju, to smo pokazali prošle godine”, rekla je Dabović.\nNavela je da je oduševljena novom opremom i podsetila da je sa saigračicama u Pikovoj opremi prošlog leta osvojila Evropsko prvenstvo.\n“Poslednje tri-četiri godine nosimo pravu veličinu, žesku, znate koliko sam evropskih prvenstava odigrala u onoj velikoj muškoj. Ne želim da menjam ono što je dobro”, dodala je Dabović.\nReprezentativac Nemanja Nedović rekao je da se individualno sprema pošto je završio sezonu u Malagi.\n“Jedva čekam da počnu pripreme. Dobro sam završio sezonu, odigrao sam na visokom nivou poslednja tri meseca i zaslužio produžetak saradnje u Malagi. Još ništa nije zvanično, ali postoje velike šanse da Dejan Musli dodje u Malagu, a ne znam da li će Stefan Marković ostati. Individualno radim, pojedini igrači još nisu završili sezone u klubovima, možda mi se uskoro priključi još neko”, rekao je on.\nNedović je naveo da njegova ekipa pred punom Beogradskom arenom ima jedinstvenu priliku da se plasira na Olimpijske igre.\n“Upoznat sam sa Letonijom i Češkom, ali ne smemo da potcenimo Portoriko, Karlos Arojo će biti tu, kao i Džej Džej Barea. Imaju jako dobar tim na svim pozicijama. Mi ćemo imati pritisak jer smo domaćini, ali to ne sme da bude nikakvo opravdanje, cilj je plasman na Olimpijske igre”, rekao je Nedović.


Dan online - Regioni: Beharovićima obezbijediti krov na glavom - 2018-01-26\nRegioni TV „TEUTA” POKRENULA HUMANITARNU AKCIJU Beharovićima obezbijediti krov na glavom\nLokalna televizija „Teuta“ pokrenula je humanitarnu akciju prikupljanja pomoći za porodicu Beharović iz Ulcinja kojoj je u srijedu u jutranjim časovima potpuno izgorela kuća i kompletno pokučstvo. U apelu građanima iz TV Teuta navode da je „usljed kvara na elektroinstalacijama, sve što su posjedovali Beharovići uništeno i da im treba pomoći“.\n- U svega nekoliko minuta svo pokućstvo i namještaj je izgorio, te je tako ova porodica ostala bez krova nad glavom. Televizija „Teuta“ apeluje na sve građane, privrednike i čelnike institucija da, koliko su u mogućnosti učestvuju u sakupljanju sredstava za pomoć porodici. Svaka pa i najmanja donacija je dobrodošla, bilo novčana ili materijalna. Za sve koji žele da pomognu da ova četvoročlana porodica ponovo ima krov nad glavom i elementarne uslove za život, mogu kontaktirati na broj telefona: 069299274 ili neposredno u prostorijama televizije - navodi se u apelu.M.K.


Brnabić: Infrastruktura važan preduslov za regionalni razvoj – Dnevni Magazin\nBrnabić: Infrastruktura važan…\nNa učešću u dijalogu sa članovima Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu “Poljoprivreda i regionalni razvoj”, premijerka Brnabić je kazala da se o regionalnom razvoju u Srbiji nije moglo govoriti dokle god je u našoj zemlji bio samo jedan auto-put – Koridor 10.\n“Kada se priča o tome da je Srbija zemlja sa najvećim regionalnim razlikama, a moje pitanje je onda, kako i da ne budemo kada smo do nedavno bili zemlja sa jednim auto-putem i to ne od granice sa Hrvatskom ili Mađarskom do granice sa Severnom Makedonijom ili Bugarskom, već samo do Niša”, rekla je Brnabićeva.\nIstiče da upravo preduslov regionalnog razvoja izgradnja auto-puteva i brzih saobraćanica, a koje se trenuto u Srbiji grade, među kojima su, navodi Brnabićeva, Moravski koridor, auto-put od Preljine do Požege i mnogi drugi.\nUpitala je kako da investitori dođu do Valjeva, Loznice, Negotina, Kuršumlije, Priboja i Prijepolja, ukoliko u Srbiji nemamo dobro razvijenu mrežu puteva.\n“Izgradnja puteva smanjiće regionalne razlike, a do 2025. godine Srbija će biti premrežena putevima”, kaže premijerka i navodi da izgradnja infrastrukture otvara vrata i za dolazak investitora i novih radnih mesta, što zadržva građane da ostanu u svojim mestima.\nDodaje da će se uz rast BDP-a podjednako raditi i na izgradnji lokalnih puteva i saobraćajnica.\nDrugi uslov za regionalni razvoj, kaže, jeste ravnomerno otvaranje fabrika i radnih mesta.\nOtvaranje kvalitetnijih i bolje plaćenih radnih mesta\nBrnabićeva naglašava da je sada prioritet Vlade Srbije otvaranje kvalitetnijih i bolje plaćenih radnih mesta i dodaje da je u poslednje vreme sve više takvih fabrika u našoj zemlji.\nPodseća da je 2015. godine otvoren prvi Naučno-tehnološki park u Srbiji i da iz godine u godinu raste broj takvih parkova i startap centara što, ističe, Srbiju čini dobrom lokacijom za investiranje u znanje, inovacije, istraživanje i razvoj, visoke tehnologije.\nPored Beograda, Niša i Novog Sada, naglašva da se takvi centri razvijaju i u Čačku i Kragujevcu.\nPostavljanje širokopojasne interenet mreže\nTreći uslov za regionalni razvoj jeste, navodi Brnabićeva, postavljanje širokopojasne interenet mreže i digitalizacija u školama.\n“Značajni deo Srbije ima ili jako slab internet ili uopšte nema internet”, rekla je predsednica vlade i zato je, dodaje, jedan od glavnih prioriteta ove vlade izgradnja digitalnih puteva.\n“Moramo da omogućimo ljudima da imaju intertnet, jer je to ljudsko pravo 21. veka, ali i preduslov da dovodimo sofisticirane investitore i da pokažemo mladima da imaju priliku i uslove da ostanu u svojim sredinama”, rekla je Brnabićeva.\nPodjednako je, naglašava, važno digitalizovati škole, a taj proces će, dodaje, biti završen 2022. godine.\nAbdidžiku traži od Kurtija da razreši Gorana Rakića sa mesta ministra\nVučić i predstavnici “Ziđina” o rudarstvu i ekologiji


Kompletno seosko imanje se nalazi u predivnoj prirodi na obroncima planine Kosmaj, u selu Parcani kod Ralje, udaljeno oko 55 km od Beograda. Okućnica od 1,2 ha sadrži mnogo toga: kuća od oko 100 m kvadratnih sa telefonom, vodom i strujom; pomo\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20070328120312\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20070328120312\t/\nSlični mali oglasi - planine, obroncima, kosmaj, parcani, prirodi, imanje, seosko\nBorisav Jevtić: Prodajem seosko domaćinstvo u RS, Dvorovi (dijelovi) dvije kuće sa pratećim objektima. Gradska voda, struja, telefon i bašta od 1.500m2. zvati na navedeni telefon, ili kontaktirajte mejlom. Dva kilometra od Bijeljine, gradski prevoz staje i ispred kuće.\nDarko Mosić: Mladenova, selo Pružatovac - prodajem seosko domaćinstvo sa kućom površine 25m2, stara gradnja, pomoćni objekat, struja, bunar sa vodom. Na placu površine dva hektara obradive površine, idealno je za voćnjak ili gajenje stada ovaca.\nSladjana: Mladenovac - prodajem stan površine 77m2, ekstra je sredjen, na lepom mestu. Kuću na Markovačkom jezeru sa bazenom, 15 ari placa. Cena po nekretnini je 45.000 evra, vlasnik. I izdajem u selu Kusadak seosko domaćinstvo od tri hektara. Mesečno zakup 100 evra.\nDaniela: Prodajem seosko domacinstvo u selu Tobolac, nalazi se izmedu Krusevca i Trstenika.U centru sela je kuca od 200m2 sa okucnicom od 22ara.Uz to idu i njive koje su u neposrednoj blizini-povrsine oko 110ari.U blizini je fabrika vode Mivela.Povoljno!\nPavlovic: Kompletno seosko domacinstvo za prodaju u opstini Uz.Pozega.Pored kuce i pomocnih objekata uz paket ide stvari,namestaj,zemljiste sve sto pripada tom domacinstvu zajedno i sa sumom.Svakoga koga bude interesovao oglas,moeze dobiti dodatne slike uz to.\nPavlovic: Kompletno seosko domacinstvo za prodaju u opstini Uz.Pozega. Sa svim stvarima,namestajem,alatima,kucom i pomocnim objektima,parcelama za obradu kao i sumom.Svakoga koga bude interesovao oglas,moze dobiti i dodatne slike na e-mail da pogleda.


nedelja, 24. april 2016. 20:17h\n11:35 GIK Vršac: Rezultati izbora u Vršcu i raspodela mandata\nPrema još uvek preliminarnim rezultatima na osnovu svih prebrojanih glasova, vršačka Gradska izborna komisija saopštila je sledeće rezultate za lokalne izbore u "gradu pod Kulom":\nSNS 37,00% (20 odbornika)\nPokret VRER 14,28% (7 odbornika)\nSPS-JS 13,99% (7 odbornika)\nGG Za bolji Vršac 11,20% (6 odbornika)\nDS 6,36% (3 odbornika)\nDosta je bilo 5,04% (2 odbornika)\nRuska stranka 1,36%\nOvo su još uvek preliminarni rezultati, a očekuju se uskoro i konačni rezultati Gradske izborne komisije.\nVećeg odstupanja ne bi trebalo da bude ni u konačnim rezultatima, kao ni u raspodeli mandata. Inače, u Vršcu nije zabeleženo većih nepravilnosti tokom izbornog procesa, niti je bilo ozbiljnijih prigovora na regularnost, kaže Živa Pavkov, predsednik Gradske izborne komisije\n01:05 Izvor ZBV: Nezvanični REZULTATI lokalnih izbora u Vršcu\nPrema izvoru ZBV, nakon prebrojavanja glasova na svim izbornim mestima, ustanovljen je sledeći nezvanični rezultat - SNS: 37,07% glasova, VRER: 14,28%, SPS: 14,04%, ZBV: 11,2%, DS: 6,33%, DJB:5,06%, SRS: 3,81, LSV: 3,77%, RUSS: 1,34% glasova.\nPrema ovim rezultatima, broj odbornika svake stranke u Skupštini grada Vršca, mogao bi da bude - SNS: 20 odbornika, VRER: 7, SPS: 7, ZBV: 6, DS: 3, DJB 2 odbornika.\n00:54 Izvor ZBV: Obrađeno 97,4% glasova\nIz izbornog štaba ZBV, javljaju da su, na osnovu 97,4% obrađenih glasova, preliminarni rezultati lokalnih izbora - SNS: 37,16% glasova, VRER: 14,35%, SPS: 14,11%, ZBV: 11,52%, DS: 6,28%, DJB: 5,03%, LSV: 3,81%, SRS: 3,81%, RUSS: 1,33% glasova. Glasovi se još uvek broje u Jablanci i izbornim mestima pod brojevima 13 i 28 u gradu.\n23:59 Izvor DJB: Obrađeno 50% glasova\nPrema izvoru DJB, preliminarni rezultati lokalnih izbora, na osnovu obrađenih 50% glasova, su SNS: 36,46%, VRER: 14,48%, SPS: 13,08%, ZBV: 12%, DS: 7,24%, DJB: 5,73, LSV: 4,08%, SRS: 3,31%, RUSS: 1,42% glasova.\n23:49 Izvor ZBV: Obrađeno 73.21% glasova\nNa osnovu obrađenih 73,21% glasova, ZBV je objavio da su preliminarni rezultati lokalnih izbora sledeći - SNS: 40,86% glasova, VRER: 15,93%, SPS: 14,84%, ZBV: 12,22%, DS: 6,7%, DJB: 5%, LSV: 3,84%, SRS: 3,58%, RUSS: 1,2% glasova.\n23:20 Izvor GIK: Biračka mesta 33, 36 i 38: SNS: 115, VRER: 98, SPS: 56, ZBV: 42, DS: 41, LSV: 14, SRS: 7, DJB: 5\nNa osnovu proračuna Gradske izborne komisije, na biračkim mestima broj 33, 36 i 38, preliminarni rezultati su sledeći - SNS: 115 glasova, VRER: 98, ZBV: 42, LSV: 14, SRS: 7, DJB: 5 glasova.\n23:03 Izvor DJB: Obrađeno 27% glasova\nPrema izvoru DJB, na osnovu 27% obrađenih glasova, preliminarni rezultati lokalnih izbora su - SNS: 33,43%, VRER: 16,88%, ZBV: 14,11 SPS: 13,51&, DS: 8,12&, DJB: 5,68%, LSV: 4,20%, SRS: 3,38%, RUSS: 1,35% glasova.\n22:27 Izvor ZBV: Obrađeno 14,47% glasova\nPrema izvoru ZBV, prvi preliminarni rezultati na lokalnim izborima u Vršcu, na osnovu 14,47% obrađenih glasova su - SNS: 45,04%, VRER: 19, 87%, SPS: 18,95%, ZBV: 14,50%, DS: 6,90%, DJB: 5,40%, LSV: 4,09%, SRS: 3,98%, RUSS: 1,35% glasova.\n22:11 Izvor ZBV: Biračko mesto 2 (Središte) - SNS - 180 glasova, VRER: 63, SPS: 61, ZBV: 25, SRS: 10, DJB: 9, LSV: 8, RUSS: 2\nPrema izvoru ZBV, na biračkom mestu u Središtu, prvi preliminarni rezultati su - SNS: 180 glasova, VRER: 63, SPS: 61, ZBV: 25, SRS: 10, DJB: 9, LSV: 8, RUSS: 2 glasa.\n21:44 SNS: U Uljmi osvojili 38%\nIz izbornog štaba SNS javljaju da je ova stranka u Uljmi osvojila 38% glasova.\n21:37 Izvor ZBV: Biračko mesto 48 (Uljma) - SNS: 173, VRER:154, ZBV:84, SPS:47, SRS:27, DS:14, LSV:7\nPrema izvoru ZBV, na biralištu u Uljmi, prvi preliminarni rezultati su sledeći - SNS: 173 glasova, VRER:154, ZBV:84, SPS:47, SRS:27, DS:14, LSV:7 glasova.\n20:58 SNS i ZBV: Izlaznost u Vršcu oko 58%\nPrema prvim preliminarnim rezultatima iz izbornih štabova SNS i Za bolji Vršac, izlaznosti u Vršcu je oko 58%.\n20:25 GIK: Do 19:30 u Vršcu izašlo 54% glasača\nPoslednji presek izlaznosti radili smo u 19:30. Prema preliminarnim rezultatima, izlaznost do tada bila je 54%. Može se reći da se očekuje se izlaznost oko 55% na izborima u Vršcu, kaze Živa Pavkov, predsednik Gradske izborne komisije.


najzad sf film koji obecava\nNaslov: najzad sf film koji obecava Uto Nov 17, 2009 3:28 am\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Uto Nov 17, 2009 9:55 am\nskinuo ga sa rapidshare odmah ,sad sam ga prelistao na brzinu i hmmm ne svidja mi se na prvu loptu,deluje kao neki drugorazredni film,reci cu vise kad ga celog odgledam\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Uto Nov 17, 2009 2:38 pm\nhm jbg ljudi trecerazredni film koji koristi tematiku homeworlda.ako ga niste skinuli ni nemojte ja ga skinuo i razocarao sam se totalno ,steta,neznam samo sta holivud ceka sa pravim sf ostvarenjima na tematiku dan nezavisnosti ili na tematiku nekih sf igrica.bitno je da imamo filmove poput spjdermena x-menova i ostalih marvelovih sranja.\nziveo stari superman..lolll\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Uto Nov 17, 2009 5:48 pm\nU pravu si, nema dobrog SF filma u zadnjih par godina...\nKad vec pominjes Homeworld to je meni jedna od najlepsih SF prica ikad napisanih, igra ima super atmosferu i muzika je sjajna. Tesko da ko moze ekranizovati tako dobru pricu...\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Uto Nov 17, 2009 11:50 pm\neh kad bi e to ekranizovalo,zaista mislim da je to posao za neke ozbiljnije rezisere poput(po srpski dzordza lukasa,stivena fucking spilberga i ostalih),\npostoji jedan film odnosno serijal koji se bavi tematikom invazije vanzemaljaca na zemlju,nemislim naravno na dan nezavisnosti i rat svetova koji me je smorio do bola.\nfilm se zove v for viktori babarogi sam dao serijal.\ninace u ta cetiri dela maticni brodovi velicine onih iz dana nezavisnosti se priblizavaju zemlji. ali mesto da odmah otpocnu totalnu agresiju oni se lepo i u miru sprijatelje sa zemljanima,e tu je caka kidnapuju i ubijaju vodece naucnike i sve one koji misle da su oni dosli na zemlju iz samo jednog razloga a to je crpljenje prirodnih resursa i hrana.dalje vam nista necu reci.ondak nastupa pokret otpora..film odnosno serijal je izuzetno zanimljiv mada je radjen 80-ih godina.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Sre Nov 18, 2009 1:45 am\nTrenutno idu dve manje-vise s/f serije koje obecavaju :\nFlashForward i V. Nisu lose.\nNaravno od prave s/f ide stargate universe koja je malo drugacija od predhodih sg serijala.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Sre Nov 18, 2009 2:18 pm\nJos samo malo strpljenja . 18.decembra stize film AVATAR delo Dzejmsa Kameruna (Terminator 1 i 2, Alijen 2, Ambis, Titanik itd).\nFilm je pravi visokobudzetni SF film.\nAko ste ljubitelji SF filmova jer ste pogledali filmove: Sunshine, The moon, Pandorium svi su ok i isplati se odgledati stim sto mi je Sunshine jedan od najboljih SF poslednje vreme.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Sre Nov 18, 2009 3:43 pm\nLiman jesi odgledao koju epizodu SG Universe? Bas me zanima jel cemu, da li da se upustam u download gigabajta podataka...? Posto mi je SG Atlantis bio sasvim OK...kao i SG1..jest da je malko 'americki', ali sve u svemu za serijal od 200-300 epizoda nije lose.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Sre Nov 18, 2009 4:03 pm\nOdgledao sam prvih osam epizoda.\nOcekivao sam doduse nesto drugo,sgu nije ni nalik sg-1 i sga,nema vanzemaljaca (bar ne jos),nego samo lete kroz svemir,ipak nije dosadno,mada ima malo previse drame za moj ukus.\nOdgedajte prve dve epizode pa ce te znati jel vam se svidja ili ne.\nSPOILER-ne citati ako ne zelite da znate o cemu se radi\nGrupa naucnika i vojnika se kroz zv.kapiju transportuju na napusteni brod dervnih Destiny koji milionima godina leti nekom preteranom brzinom kroz svemir i udaljen je nekoliko stotina galaksija od zemlje.Cilj mu je bio da istrazuje najudaljenije preele svemira.Brod je u losem stanju i u prvih osam epizoda nova posada se bori da bi ga odrzala u radnom stanju.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Sre Nov 18, 2009 10:47 pm\nSkinucu Sunshine,the moon a nabrojte mi pls što više SF filmova za koje mislite da ih valja odgledati,hitove kao starwars,startrek filmove netrebate mi nabrajati fala unapred\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Čet Nov 19, 2009 9:49 am\nZaboravio sam DISTRICT 9. To je obavezno stivo za sve SF fanove.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Čet Nov 19, 2009 2:21 pm\nOdgledao sam District 9 i Pandorum.\nPrvi i nije neka velika fantastika,ali nije los.\nDrugi je s/f horor sa sve cudovistima (nesto bas i ne volim takve filmove),prica mu je ok,ali opet nije to neka velika fantastika.\nNema covece vise normalnih s/f filmova\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Čet Nov 19, 2009 5:04 pm\nhm da vidimo od filmova koji su mi ostali u lepom pamcenju 1.dina(frenk herbert)2.moj neprijatelj\n3.alien(2).4terminator(2) 5.predator oba dela 6.dan nezavisnosti 7.star trek (nemesis,first contact) 8.itd pa sad mogli bi ovde da postujemo sf filmove i horore koje ste gledali.\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Pet Nov 20, 2009 4:02 pm\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava Pet Nov 20, 2009 4:38 pm\nda ovo obecava,ziveo donn...\nNaslov: Re: najzad sf film koji obecava


Ugroženo mentalno zdravlje izbeglica u Evropi\nOn je pobegao iz Iraka. Ali nije mogao da pobegne od nepodnošljivog tereta nasilja kojem je prisustvovao.\nFoto by Matteo Congregalli\nKada je mladi Kurd smešten u centar za privremeni smeštaj u Milanu počeo da izlistava fotografije u svom telefonu, jedan od članova osoblja centra bio je šokiran onim što je video. Na ekranu se pojavila slika čoveka koji visi obešen. "Ovo je moj prijatelj", rekao je Kurd s apatijom u glasu.\n"Obesili su ga samo zato što je bio Kurd", priseća se Masimo Kijodini, koordinator centra za privremeno zbrinjavanje izbeglica. Dva dana kasnije, čovek je neuspešno pokušao da oduzme sebi život, iskočivši kroz prozor svoje sobe na drugom spratu centra.\nBilo da se radi o neizvesnom putovanju preko Mediterana u krhkim čamcima ili izbegavanju pograničnih patrola, suzavca ili vodenih topova u očajničkoj seobi preko Balkana, na putu do Evrope migranti ne nailaze samo na pretnje telesnom integritetu. Njima je ugroženo i mentalno zdravlje.\nPočetkom septembra, Nemačka komora psihoterapeuta upozorila je vlast da najmanje polovina izbeglica koji stignu u Nemačku pati od mentalnih problema izazvanih traumom, jer je više od 70 odsto izbeglica prisustvovala nasilju, a oko 50 odsto njih ga direktno iskusilo na svojoj koži.\nČetrdeset odsto izbegličke dece ispitano u ovoj studiji prisustvovalo je nekom nasilju, objavio je na konferenciji za štampu predsednik komore Ditrih Manc. Oko četvrtina "morala je da gleda kako napadaju članove njihove porodice", precizirao je on.\nPročitajte i: Izbeglice u Beogradu zabrinute zbog napada u Parizu\nVisoki komesarijat za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR) upozorio je 2013. godine da 21,6 procenata Sirijaca u izbegličkom kampu u Jordanu pati od poremećaja anksioznosti, dok 8,5 procenata ima post-traumatski stresni poremećaj (PTSD).\nPrema Mancovom iskustvu, kod izbeglica su često prisutni svi simptomi PTSD-a, uključujući košmare i flešbekove. On se založio za efikasnije lečenje mentalno osetljivih osoba među izbeglicama; lečenje koje ne sme isključivo da se svodi na prepisivanje lekova.\nU jednoj klinici u Italiji, zemlji koja prednjači po prijemu izbeglica u Evropi, lekari rade upravo to. Jedna mala psihijatrijska klinika u Milanu pruža pomoć "psihološki osetljivim pojedincima" — što je birokratski izraz smišljen da obuhvati sve traumatizovane izbeglice.\n"Da se razumemo oko jedne stvari", rekla je za VICE News Marcija Marcagalija, prijatni i ljubazni psihijatar koji se specijalizovao za lečenje žrtava mučenja. "Migrantska kriza više nije vanredno stanje. 130.000 ljudi koji su stigli u Italiju za 10 meseci nisu vanredno stanje. To je sada ustaljeni fenomen migracije. Međutim, mentalno zdravlje je drugo, mnogo realnije vanredno stanje sa kojim ovde pokušavamo da se izborimo."\nKlinika je otvorena 2003. godine. U to vreme većina ljudi koja je dolazila u Italiju bili su ekonomski migranti u bekstvu iz afričkih zemalja ili od posledica balkanskog rata, sa idejom da unaprede svoj životni standard. Ali priliv migranata u Evropu se tokom godina radikalno promenio. Danas je glavni poriv opstanak.\n"Od 2011. godine, ljudi beže da bi spasli gole živote. Beže od progona, silovanja i mučenja. U njihovim životima je jedino još preostalo često smrtonosno putovanje u Evropu", rekla je Marcagalija.\nPosle procvata i sunovrata Arapskog proleća, dok je Libiju i Siriju zahvatilo krvoproliće, a tzv. Islamska država zauzela velike delove teritorije Iraka, migranti su postali mnogo skloniji tome da obole od PTSD-a.\n"Izuzetno su izloženi nebrojenim traumatskim iskustvima", objasnila je ona. Simptome traume nije teško prepoznati, rekla je Marcagalija. "Govorimo o fizičkim simptomima kao što su snažni bolovi u stomaku, ekstreman mentalni i fizički umor, i nesanica. U težim slučajevima, imamo flešbekove, krizu anksioznosti, disocijativne napade i halucinacije."\nKlinika blisko sarađuje sa centrima za prihvat izbeglica i migranata koji su stigli do Italije i žele da nastave putovanje ka severnoj Evropi. Socijalni radnici u centrima skreću pažnju klinici na zabrinjavajuća ponašanja, ako ga prepoznaju.\nMarcagalija je tokom godina videla mnoge takve slučajeve. "Jedan pacijent iz Kameruna je imao flešbekove. Praktično je ponovo proživljavao trenutke svog mučenja, iznova i iznova", ispričala je ona.\nPTSD se obično vezuje za ratne veterane, koji često imaju žestoke flešbekove kao rezultat duge izloženosti traumatičnim iskustvima na ratištu. Imati flešbek znači biti bačen nazad u određeni traumatični trenutak.\n"On je imao posebno snažan flešbek sa izlivom nasilja. Rasturio je svoju sobu", prisetila se Marcagalija. "Kad sam ga prvi put posetila, mislio je da ga je zaposeo demon."\nZa razliku od Kurda koji je pokušao sebi da oduzme život, ovog pacijenta su odveli na kliniku pre nego što mu se stanje pogoršalo. Ubrzo nakon toga započeo je psihoterapiju. Uspeo je da kontroliše flešbekove i pobedi svoju traumu.\nDok pričate sa Marcagalijom o slučajevima koje je videla, stičete utisak da većinu detalja zadržava za sebe. Ona želi da zaštiti svoje pacijente, čiji oporavak još nije izvestan. Potrebno je mnogo vremena da zarastu ožiljci.\nPogledajte VICE News dokumentarac "Evropa ili smrt - moje bekstvo iz Sirije":\nMeđutim, VICE News je saznao za priču čoveka po imenu R., geja iz Ugande. On je prošle godine pobegao iz svoje zemlje, gde je bio neprestano izložen napadima zbog svog seksualnog opredeljenja.\nOn je bio prisiljen da se oženi ženom i ima dete s njom. Nakon što su ga se odrekli roditelji kad ga je žena napustila, krenula je da ga zlostavlja porodica čoveka sa kojim je bio u vezi. Zbog zločina homoseksualne aktivnosti završio je u zatvoru, i tu bio divljački pretučen. Posle toga je uspeo da pobegne.\n"Ne spavam noćima. Budim se očajan", rekao je on, opisavši u detalje svoje košmare i anksioznost, posledicu ne samo fizičkog, već i psihološkog nasilja koje je pretrpeo.\nOn je izjavio da je, uprkos tome što je doživeo ogroman osećaj slobode kad je stigao do Italije, sreća još daleko. "Nikoga nije briga za moj seksualni izbor ovde", rekao je. "Ali uporno ponavljam sebi da sam sebičan. Osećam strašnu krivicu i tugu. Ostavio sam čitav život za sobom, čak i svog sina."\nŽene mogu biti izložene posebnim oblicima traume specifičnim za rodne odnose. Sistematsko silovanje u ratnim sukobima širom sveta primenjuje se kao oružje za terorisanje civilnog stanovništva i uništavanje društvenog tkanja, a žene i devojke su najčešće žrtve.\nU izveštaju Saveta bezbednosti UN od marta 2015. godine kaže se da je građanski rat u Siriji bio obeležen seksualnim nasiljem od samog njegovog izbijanja. Prema podacima Fonda UN za stanovništvo, samo u 2013. godini Ujedinjenim nacijama se posle seksualnog napada ili drugog rodno zasnovanog nasilja za pomoć obratilo 38.000 ljudi .\nProjekat "Žene pod opsadom" je uz pomoć mape sastavljene na osnovu sakupljenih svedočanstava proučio ko su bili žrtve i počinioci seksualnog nasilja tokom prve dve godine građanskog rata u Siriji, od 2011. do 2013. godine. Oko 80 odsto slučajeva koje su dokumentovali podrazumevalo je silovanje ili napad na žene i devojke, a gotovo 90 odsto svih napada izvršile su snage lojalne Asadovom režimu. Prema Projektu, žene i devojke često su bile silovane pred rodbinom.\nSilovanje je divljalo i u režimu Islamske države, čiji su pripadnici zarobljavali i razmenjivali žene i devojke iz verske manjine Jazidi, tvrdeći da Kuran dozvoljava i čak ohrabruje silovanje nevernika.\n"Zapanjujući broj žena koje stignu do Evrope doživeo je seksualno nasilje u svojoj domovini ili tokom putovanja. Bebe onih koje se porode na putu ili u Evropi često su začete silovanjem", navela je Marcagalija.\n"Prema Istanbulskom protokolu (smernice UN-a o mučenju), silovanje spada u mučenje. Ostavlja iste neizrecive posledice po nečiju psihu." Aktivnosti klinike u slučajevima seksualnog nasilja oslanjaju se na iskustva stečena u ratu u Bosni, tokom kog se procenjuje da je silovano 50.000 žena. To znanje se sada primenjuje na pomoć žrtvama silovanja sa Bliskog istoka i iz Afrike.\n"Imali smo zapanjujući slučaj mlade Afrikanke koja je prodavana i razmenjivana kao seksualna robinja tokom čitavog putovanja do Evrope", rekla je za VICE News Marcagalija, pazeći da zaštiti svoje pacijente. "Ona je bila toliko traumatizovana da je izgubila čulo govora."\nŽena je uspela da pobegne od svojih otmičara. Kad je stigla u Evropu, aktivisti iz prihvatnog centra javili su bolnici da je njeno stanje "psihološki osetljivo". Mnogim ženama koje se leče u Milanu potrebni su meseci, ako ne i godine, da ispričaju svoju priču. Prema rečima Marcagalije, sve što je ova Afrikanka mogla da čuje u svojoj glavi bili su glasovi muškaraca koji su je silovali: glasovi njenih mučitelja.\n"Prošli su meseci pre nego što smo uspeli da je ubedimo da je ovde bezbedna i da niko neće doći da je odvede", rekla je ona. Čak i oni koji kad prvi put stignu ne pate od PTSD-a ili drugih mentalnih stanja, mogu kasnije da obole od traume posle naseljavanja, kad jednom pokušaju da započnu novi život.\n"Šta ako ste rizikovali život da pobegnete iz svoje zemlje i stignete do Evrope, a onda odjednom otkrijete da je Evropa zapravo jedna velika laž, fatamorgana?", zapitala se Marcagalija. Ponekad je najgori deo putovanja kad shvatite da Evropa nije mesto u kom se ostvaruju svi snovi. "Kako da se izborite sa činjenicom da ste u Siriji bili cenjeni novinar za nacionalni dnevnik, a ovde završite tako što perete sudove da biste preživeli jer nemate pravo na posao?", zapitala se lekarka. "Kako da objasnite svojoj porodici koja je ostala u Ugandi da ne možete da im šaljete novac jer ne uspevate da ga zaradite?"\nOvu "krizu naseljavanja" često pogoršava izuzetno dug postupak dobijanja statusa izbeglice. Duge liste čekanja ostavljaju mnoge migrante u limbu nezaposlenosti i sve narušenijeg samopoštovanja koji lako mogu da dovedu do depresije i, "ako vam religija dozvoljava, zavisnosti od droge i alkohola", dodala je Marcagalija.\nLečenje osetljivosti posle traume postepeno počinje da se uvažava kao deo akcionog plana rešavanja aktuelne izbegličke krize. Lečenje trauma je i način da se pozabavimo dugoročnom budućnošću migranata, a ne samo zahtevima za azil.\nKratkovida rešenja mogu biti ozbiljne prepreke za psihološko izlečenje izbeglica. "Mi mislimo da treba samo da im obezbedimo hranu i krov nad glavom", rekla je Marcagalija. "Ali mi moramo da se usredsredimo na dan kada će se izbeglice vratiti kućama i krenuti ponovo da grade svoje živote, nakon što su pobedili sve traume."\nRadnici po centrima često nisu obučeni da prepoznaju simptome PTSD-a. To znači da se mnogi traumatizovani migranti ne leče dok se ne desi nešto loše, objasnila je Marcagalija, zbog čega problem može da postane mnogo gori. "Ako se simptomi PTSD-a ne spaze na vreme, osoba može nepotrebno da završi u bolnici za čitav život", dodala je ona.\nPolitika takođe igra veliku ulogu. Etno-psihijatrijska klinika u kojoj radi Marcagalija deo je jedne od najpoznatijih bolnica u Italiji. Neimenovanje bolnice u ovom članku bio je preduslov da nam se omogući pristup.\nTa bolnica nalazi se pod nadležnošću regionalnog saveta Lombardije, kojim trenutno vlada italijanska desničarska stranka Severna liga, čiji su anti-imigracioni stavovi eskalirali poslednjih nekoliko meseci.\nPREPORUČUJEMO: VICE na granici: Ko su "ratne" a ko "ekonomske" izbeglice i šta oni misle o tome\nNa političkom horizontu zasićenom bučnim sloganima kao što su: "Italijani na prvom mestu" ili "Zaustavite invaziju", pružanje pomoći migrantima može da se ispostavi kao veoma nepopularna aktivnost.\nDok se Evropa bavi najkritičnijim vidovima krize — sklonište i hrana — mnogo više mora da se uradi da bi se pomoglo masi izbeglica koje pristižu u Evropu. Iliti rečima Marcagalije, koje se nadovezuju na Ditriha Manca: "Moramo da intenziviramo svoju igru. Ali Evropa za to verovatno još nije spremna."\nTagged:traumatorturamigrantiVice BlogpolitikaItalijaEvropaMentalno zdravljeIzbeglicerat i konfliktSilovanjemigranstska krizaptspratni zločiniotvoreno more


Općina Martijanec » Naselja » Križovljan\nKrižovljan, 3. veljače 2020.\nIva Gerić i Sandra Besek, članice H.K.Ludbreg u sastavu Hrvatske reprezentacije nastupile su ovog vikenda na jakom UWW turniru Flatz Open u Austrijskom Wolfurtu. Sandra je nastupila u konkurenciji kadetkinja, u kategoriji do 53 kg. U prvoj borbi protivnica je bila odlična njemica Richter. Pružila je Sandra dobar otpor, ali Njemica je bila bolja. Richter je u […]\nKrižovljan, 2. prosinca 2019.\nLudbreške hrvačice, Sandra Besek koja se natječe u uzrastu kadetkinja te Iva Gerić koja u kategoirji seniorki, nastupile su na jakom međunarodnom turniru u Poljskoj, Boguszow-Gorce. Sandra Besek, u konkurenciji do 53 kg i 34 sudionice, ostvarila je tri pobjede i dva tijesna poraza, međutim pokazala je da će u narednoj sezoni itekako biti u vrhu europskog i svjetskog hrvanja. Iva Gerić je […]\nKrižovljan, 11. studenoga 2019.\nProtekli vikend, predstavnica naše općine u Hrvačkom klubu „Ludbreg“ nastupila je na jakom ženskom hrvačkom turniru u Berlinu na kojem je hrvala u sastavu hrvatske reprezentacije. Sandra je mlada hrvačica koja polako ulazi u kadetsku konkurenciju i ovo joj je bio jedan od prvih nastupa u tom uzrastu i na tako visokom nivou. Ždrijeb nije […]\nSestre Besek zlatne na međunarodnom hrvačkom turniru u Sarajevu\nKrižovljan, 8. travnja 2019.\nU Sarajevskoj olimpijskoj dvorani “Juan Antonio Samaranch” (poznatijoj kao Zetra) u organizaciji H.K.Bosna, ove se subote održavao tradicionalni međunarodni turnir “Kup Grada Sarajeva”. Turnir je okupio 180 hrvačica i hrvača iz 9 država. U odličnoj konkurenciji HK Ludbreg predstavljali su kadeti Berislav Varović i Leo Petrić te Florijan Varović u konkurenciji dječaka. Najuspešniji je bio […]\nMalonogometni turnir “Cirkvenica 2018.“ u Križovljanu\nKrižovljan, 10. srpnja 2018.\nU Križovljanu je proteklog vikenda odigran dvodnevni malonogometni turnir “Cirkvenica 2018.“, na kojemu je sudjelovalo 15 seniorskih i pet dječjih ekipa. Igralo se na asfaltiranom terenu dimenzija 20 x 10 , s tri na tri igrača na terenu, a pobjedu su odnijeli domaćini, ekipa „Tkalčevo“. Prvi dan turira, u subotu, igrali su seniori, a nakon […]


Konkurs za program podrške javnom zagovaranju u zajednici "Istraži - Osnaži" - Trag fondacija\nU cilju prijavljivanja na konkurs za program podrške javnom zagovaranju u zajednici “Istraži – Osnaži”, neophodno je da sve zainteresovane organizacije popune onlajn prijavni formular, uz koji će priložiti budžet projekta. Onlajn prijavni formular sadrži sve instrukcije za popunjavanje. Word verziju formulara možete preuzeti ovde kako biste se bolje pripremili za popunjavanje onlajn formulara. Dodatno, ilustrativno uputstvo za popunjavanje budžeta nalazi na samom kraju ovog dokumenta.\nZa dodatne informacije o programu i konkursu kontaktirajte tim Trag fondacije putem imejl-adrese politike@tragfondacija.org.


Budžet i "Trepča" na dnevnom redu kosovske skupštine | Radio Kosovska Mitrovica\nBudžet i “Trepča” na dnevnom redu kosovske skupštine\n2. February, 2019 11:43 |\nAko kosovska skupština ne usvoji Zakon o budžetu za ovu godinu, privremene prištinske institucije neće moći da vrše bilo kakva budžetska plaćanja, i do usvajanja budžeta primenjivaće se prelazna rešenja.\nIz stranke Ramuša Haradinaja kažu da imaju dovoljan broj glasova poslanika da izglasaju budžet.\nDirektor “Trepče sever” Jovan Dimkić, uoči današnje rasprave, rekao je za RTS da “Trepča sever” ima samoodrživu proizvodnju u finansijskom smislu i u potpunosti je solventna. Ima trenutno 1.200 ljudi koji su radno angažovani.\nNa sednici skupštine naći će se i prvo razmatranje Nacrta zakona o zadacima, odgovornostima i nadležnostima kosovske delegacije u procesu dijaloga sa Beogradom.


Bečka umjetnička jesen\nSa sajmom savremene umjetnosti "Viennacontemporary" prošle sedmice u Beču je zvanično počela bogata umjetnička jesen. Sajam na kojem je učestvovalo 118 austrijskih, istočnoevropskih i međunarodnih galerija, posjetilo čak 30.863 ljudi.\nU subotu 6. oktobra u Beču se održava "Noć muzeja". Svi ljubitelji umjetnosti, veliki i mali, imat će mogućnost da uz samo jednu kupljenu kartu obiđu 700 muzeja, galerija i kulturnih ustanova.\nU okviru projekta "Vienna City Gallery Walk", 33 galerije će 4. oktobra od 16:00 do 21:00 sati otvoriti vrata svim zainteresovanim prolaznicima.\nUkupni umjetnički program predstavit će i "Vienna Art Week" od 19. do 25. novembra uz moto "Promising Paradise". Tom prilikom posjetioci će moći da prate izlaganja, razgovaraju sa umjetnicima, razgledaju izložbe i gledaju predstave.\nManifestacija "Art&Antique" je sajam umjetnosti, antikviteta i dizajna u Beču, koji se organizuje u bečkoj palati Hofburg od 10. do 18. novembra. U okviru sajma razne nacionalne i internacionalne galerije predstavit će azijsku umjetnost, antikvitete, umjetnost od stakla, namještaj, ručno rađene umjetnine, skulpture kao i modernu i savremenu umjetnost.


Milko Grmuša: Demagogija sa zadahom patetike i izvrtanja činjenica | Frontal\nDemagogija sa zadahom patetike i izvrtanja činjenica\nU svojoj kolumni „Socijaldemokratija sa zadahom rasizma“ Srđan Puhalo je izvrnuo čitav niz činjenica i demagoškim i jednostranim pristupom samo nastavio praksu odavno ustaljenu u ovoj zemlji da se na svaki problem daju bar nova tri.\nNaime, šta god ko mislio o SNSD-u, a ja nikad nisam mislio ništa dobro niti sam sa tom strankom imao bilo kakve veze, odnosno saopštenje te stranke a na koje se g. Puhalo okomio u sebi ne sadrži bilo kakve rasističke motive. Zapravo, motivi tog saopštenja su veoma jasni i ponavljaju se već godinama-dnevnopolitička objašnjenja sopstvenih neuspjeha. Dakle, ono što i SNSD i sve ostale partije u BiH rade neprestano.\nSljedeća stvar. G. Puhalo je citirao odredbe Ustava Republike Srpske koje garantuju ravnopravnost svih građana Srpske, bez obzira na nacionalnu, vjersku ili bilo koju drugu kolektivnu pripadnost. Te odredbe uopšte nisu sporne, Ustav Republike Srpske predstavlja i inače pravni akt koji je u najvećoj mjeri, makar kad su predviđena prava i slobode građanina u pitanju, usklađen sa najvišim civilizacijsko-pravnim dostignućima današnjice. No, valja se podsjetiti i Ustava Bosne i Hercegovine koji u članu V. navodi da se Predsjedništvo Bosne i Hercegovine sastoji od tri člana, jednog Bošnjaka i jednog Hrvata, koji se biraju neposredno s teritorije Federacije BiH, i jednog Srbina koji se bira neposredno s teritorije Republike Srpske. Takođe, u tački 2. istog člana Ustava BiH, koriste se doslovce sintagme „hrvatski“, „bošnjački“ i „srpski“ član Predsjedništva, što eksplicitno potvrđuje da su članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine zapravo predstavnici konstitutivnih naroda u BiH. Dakle, najviši pravni akt u zemlji predviđa da su članovi Predsjedništva BiH zapravo predstavnici konstitutivnih naroda, te prema tome u samom saopštenju SNSD-a nema ničeg rasističkog, već se ta stranka zapravo čvrsto drži slova Ustava BiH koji je predvidio rješenja kakva je predvidio. Konsekventno, SNSD je pokazao da je Mladen Ivanić objektivno izabran bošnjačkim glasovima u Republici Srpskoj i sa aspekta trenutnog Ustava BiH može se postaviti pitanje njegovog legitimiteta baš zbog te odrednice „srpski član Predsjedništva“.\nE sad, čovjek ne treba da bude maliciozan i da svoje stavove krije iza bilo kakve patetike, demagogije ili pravnih normi. Pravo pitanje jeste da li su postojeća ustavna rješenja kvalitetna ili nisu. Mišljenje autora ovog teksta jeste da Ustav BiH treba promjeniti, odnosno da je potrebno ukinuti konstitutivnost naroda u cijeloj BiH jer je kategorija konstitutivnosti zapravo osnovni generator neravnopravnosti građana u zemlji. Dakle, ne treba da postoje konstitutivni narodi, ne treba da postoji srpski, bošnjački ili hrvatski član Predsjedništva BiH, nego je potrebno da postoje samo dva konfederalna, građanska, slobodna i vladavinom prava oblikovana entiteta a iz kojih bi se glasovima svih građana tih entiteta birali i članovi Predsjedništva BiH i članovi Parlamentarne skupštine BiH. Takođe, ukinuo bi se i Dom naroda, a formirao bi se Dom entiteta koji bi imao mogućnost da stavi veto na odluku Parlamentarne skupštine koja bi eventualno ugrozila ustavne nadležnosti entiteta.\nU takvoj situaciji moglo bi se desiti i ne bi bilo ništa sporno da se desi da Bošnjak iz Republike Srpske postane član Predsjedništva BiH iz Republike Srpske. Samo, taj čovjek bi tad morao da vodi politiku u skladu sa političkom voljom i programom koji reprezentuje volju većine građana Srpske koja bi ga i izabrala za člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske, a što je apsolutno u saglasju sa svim elementarnim demokratskim načelima i tekovinama.\nDakle, jasno je da samo ukidanjem konstitutivnosti naroda u cijeloj BiH, pa tako i u samim entitetima, može da se obezbjedi uspostavljanje istinskog građanskog društva u kojem bi na prvom mjestu bio sam čovjek, građanin. Takvu građansku BiH bi sačinjavala dva entiteta preko kojih bi njihovi građani oblikovali Bosnu i Hercegovinu, a u skladu sa ustavnom kompozicijom zemlje i izvornim entitetskim nadležnostima. Jer, u članu I tačka 3. Ustava BiH jasno stoji da se Bosna i Hercegovina sastoji od dva entiteta, Federacije BiH i Republike Srpske. A kad se analiziraju nadležnosti entiteta i države vidljivo je da najveći dio nadležnosti u zemlji imaju sami entiteti, koji zapravo imaju suštinski položaj konfederalnih jedinica. Bosna i Hercegovina, stoga, kao ustavna, građanska, sekularna i demokratska državna zajednica u kojoj se poštuju ustavni poredak, suverenitet građana iskazan kroz institucije entiteta i države, uopšte nije sporna i stvari valja graditi na tim temeljima. Kao što nije niti sporno da svi građani Republike Srpske treba da uživaju sva svoja ustavom Srpske predviđena prava.\nDakle,od prosipanja šuplje demagogije, potpirivanja najnižih strasti i traženja rasizma tamo gdje ga nema neće biti nikakve vajde. Jer, teške riječi ovaj prostor nikad nisu vodile naprijed. A valjda ih je lakše koristiti nego pružiti konkretne i pravno valjane i ustavom predviđene mehanizme poboljšanja stepena demokratskih i opštecivilizacijskih prava svih građana ove zemlje.\nPismo pravoslavnim bogoutjerateljima\nKako dobiti 500 godina robije a pri tom ne ubiti nijednog Bošnjaka\nKo je i kako i kada razvodnio i raselio Srbe u i iz Sarajeva\nOda, pojma nemam čemu.


Kurs PADI Advanced Open Water Diver (AOWD) - Peoples Diving Club\nVi vec imate pocetni ronilacki sertifikat i upoznati sa osnovnim navikama ronjenja, ali hocete prosiriti vase znanje u oblasti ronjenja, tada PADI kurs Advanced Open Water je za vas.\nU toku kursa Advanced Open Water u Crnoj Gori vi cete nauciti detaljno planirati vase ronjenje, steci iskustvo, fizicku spremnost, oceniti okolinu i ostale vazne momente koji mogu uticati na tok vaseg ronjenja.\nOpis kursa: 5 ronjenja i nekoliko teorijskih zadataka. Preduslov - sertifikat "Open Water Diver" (ili ekvivalentan sertifikat druge ronilacke organizacije). Uzrast - sa 15 godina "Advanced Open Water Diver", sa 12 godina "Junior Advanced Open Water Diver". Trajanje kursa 2 - 3 dana. Maksimalna dubina - 30 metara.\nKurs Advanced Open Water Diver u Crnoj Gori pomaze vam da utvrdite svoje znanje i steknete vestine u oblasti podvodne orjentacije i navigacije, nocno ronjenje, ronjenje na potopljenim objektima i dr. Od pet ronjenja u kursu Advanced Open Water Diver dva ronjenja su obavezna: podvodna navigacija i orjentacija i dubinsko ronjenje. Ostala tri ronjenja mogu izabrati instruktor ili student. U sklopu tih ronjenja mogu biti: ronjenje sa broda, nocni zaron, podvodna fotografija itd. Posle dobijanja sertifikata Advanced Open Water Diver vi mozete usavrsavati svoje zananje i vestine i produziti obuku u sklopu kursa Rescue Diver.\nZaroni u otkritim vodama 5 ronjenja (podvodna navigacija i dubinski zaron - obavezno)\nTeorijske lekcije nekoliko\nPreduslov sertifikat "Open Water Diver" (ili ekvivalentan sertifikat druge ronilacke organizacije)\nUzrast sa 15 godina "Advanced Open Water Diver", sa 12 godina "Junior Advanced Open Water Diver"\nTrajanje kursa 2 - 3 dana\nMaksimalna dubina 30 metara


GOTOVO MILION ILEGALNIH MIGRANATA UHAPŠENO NA GRANICI SAD-A I MEKSIKA | Hayat.ba\nGOTOVO MILION ILEGALNIH MIGRANATA UHAPŠENO NA GRANICI SAD-A I MEKSIKA\nGotovo milion ilegalnih migranata uhapšeno je na granici Sjedinjenih Država i Meksika od oktobra 2018., što je najviše u zadnjih 12 godina, rekao je čelnik američke granične policije.\nU operacijama “na jugozapadnoj granici uhapšeno je gotovo milion ljudi u fiskalnoj godini 2019.” koja se završila krajem septembra, rekao je Mark Morgan na konferenciji za novinare u Washingtonu.\nMorgan je rekao da je na jugozapadnoj granici u septembru uhapšeno više od 52.000 migranata, što je gotovo 65 posto u odnosu na majsku brojku od 144.000 uhapšenih migranata.\nVećina migranata koji pristižu dolaze iz Srednje Amerike, a mnogi od njih su kompletne porodice koje bježe od nasilja i siromaštva kod kuće i često traže azil u Sjedinjenim Državama.\nImigracija je bilo središnje pitanje za predsjednika Donalda Trumpa koji se priprema za to u svojoj predizbornoj kampanji 2020. godine. Njegova administracija poduzela je niz eskalacijskih mjera za ograničavanje pristupa azilu i ograničavanje legalne imigracije. Mnoge od tih mjera su postale pravnim izazovima, navodi Reuters.\nU septembru je američki Vrhovni sud omogućio stupanje na snagu novog kontroverznog pravila koje bi moglo smanjiti većinu zahtjeva za azil na granici, dok se sudski postupak zbog tog pravila nastavlja.\nSjedinjene Države su se u 2019. suočile s eksplozijom ilegalnih ulazaka iz Meksika, uglavnom migranata iz Srednje Amerike koji bježe pred siromaštvom. Taj je priliv stvorio krizu na granici s prenatrpanim prihvatilištima i lošim sanitarnim uslovima.\nDa bi zaustavila priliv američka vlada je izvršila pritisak na Meksiko kako bi rasporedio vojnike na južnoj granici i spriječio migrante – većinom iz Salvadora, Hondurasa i Gvatemale – da prođu kroz zemlju.\nMehmed Sultanović - 18/01/2022 22:14 0\nEuropski parlament izabrao je danas novih 14 potpredsjednika - petero socijaldemokrata, po troje pučana i liberala te po jednog potpredsjednika iz redova zelenih, konzervativaca i ljevice.\nMehmed Sultanović - 18/01/2022 21:40 0\nJedna je osoba poginula dok je devet povrijeđeno, uključujući pet policajaca, u eksploziji i požaru koji su izazvali urušavanje zgrade u New York Cityju, priopćila je vatrogasna služba.\nAPEL AVIOKOMPANIJA ZBOG UVOĐENJA 5G MREŽE: AVIONI ĆE PRESTATI LETJETI, HITNO...