Aja Jung - vino.rs\nčetvrtak, 21 maj 2015 12:00\n- U suštini, nikada ne uživam u postignutom, jer već u glavi imam novu ideju, a sa njom i mnoge probleme zbog kojih strepim. Kao igračica sam naučila da koncentracija treba da traje samo dok se ne prolomi aplauz na kraju predstave, a onda se misli i energija usmeravaju na onu sledeću koja mora biti bolja od prethodne. Zato ne postoji vreme za odmor ili uživanje. Dvanaest godina rovovske borbe je iza nas i verujem da ćemo jednom objaviti knjigu koja će otvoreno govoriti o svim teškoćama i preprekama koje su pratile svako festivalsko izdanje.\n- O komisijama koje su želele da nas ugase, o anonimnim i pretećim pismima, o pritiscima na ministre i donosioce odluka, o saplitanjima i omalovažavanjima svake vrste... Sve se u Srbiji može oprostiti, osim uspeha.\nRazgovor s Ajom protekao je uz bocu Santa Cristina Toscana 2012, crvene kupaže u čijem sastavu sa 60% dominira sanđoveze, dok ostatak čine kaberne, merlo i širaz.\nIpak, Ministarstvo kulture zvanično podržava vaš festival, publika takođe, o čemu govori i oko 20.000 gledalaca ove godine, bilo vas je i ima vas u medijima...\n- To govori da smo uspeli uprkos preprekama. Jer, nema sumnje da je Beogradski festival igre izrastao u svetski prepoznatljivu i uticajnu manifestaciju. To je festival koga poštuju i vole najpoznatiji koreografi i igrači, o kome rado piše domaća i svetska štampa, festival na kome su igrali Silvi Gilem, Mihail Barišnjikov, Hoze Karlos Martinez, Rasel Malifant ili Murad Merzuki, došli koreografi poput Kilijana, Ingera, Majoa, Verloka i Lajtfuta... Beogradski festival igre je činjenica! Nema tu nazad.\nI šta sad s uspehom?\n- Glavno pitanje sada je koliko je teško uvek prevazići ono što je već bilo i imati hrabrosti za ono što tek treba da stigne. Smatram da svaka festivalska edicija mora biti drugačija, snažnija, ubedljivija, da mora iznenaditi publiku. Ne smete se ponavljati, ne smete dozvoliti da vas uspeh uspava, ne smete raditi ono što ste već naučili i što vam dobro ide, već se uvek mora rizikovati i tražiti nemoguće. Vreme je da idemo dalje.\nDa li to podrazumeva i odlazak iz Srbije?\n- Rođena sam u Beogradu, iz koga Beograđani odlaze ili odumiru. Kao i mnogi urbani predstavnici moje generacije i ja bih volela da hodam po lepim i čistim trotoarima, da uživam u dobroj pozorišnoj ponudi, putujem jeftinim vozovima i avionima, jedem kvalitetnu hranu, omogućim svojoj deci dobre škole... Međutim, još sam ovde, nadam se i plivam s osmehom.\nNeverovatno je do koje mere gladan i izmučen narod ume da uživa u detaljnim izveštajima sa masnih slava, preskupih rođendanskih žurki i egzotičnih putovanja kojekakvih bezvrednih likova\nKako se u Srbiji gleda na balet, profesionalne igrače, uopšte i na koji način to može da se poredi sa drugim državama?\n- Balet je u ove krajeve stigao sa dobrim istorijskim zakašnjenjem, profesija baletskih igrača nikad nije bila dovoljno ili pravilno vrednovana, pa se tako ni današnji kvalitet rada i života igrača u našoj zemlji ne može porediti sa svetom. Ipak, vreme je za promene.\nKoliko danas u Srbiji ima devojčica koje sanjaju da postanu balerine i kakvi su uslovi danas za to?\n- Sigurno je da je estradizacija Srbije doprinela da sve manje ima onih koji sanjaju uz muziku Čajkovskog, a sve više onih koji vrckaju na arlaukanje pevaljki koje napadaju sa svih TV kanala. Neverovatno je do koje mere gladan i izmučen narod ume da uživa u detaljnim izveštajima sa masnih slava, preskupih rođendanskih žurki i egzotičnih putovanja kojekakvih bezvrednih likova, a koliko malo prostora ima za onu decu koja po nekoliko sati dnevno vežbaju balet, violinu, harfu… Želim da verujem da se stvari mogu promeniti.\nRobola s kefalonije\nGrčka vina su nedovoljno poznata ovde. Da li vi imate neki sud o njim?\n- Volim neka njihov domaća vina koja možete pronaći po Jonskim ostrvima. To su uglavnom manji proizvođači, gotovo porodične manufakture. Robola je odlično vino sa Kefalonije, poznato čak i u Americi.\nKoliko u tom smislu može da pomogne Nacionalna fondacije za igru i Baletska škola koja je pre šest godina pokrenuta kao zajednički projekat Akademije Teatra milanske Skale i Nacionalne fondacije za igru?\n- Iskustva su odlična. Konačno imamo svoj prostor u Kolarčevoj broj 3, što je sasvim nova dimenzija u radu. U pripremi je i naša treća baletska sala, pa ćemo uskoro pokrenuti i nove programe. Deca imaju mogućnost da rade s najboljim inostranim pedagozima, da se susretnu s inostranim koreografima, da putuju na takmičenja, seminare i audicije... Inostrana komisija svake godine ocenjuje našu decu, ali i našu školu. Pokušavamo da mlade igrače pripremimo za svetsku karijeru, i da im pruzimo svu podršku. Naša prva produkcija, balet „Prokleta avlija“ uskoro putuje u Novi Sad, Budvu i na Cetinje.\nKakva je budućnost baleta u Srbiji?\n- Ista kao i za sve ostale profesije. Neizvesna i neperspektivna. Danas isto pitanje možete postaviti i novinarima, i lekarima, i arhitektama.\nNije jednostavno imati energiju Aje Jung\nU ovogodišnjoj poruci za Međunarodni dan igre, slavni španski flamenko igrač Izrael Galvan poziva nas da se „dobro zabavimo, da svi zaigramo, kao što je to Bežar činio, da igramo u istom stilu, da igramo na muziku Ravelovog Bolera, da igramo zajedno”?\n- Ta poruka slavi energiju igrača i snagu koju igra može imati ukoliko svi u istom trenutku zaigraju na istu muziku. Poruka svakako poziva i na zajedništvo, na napor svakog pojedinca da život na planeti učini lepšim i jednostavnijim, ali i poziv da prestanu ratovi i podele među ljudima. S pozicije nekoga ko deluje u oblasti umetničke igre u Srbiji, smatram da bi Galvanovu poruku trebalo čitati svakodnevno, dok ne shvatimo da se samo pozitivnom i aktikulisanom energijom postižu veliki rezultati.\nProgram BFI pomaže publici da se upozna s dešavanjima u svetu igre. Ko su bili vaši ovogodišnji favotiri?\n- Verujem da su dolazak Karle Frači, baš kao i dolazak Jiržija Kilijana u Beograd, ono što će ostati u istoriji grada i festivala. Međutim, teško je izdvojiti predstavu ili gosta koji nije zavredeo ogroman aplauz i oduševljenje. Smatram da je bogatstvo i specifičnost Beogradskog festivala igre u tome što istovremeno predstavlja koreografe poput Antona Lakija i Sol Piko, uz autore poput Aleksandera Ekmana ili Johana Ingera. Most se prostire od tradicije i proverenog kvaliteta, do onoga što je popularno i u trendu, a zatim spaja i onu obalu s koje se nešto tek najavljuje kao tendencija ili pokušaj. To je komplikovan koncept za selektora, ali definitivno koncept kakav je naša publika toplo zagrlila, a svetska kritika nagradila.\nNe smete se ponavljati, ne smete dozvoliti da vas uspeh uspava, ne smete raditi ono što ste već naučili i što vam dobro ide, već se uvek mora rizikovati i tražiti nemoguće\nKo čini publiku vašeg festivala?\n- Po istraživanju agencija, publika je srednjih i mlađih godina. Ono što smatram uspehom jeste da nećete videti iste ljude na predstavama koje su različite po senzibilitetu i estetici. Naime, publika prati najave, koristi internet da bi se informisala o autorima i predstavama, i tako određuje svoje favorite i prioritete u okviru programa. Verujem da je veliki uspeh neke manifestacije kada na njoj nema zalutalih, već je svako odabrao da gleda ono što je poželeo.\nOve godine ustanovili ste i nagradu „Jovan Ćirilov”, čiji je prvi dobitnik koreograf Jirži Kilijan. Šta je ideja iz te nagrade?\n- Jovan Ćirilov bio je jedan od inicijatora i veliki prijatelj Beogradskog festivala igre, a nagrada koja nosi njegovo ime dodeljivaće se za najuzbudljiviji trenutak na festivalu, za nešto sasvim drugačije, ono nešto što bi Jovan svojom jedinstvenom ličnošću i senzibilitetom prepoznao kao senzacionalno i novo u okviru umetničke igre. Drago mi je da je žiri odlučio da upravo Jirži Kilijan bude prvi dobitnik, baš kao i da je Kilijan nagradu primio sa iskrenom zahvalnošću. Nije lako ovakve umetnike dovesti u Beograd, baš kao što i nije jednostavno dati nagradu koja nosi Jovanovo ime.\nEstradizacija Srbije doprinela je da sve manje ima onih koji sanjaju uz muziku Čajkovskog, a sve više onih koji vrckaju na arlaukanje pevaljki koje napadaju sa svih TV kanala\nŽiveli ste u Grčkoj neko vreme. Koliko se vaš život tamo razlikovao od ovog u Beogradu?\n- Jeste, i sve više osećam da mi nedostaje moje ostrvo. Na Krfu sam uživala u šetnjama, plivanju, posmatranju nekih malih rituala, kao i u običnim pričama sa ljudima koje izuzetno volim. To je grad u kome sam mnogo radila, ali se nikad nisam umarala, jer sam uvek imala taj osećaj da sam na godišnjem odmoru.\nKako izgleda vaš uobičajeni beogradski dan?\n- Kada pokušam nekome da prepričam jedan svoj običan dan, najčešće stanem na sredini, jer primetim da se sagovornik umorio. Nije jednostavno imati energiju Aje Jung.\nDa li izlazite po restoranima, koja su vaša omiljena mesta u gradu?\n- Druga Piazza u Beton hali, restoran Zaplet na Vračaru i restoran Guli u Skadarliji. Te restorane drže moji drugari i tamo se osećam kao kod kuće.\nKakav je vaš odnos prema vinima?\n- Volim crveno vino. Još ako se ispija na nekoj lepoj terasi u Toskani, onda sve ima smisla. Nisam od onih koji piju bez povoda. Pijem samo ako mi je lepo i ako želim da nazdravim nekom neponovljivom trenutku.\nDa li ste probali neka srpska vina i koja?\n- Jesam i verujem da je kvalitet vina kod nas poslednjih godina u velikom porastu. Sad već ima mnogo dobrih vinarija.\nIme i poreklo\nIme Aja jeste čudno. Ono znači prvo jutarnje svetlo. Valjda se zato celog života budim u cik zore. Prezime Jung je porodično prezime, koje sam vratila. Poreklo moje familije s mamine strane je iz Diseldorfa. Moji preci su bili zlatari, juveliri, časovničari, trgovali su najfinijom robom, zlatom, srebrom, draguljima i kristalom. Moj čukundeda zvao se Karl Jung, kao i čuveni švajcarski psihijatar. Došao je polovinom XIX veka u Kragujevac, koji je tad bio trgovački centar. Kasnije je jednog sina poslao u Beograd, a drugog u Ženevu. Moj pradeda Georg ili Đorđe Jung, uspeo je da pokrene i organizuje dve radnje na Terazijama i zlatom je kupio zemljište na kome je 1892. godine izgradio kuću u kojoj ja danas živim. Njegov rođeni brat Paul ili Pavle Jung, otvorio je radnju u Ženevi, koja još postoji, dok su naše terazijske radnje sravnjene sa zemljom u bombardovanjima, a kasnije sva imovina oduzeta pod naletom komunizma.\nU periodu između dva svetska rata, porodica je promenila prezime u Jungović, u želji da iskaže zahvalnost srpskom narodu za gostoprimstvo. Moj pradeda je svoj svojoj deci dao srpska imena, dok deo moje familije u Srbiji i Americi i danas nosi prezime Jungović i slavi Đurđevdan.


Kako da prepoznate ljubavnike i neprijatelje iz prošlog života?! - Lifestyle - Style - Vesti - Svet Plus\nLjudi koji su bili intimni, bilo kao prijatelji ili ljubavnici, u prošlom životu, često su telepatski povezani... Kako da prepoznate ljubavnike i neprijatelje iz prošlog života?! Evo šta ih odaje!\n10:22 1. DEC 2020.


U Zakonu o vanparničnom postupku ("Službeni glasnik SRS", br. 25/82 i 48/88 i "Službeni glasnik RS", br. 46/95 – dr. zakon, 18/05 – dr. zakon, 85/12, 45/13 – dr. zakon i 55/14), u članu 30a posle stava 2. dodaje se stav 3. koji glasi:\n"(3) Sud odlučuje o celishodnosti poveravanja javnom beležniku da sprovodi pojedine postupke i da preduzima pojedine procesne radnje iz sudske nadležnosti."\n(4) Ako učesnik ostane pri svojoj izjavi i posle upozorenja, u ispravu se unosi upozorenje javnog beležnika, a ako se učesnik protivi unošenju upozorenja, javni beležnik odbija da sastavi ispravu."\nUstavni osnov za donošenje Zakona o izmeni i dopuni Zakona o vanparničnom postupku je odredba člana 97. tačka 2. Ustava Republike Srbije, prema kome Republika Srbija uređuje i obezbeđuje ostvarivanje i zaštitu sloboda i prava građana, kao i postupak pred sudovima i drugim državnim organima.\nDonošenje Zakona o izmeni i dopuni Zakona o vanparničnom postupku (u daljem tekstu: Zakon) nametnula je potreba za poboljšanjem i unapređenjem postojećeg normativnog okvira u vezi sa poslovima koje sud može poveriti javnom beležniku, te je u cilju kontrole poverenih poslova neophodno dopuniti odredbu Zakona koja se odnosi na postupanje sudova u vezi sa radom javnih beležnika. Odredbama ovog zakona vrši se i usklađivanje sa predloženim izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu u vezi sa postupkom sastavljanja isprava od strane javnih beležnika.\nU članu 1. Zakona dopunjuje se član 30a Zakona o vanparničnom postupku taako što se daje ovlašćenje sudu da odlučuje o celishodnosti poveravanja poslova javnom beležniku da sprovodi pojedine postupke i da preduzima pojedine procesne radnje iz sudske nadležnosti.\nU članu 2. Zakona menja se član 172. Zakona o vanparničnom postupku radi usaglašavanja sa predloženim izmenama i dopunama Zakona o javnom beležništvu. Predviđa se dužnost javnog beležnika da u postupku sastavljanja isprave, objasni strankama smisao pravnog posla, da im ukaže na njegove posledice i da ispita da li je pravni posao dozvoljen, odnosno da nije u suprotnosti sa prinudnim propisima, javnim poretkom i dobrim običajima. Ukoliko javni beležnik utvrdi da nisu ispunjeni propisani uslovi za sastavljanje isprave doneće rešenje kojim odbija da sastavi ispravu. U tom slučaju stranka ima pravo prigovora, odnosno žalbe nadležnom sudu, u skladu sa predloženim odredbama Zakona o javnom beležništvu.\nČlan 3. Zakona je završna odredba koja uređuje stupanje na snagu Zakona.\nIV. PROCENA FINANSIJSKIH SREDSTVA POTREBNIH ZA SPROVOĐENJE ZAKONA


Turnir ,,Trojka iz bloka'' pomjeren za nedjelju\nUtorak, 22 Septembar 2015 11:16\nSportsko humanitarni turnir u brzom šutiranju trojki pod nazivom ,,Trojka iz bloka'' pomjeren je za nedjelju 27. septembra 2015. godine.\nOdržavanje turnira je prvobitno zakazano za 26. septembar 2015. godine na otvorenim sportskim terenima na Koranu, u Palama, ali zbog loših vremenskih uslova pomjeren je za dan kasnije, a održaće se u SPC ,,Peki'' u Palama od 18 časova.\nTurnir organizuju Savez studenata Pravnog fakulteta sa Pala ,,Pravnik'' i Humanitarna organizacija ,,Srbi za Srbe''.\nKotizacija po ekipi iznosi 5 KM.\nViše iz kategorije: « Slavija na Balkanskom prvenstvu u Banjaluci U subotu memorijalni turnir ,,Rajko Kušić - Kuša'' »


SILA OD ČOVEKA! Teško povređeni Gomeš na terenu pre kraja sezone! - Informer\nSILA OD ČOVEKA! Teško povređeni Gomeš na terenu pre kraja sezone!\nSjajne vesti stižu sa Ostvra... Teško povređeni Andrea Gomeš mogao bi da se vrati na teren brže nego što se očekuje\n- Operacija je prošla stvarno dobro i nadamo se da ćemo ga videti na terenu ove sezone. Nije lako dati tačan datum, ali naše medicinsko osobolje kaže da je povratak Gomeša pre očekivanog realan - rekao je menadžer Evertona Marko Silva.\nNakon meča teška povreda Gomeša najviše je pogodila Sona, koji se mentalno još uvek nije potpuno oporavio.\nNIJE ZA ONE SA SLABIM STOMAKOM! Ovako izgleda noga Gomeša posle JEZIVOG LOMA! (VIDEO)\n- Mislim da je dobio poruku od Sona. Naravno da je najteže bilo Andreu i ostalim igračima na terenu. Takođe i Orijeu je bilo veoma teško. Najvažnije je da Andre dobija podršku koja mu je potrebna - zaključio je Silva.\nFudbal sport Everton Marko Silva Premijer liga Andre Gomeš\nANĆELOTI U LIVERPULU! Karlito se vraća u Premijer ligu, a izbor kluba je šokirao sve!


Prošla UN rezolucija kojom se osuđuje ruska militarizacija Azova - kako su države glasale? Zemlje bivše SFRJ većinom na strani Ukrajine, osim Srbije, Kina samo suzdržana | advance.hr vijesti\n18. Prosinac 2018. | 12:12\nProšla UN rezolucija kojom se osuđuje ruska militarizacija Azova - kako su države glasale? Zemlje bivše SFRJ većinom na strani Ukrajine, osim Srbije, Kina samo suzdržana


UKRAJINA BI USKORO MOGLA DOBITI KANDIDATSKI STATUS ZA EU, ČEKA SE ODLUKA EVROPSKE KOMISIJE\nPrema pisanju uglednog magazina, unutar Kolegija komesara Evropske komisije održana je rasprava na kojoj se najviše vremena posvetilo upravo pitanju dodjele kandidatskog statusa Ukrajini.\nInteresantno, rasprava je uslijedila nakon posjete predsjednice Evropske komisije Ursule von der Leyen Kijevu gdje se u subotu sastala s predsjednikom države Volodimirom Zelenskim.\nZvaničnici koji su upoznati s raspravom koja se održala u Briselu rekli su da postoji velika svijest o žrtvama koje su podnijeli Ukrajinci i jasno prepoznavanje potrebe da se pošalje snažna poruka ruskom predsjedniku Putinu da je izgubio svaku šansu da Ukrajinu vrati u svoju sferu utjecaja”, piše Politico.\nTakođer, naglašava se kako su zastupnici svjesni žrtve koju Ukrajinci podnose od 2014. godine.\nKomisija ne zaboravlja da je Ukrajina jedina zemlja u Evropi u kojoj su ljudi ginuli, u kojoj se pucalo na ljude jer su bili na ulicama noseći zastave EU. Sada ne možemo reći izvinite, mahali ste pogrešnim zastavama”, rekao je jedan od zvaničnika.\nPriznavanje Ukrajine kao zemlje kandidata zahtijevat će jednoglasno odobrenje svih 27 zemalja članica kao i Evropskog vijeća za koje se očekuje da će se ovim pitanjem pozabaviti na samitu u Briselu naredne sedmice. Ipak, ističe se kako se šefovi najmanje tri države EU i dalje protive dodjeli kandidatskog statusa Ukrajini.\nPosljednjih sedmica, neki lideri, uključujući i francuskog predsjednika Emmanuela Macrona, sugerisali su da bi bilo korisnije Ukrajini dati neku vrstu privremenog statusa koji jača njene odnose s EU. Macron je rekao da čak i ako Ukrajina bude priznata kao zemlja kandidat, bit će potrebno više od decenije da se prema postojećim procedurama pridruži bloku”, prenosi magazin Politico.\nPROČITAJ Bevanda: Odluka o finansiranju izbora je ispravna, zakonita i provodiva


Na trgovanju na SASE promet 1.068.994,60 KM - Klix.ba\n28.8.2015. u 16:06\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 1.068.994,60 KM.\nU sklopu 34 transakcije ukupno je prometovano 856.265 vrijednosnih papira.\nVrijednost BIFX-a je porasla za 11,12 indeksnih poena na 1.450,84 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,77 posto.\nVrijednost indeksa SASX-10 je pala za 3,17 indeksnih poena na 699,94 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,45 posto.\nVrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,71 indeksnih poena na 996,59 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,07 posto.\nPromet na Kotaciji iznosio je 724.724,60 KM; u sklopu 19 transakcija prometovano je 846.132 vrijednosnih papira.\nNa Kotaciji kompanija trgovalo se dionicama Bosnalijek d.d. Sarajevo u iznosu od 867,74 KM; u sklopu jedne transakcije prometovano je 86 dionica. Kurs ovog emitenta je iznosio 10,09 KM.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet od 12.965,01 KM; u sklopu četiri transakcije prometovano je 2.379 dionica. Na Kotaciji fondova najveći promet je ostvaren dionicama ZIF Prevent Invest d.d. Sarajevo u iznosu od 12.091,17 KM. Kurs ovog fonda iznosio je 5,59 KM.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je promet u ukupnoj vrijednosti od 710.891,85 KM; u sklopu 14 transakcija prometovano je 843.667 obveznica.\nObveznicama ratnih potraživanja Federacije BiH trgovalo se u iznosu od 680.410,11 KM, dok je sa obveznicama stare devizne štednje FBiH ostvaren ukupan promet u iznosu od 30.481,74 KM.\nNa Primarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 275.843,50 KM; u sklopu devet transakcija prometovano je 9.007 dionica. Na Primarnom slobodnom tržištu najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta BOR Banka d.d. Sarajevo u iznosu od 208.500,00 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 125,00 KM.\nNa Sekundarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 28.502,00 KM; u sklopu četiri transakcije prometovano je 385 dionica. Na Sekundarnom slobodnom tržištu najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta UNIS Ginex d.d. Goražde u iznosu 27.240,00 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 120,00 KM.\nNa Tercijarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 39.924,50 KM; u sklopu dvije transakcije prometovano je 741 dionica. Na Tercijarnom slobodnom tržištu najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta Bimes d.d. Bihać u iznosu od 39.839,50 KM. Kurs ovog emitenta iznosio je 54,50 KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice emitenta Bimes d.d. Bihać od 2,83 posto i dostigle su cijenu od 54,50 KM, dok je najveći dnevni pad registrirala Union Banka d.d. Sarajevo (simbol: UNIBR) od 20 posto sa cijenom od 10,88 KM.\n28.08.2015. u 16:14


Berza kriptovalute OKEx je na 50. godišnjem sastanku Svetskog ekonomskog foruma u Davosu ove sedmice, promovišući blokčein tehnologiju kao novi motor globalnog finansijskog sistema.\nDve prezentacije je 22. januara održao direktor finansijskog tržišta Lenik Lai u Ruskom domu 2020. i na EmTech Investment Meeting-u 2020. Tokom prezentacije je usredsredio svoje stavove na izazov širenja finansijskih usluga na preko dve milijarde ljudi širom sveta koji ostaju bez bankarskih usluga.\n„Besplatan, otvoren finansijski sistem“\nU svom izlaganju Lai je tvrdio da digitalni, decentralizovani finansijski sistem koji je zasnovan na blokčeinu i kriptovalutama može biti od obostrane koristi kako za početnike na tradicionalnim finansijskim tržištima, tako i za globalno stanovništvo koje nema pristup bankama.\nInovacija decentralizovanog finansiranja (DeFi) predstavlja „značajno niže“ operativne troškove za institucije i ojačao finansijsku inkluziju pružanjem usluga u područjima gde tradicionalno bankarstvo ne uspeva. Lai je rekao:\n„Vidimo potvrdu globalnih regulatora. [...] Takođe vidimo da se nestabilnost bitkoina smanjuje, što ga čini povoljnim alternativnim sredstvom za mejnstrim finansije. A nedavni porast DeFi-a odražava da ljudi počinju da stvaraju slobodan, otvoren, finansijski sistem bez dozvole."\nKako je preneto, ovogodišnja tema u Davosu je „Zainteresovani za kohezivan i održiv svet“, koji su neki tumačili kao odgovor Svetskog ekonomskog foruma na sve veće nezadovoljstvo javnosti rastućom nejednakošću i moći oligopolističkih finansijskih elita, o čemu svedoče protesti širom Evrope, Aziju i Latinsku Ameriku tokom protekle godine.\nUpoređujući ovogodišnji događaj u Davosu sa prošlogodišnjim, nekadašnji lider Monero-a Rikardo Spani je ukazao na istu prevalenciju "stare škole" banke i regulatornih ličnosti. U intervjuu za Cointelegraph, Spani - a.k.a Fluffypony - je rekao:\n„Mislim da kroz puno [Davosovih] događaja poput ovog i nekih drugih blokčein događaja, počinjemo im ukazujemo da ako se ne prilagode, ako se ne promene, oni će završiti kao gubitnici."


Dizajniran da ubrza proces pasiranja, Smasher fiksira i zarobi krompir unutar svog obruča. Njegov jedinstveni način pasiranja sličan je pokretu pumpe i ovogućava Vam da smanjite broj ponavljanja kao i vreme pripreme. Takođe, pogodan je za pasiranje\nDizajniran da ubrza proces pasiranja, Smasher fiksira i zarobi krompir unutar svog obruča. Njegov jedinstveni način pasiranja sličan je pokretu pumpe i ovogućava Vam da smanjite broj ponavljanja kao i vreme pripreme. Takođe, pogodan je za pasiranje drugih vrsta kuvanog povrća ili mekog voća.


Drina poražena u Etno selu Stanišići - infoBirač\nDrina poražena u Etno selu Stanišići\n3 Juna, 2018 admin\nNa gostovanju novom prvaku Republike Srpske ekipi Zvijezde 09 fudbaleri Drine doživeli su poraz rezultatom 2:1. Zvorničani su odigrali kvalitetan meč u kome su prvi stigli do vođstva u 13. minutu nakon dobre akcije lopta je stigla do Ćuluma koji je šutirao sa ivice šesnaesterca i uz pomoć stative matirao golmana Lakića. U 29. minutu šut Krajišnika je odbranio Bogićević.\nSamo minutu kasnije golman Drine Bogićević je katarstrofalno pogrešio i isustio loptu u srcu svog šesnaesterca, poklon je iskoristio Makarić koji je sa desetak metara ,,otpadak“ pospremio u mrežu. U 33. minutu Krajišnik je ponovo bio u dobroj situaciji da savlada Bogićevića, međutim golman gostiju je još jednom bio uspešniji. U nastavku meča domaća ekipa je krenula još ofanzivnije, a šuteve Krajišnika, Tripkovića i Makarića zaustavio je Bogićević. U 68. minutu ,,rezervista“ Filipović je prihvatio loptu na ivici šesnaesterca poneo je nekoliko koraka i onda rezantnim udarcem iskosa sa leve strane pogodio kontraugao za ispostaviće se pobedu domaćeg tima.\nZVIJEZDA 09 – DRINA\nETNO SELO STANIŠIĆI – Stadion Zvijezde 09. Gledalaca: 150. Sudija: Milan Docić (Banjaluka). Strelci: Makarić u 30. i Filipović u 68. minutu za Zvijezdu 09, Ćulum u 13. minutu za Drinu. Žuti kartoni: Filipović, Tripković (Zvijezda 09).\nZVIJEZDA 09: Lakić, Babić, Mazić, Arnautović, Mahmutović (od 65. Asentić), Krajišnik (od 78. Parmaković), Huseinbašić, Zlatković (od 59. Filipović), Makarić, Tojčić, Tripković.\nDRINA: Bogićević, Majlović, Musić, Vasiljević, Krstić, Damjanović (od 60. Vasić), Marković (od 70. Alić), Stupar (od 46. Stevanović ), Jokić, Molerović, Ćulum.\nKUD „Dvorovi“ pobjednik 21. Festivala dječijeg folklora Republike Srpske\nServisne informacije – 4.6.2018.\nZa Časni krst na Zvorničkom jezeru plivalo 18 učesnika – trinaestgodišnji Nikola Radivojević prvi doplivao do krsta (FOTO, VIDEO)


Zahvaljujući psihičkim fenomenima, osoba će znati svet. Oni doprinose njenoj orijentaciji u okolnoj stvarnosti. Vredi napomenuti da su svi međusobno povezani, postojanje jednog ne može biti bez funkcionisanja drugog. Razmotrimo detaljnije tri glavne grupe klasifikacija mentalnih pojava.\nVrste mentalnih pojava\n1. Mentalni procesi pomažu da se reflektuje realnost u umu osobe. Oni čine osnovu za dalje formiranje psiholoških slika. To uključuje procese kognitivnog tipa (pamćenje, percepcija, itd.), I volje, emocionalni. Oni se ujedinjuju u takvom konceptu kao mentalna aktivnost.\nMentalni procesi brzo menjaju mentalne pojave i, pored toga, imaju svoj vrhunac svoje manifestacije kao početnu fazu razvoja, kao i pad, nestaje. Uz njihovu pomoć, obavešteni smo o osobinama različitih objekata, fenomena životne sredine. Ovi procesi se sastoje od faza, koji uključuju predstavljanje, razmišljanje, senzaciju. Oni regulišu ljudsko ponašanje kroz volju, koncentrirajući pažnju.\n2. Mentalna stanja se takođe odnose na glavni tip psihičkog fenomena. Oni su precizno određeni vašim stavom na događaje. U psihologiji su:\nmotivaciona priroda (zasnovana na želji osobe da nešto postigne);\njaka volja (manifestacija inicijative).\nZa mentalno uključuju stanje graničnog tipa (neuroza, odloženi mentalni razvoj, psihopatija, itd.). U mentalnoj aktivnosti su stabilni fenomeni. Može, kako učiniti štetu (na primer, zamor) i pomoći (radni kapacitet) vašeg aktivnog rada.\n3. Osobine mentalne ličnosti uključuju sposobnosti pojedinca, njegov temperament , karakter, individualne karakteristike emocionalnog tipa (brzi temperament), kreativan (sanjivost, itd.). Oni zavise od života čoveka, njegovog razvoja, od načina na koji je prioritet, kakav je njegov pogled na svet. Štaviše, u svetu psihičkih pojava smatraju se najdužnijim (poslednji ne samo decenijama, već i tokom života). Istina, tokom celokupnog ličnog razvoja ova svojstva mogu da se promene, i to kao rezultat pre-edukacije i obuke.\nKako da oslobodite nervoznu tenziju?\nUlični stil 2014


Vox Populi - Vox Dei - Page 9 - Politika - VOX92\nNovember 11, 2021 in Politika\nDoc Holiday 1,642\n3 hours ago, Amigo said:\nJa mislim bas suprotno. Religija u Srbiji u poredjenu prema religiji u ostalim dijelovima SFRJ, je bila daleko najslabija, a komunisti poput Draskovica, Seselja i Milosevica su postali najgori nacionalisti. Vucic, koji je takodje ateista, je Seseljev ucenik, a on vlada Srbijom kako hoce, a narod masovno glasa za njega.\ncrkva je ovde aktivni saucesnik u gajenju nacionalizma ... i to je nesporno.. uzgajaju ih upravo kod onih koji i nisu pravi vernici , nego upravo bivsi komunisti-pritajeni nacionalisti koje ti navodis... uzgaja se upravo kod onih koji nisu procitali ni jednu stranicu Biblije- jer je cesto upitno i dali znaju uopste da citaju... no oni su najpogodniji vojnici nacionalizma...\nA Vucic ?? On je i komunista i titoista i nacionalista evropejac rusofil prcofil amerofil , ako treba i marsofil po potrebi i aktuelnosti- a od svega po malo- ne bi li opstao na vlasti\n4 hours ago, Perkos2 said:\nNarodi koji zive u nasem okruzenju oslobodili su se te ideje( ako su je uopšte i imali) i nastavljaju svoj put kroz svoje nacionalne drzave. Ne pada im na pamet da se ponovo uruzuju u neku tvorevinu zvana Jugoslavija\novo jednostavno nije tacno. prilicno sam siguran da ideja jugoslovenstva ne postoji na Kosovu i zapadnoj Makedoniji i mozda na jos po nekom omanjem lokalitetu, ali od 'Vardara pa do Triglava' 🙂 svuda je i dan danas jedan manji broj ljudi svestan koliko je dobra ta drzava bila i uopste ideja koja ju je napravila. inace se slazem i sa tim da ljudi pogresno izjednacavaju poratni komunizam i Jugoslaviju, a zapravo je i sama drzava i pogotovu ideja panslovenstva i zajednicke drzave juznih slovena dosta starija.\nMilenko Puzigaca 2,437\nEvo ga ovaj dok je bio normalan, pre nego sto je... postao antivakser, ili nešto\n1 hour ago, djura.net said:\nKako si toliko siguran da baš u tim krajevima ne postoji nikakva ideja Jugoslovenstva?\nprilicno siguran, nisam isao da anketiram ljude, ali kad postoje neke godisnjice, okupljanja, secanja, druzenja - ljudi sa tih podrucja jednostavno nema.\nSta znači " jedan manji broj ljudi" ? Ima li u tim drzavama neka partija, stranaka ili pokret koje imaju u programu stvaranje neke nove jugoslavije? Izale li na ulice i kliču " živela jugoslavija" i ono najbitnije zagovaraju li da se od njihovih država napravi neka nova jugoslavija ako vec u tome nece da učestvuju zli Srbi?\n3 minutes ago, djura.net said:\nOnda poznaješ pogrešne ljude ili imaš predrasude pošto očigledno misliš na Albance.\n1 minute ago, Perkos2 said:\nkoliko znam - nema, a da je iole uticajnija. nacionalisti i protivnici Jugoslavije su ubedljiva i vrlo agresivna vecina koja ne gleda ni sa trunkom simpatije ni samo pominjanje bivse drzave.\nprihvatam da postoji mogucnost da poznajem pogresne ljude, ali svakako nemam predrasuda.\nsvestan sam da su Albanci (iz Albanije, ne iz Jugoslavije) sedamdesetih i osamdesetih godina u Jugoslaviju gledali kao mi u EU devedesetih/ pocetkom dvehiljaditih. koliko je njima bliska ideja o zajednickoj drzavi danas? pa nisam bas siguran da je to nesto cime streme. ali bi me bas radovalo da je situacija drugacija.\nMa kakva Jugoslavija. Niko se nigde na teritoriji ex SFRJ ne bavi idejom o pravljenju neke nove Jugoslavije. Ono što dudlačima smeta je ideja o integrisanju te teritorije u Evropu, u čemu Titinoj Jugoslaviji nisu ni do gležnjeva. Niti će ikada biti.\nTo, i sto niko sa njima nece da razgovara kao da su normalni. Oprem dobro\nEdited November 15, 2021 by Milenko Puzigaca\n15 hours ago, tomas.hokenberi said:\nAko se veronauka "uči u kući" zašto bi je finansirali kroz troškove plata "veroučitelja"? To je vrlo praktično i pragmatično pitanje.\nI nisi sasvim u pravu da je svejedno davli je uče ili ne. Mnogi roditelji upisuju svoju decu iz tradicionalističkih razloga i zato što nemaju pojma šta se tamo "uči", a u kući se verom ne bave uopšte. A na veronauci decu indoktriniraju kleronacionalisti i ksenofobi (čast retkim izuzecima).\nPa da, ali ti nemas predmete poput "ksenofobija", "nacionalizam" i slicno u skolama, nisi ih imao ni 90ih pa imas mladje generacije koje su ksenofobnog i nacionalistickog usmerenja, a pogotovo si ih imao tada.\nTu onda imas tri objasnjenja zasto se neko zalaze za veronauku u skolama:\n1. Upoznavanje sa religijom, teznja da vecina buducih pokoljenja bude religiozno, ide u crkvu, veruje u Boga i slicno.\n2. Teznja da se buduci narastaji vaspitaju u konzervativno - tradicionalisticko - nacionalistickom duhu.\n3. Prilika da veliki deo diplomaca sa PBF dobije posao u skoli.\nOvo pod 1 bi teoretski trebalo da predstavlja cilj veronauke, ali u praksi kod nas nema "ciste" religije, bez konzervativizma i/ili nacionalizma. Ovo pod 2 je vec nesto sto je moguce sresti, a verovatno najrasirenija praksa, barem u Beogradu, govori da je razlog broj 3 dominantan.\nVerovatno bi najbolje resenje bilo ostaviti roditeljima da vaspitavaju decu o njihovoj religiji pri lokalnim crkvama, umesto u skolama.\n10 hours ago, Perkos2 said:\nI bas ste nasli Srbiju da tu sirite svoje ideje? Što ne probate u Zagrebu, Sarajevu, Skoplju, Podgorici ili Pristini da širite jugoslovenstvo\nProcitaj svoj post i njegovu "suptilnu" (?!) poruku koja glasi: ma, nismo mi losi zato jer unaokolo ima jos losijih. Ili: "ja mozda jesam nacionalista, ali sam bas dobar covek u poredjenju sa nacionalistima drugde!"\nSada cu crno-belo, digitatlno ili binarno: ti si nacionalista a pokusavas da to ulepsas ili opravdas tezom da drugde ima i gorih.\nJeste, ima ih. Ali to nije opravdanje za tvoj nacionalizam.\nJa sam covek, humanista i filantrop. I Jugosloven. Moje jugoslovenstvo ne postoji zato da mrzim ili iskljucujem druge, nego se sastoji od toga da nemam vremena ni znanja da naucim sve svetske jezike. Znam engleski, nemacki, francuski, slovenacki i vise dijalekata srpskohrvatskog. Jebiga, kineski i neke africke jezike ne znam, zato sam Evropejac i Jugosloven, nisam bas svetski covek. Sramota, ne znam ni albanski - i zavidim ti sto ga ti znas. Sta ces, oblikovalo nas okruzenje.\nNemoj da prodajes "srpstvo" jer to ne vredi ni za sta. Moze da bude zgodno privatno, za neke lamentacije u pola noci uz casu vina. Ali u javnosti, gde se dogovara napredak drustva i sklapaju se poslovi, tome nema mesta.\nJeb'o vas Mladic i Kosovo 1389. i ratovi izmedju. Tesko je ziveti sa vama.\n5 hours ago, djura.net said:\novo jednostavno nije tacno. prilicno sam siguran da ideja jugoslovenstva ne postoji na Kosovu i zapadnoj Makedoniji i mozda na jos po nekom omanjem lokalitetu, ali od 'Vardara pa do Triglava' 🙂 svuda je i dan danas jedan manji broj ljudi svestan koliko je dobra ta drzava bila i uopste ideja koja ju je napravila.\nMislim da vecina starijih koji pamte Jugoslaviju su svesni da je to bilo najbolje resenje za sve, pa cak i za Slovence, koji su imali svoje sasvim pristojno, nezavisno mesto u toj drzavi, medjutim zbog svih sukoba i onih koji su se obogatili tokom unistavanja Jugoslavije devedesetih, koji ce da brane svoje bogatstvo po svaku cenu, ne dopusta se bilo kakav pozitivan odnos prema Jugoslaviji.\ninace se slazem i sa tim da ljudi pogresno izjednacavaju poratni komunizam i Jugoslaviju, a zapravo je i sama drzava i pogotovu ideja panslovenstva i zajednicke drzave juznih slovena dosta starija.\nPanslovenstvo nije nikada imalo sanse, prvenstveno zbog religije, tako da medjusobno ratuju narodi koji nemaju nikoga etnicki blizeg, kao sto su naravno Srbi i Hrvati, Rusi i Ukrajinci.\nSto se tice komunizma i Jugoslavije, to se izjednacava zato sto to pamtimo, a i komunisticka Jugoslavije je trajala duplo duze od kraljevine.\nKralj je napravio ne-etnicku podjelu, za razliku od komunista koji su crtali etnicke granice i samim time dali prakticno ustavnu podlogu za nacionalizam.\n@urosg3spomenu da je to bio izraz teznje naroda, sto nije tacno, jer narode nije niko nista pitao, ja bih pre rekako da je to bio izraz teznje nacionalista sa petokrakom.\nJugoslavija nije bila velika kao Sovjetski Savez, ali je iskopirala nacionalno pitanje na sovjetski nacin, tako da su i sami komunisti dali prednost nacionalnom u odnosu na klasno. Kljucne odluke za sudbinu naroda su donosili neobrazovana seljadija, bravari, abadzije, kovaci, nesvrseni studenti, psihopate koji su ubijali jedni druge zarad polozaja, ljudi kojima ljudski zivot nije znacio nista. To se malo normalizovalo poslije 20 godina torture i srecom po nas koji smo tada negdje rodjeni, tako da smo imali ipak pristojno detinjstvo i mladost, i onda kada je kao dosla demokratija, nove vlasti su postale jos gore od komunista, sto je totalno porazno.\nTako su nas prestigli oni koji su mastali da budu kao Jugosloveni, a mi smo potonuli na dno Evrope.\n13 hours ago, Perkos2 said:\nŠirenje jugoslovenstva je opasno kao i širenje ideje koju zovu "srpski svet". Narodi koji zive u nasem okruzenju oslobodili su se te ideje( ako su je uopšte i imali) i nastavljaju svoj put kroz svoje nacionalne drzave. Ne pada im na pamet da se ponovo uruzuju u neku tvorevinu zvana jugoslavija pa ostaje da im to neko nametne a sve sto se silom namece nije dobro. dakle posto niko nece jugoslaviju ne bi trebalo ni da se Srbiji namece takva ideja.Dopustite da i Srbija ima svoju drzavu i pronađe svoj put u buducnost.\nJugoslovenstvo kao poket ili ideologija ne postoji na organizovan način, ne poziva niko na bilo kakvu akciju, posebno ne nasilnu u ima jugoslovenstva. Moj lični stav prema prošlosti, vremenu koje sam proživeo u toj Jugoslaviji i vremenu o kojem sam učio, slušao od starijih je moj lični stav i imam pravo da ga iskažem i nemo\_e se porediti sa tim "srpskim svetom" koji je produkt državne politike podržan crkvom, a sve u ime nacije i vere.\nMeni je veoma drago što se moja deca imaju najbliže prijatelje hrvate i što imaju veoma lepe utiske sa letovanja u Istri, gde su im domaćini bili ljudi mojih godina, prijatni, srdačni, gostoljubivi.\nGovorimo i o religiji. I to je lični izbor, nisam religiozan, ateista sam, poštujem svačiji izbor, ali ne prihvatam nametanje izbora, veronauka u školama jeste neka vrsta nametanja, nisam ni za to da se uvede predmet ateizam, a bilo bi jednako osnova kao i za veronauk.\nKoliko ovde ima zaslepljenih i ograničenih učesnika to je za neverovati. Da li vi stvarno mislite da ja kao pravi srpaki nacionalista( ne ovaj koji služba namece) nemam prijatelje među ostalim narodima na ovim prostorima? Da li to što sam vernik SPC iskljucuje mogućnost da cenim i poštujem pripadnike drugih konfesija i obrnuto. Strasno su vas zatrovali sa tom idejom jugoslovesntva pa mislite da ste samo vi ispravni i čisti. Moji najbolji prijatelji su Albanci,Makedonci , Hrvati a među rodbinom imam raznih nacija i vera. Tako da upristojite rečnik kad se meni direktno obraćate.\nHrvat iz Gospića 443\nHrvat iz Gospića\n8 minutes ago, Perkos2 said:\nKoliko ovde ima zaslepljenih i ograničenih učesnika to je za neverovati.\nOvo me podseća na onaj vic u kome Mujo vozi nedozvoljenom stranom autobahn-a i na radiju sluša upozorenje kako je primećen vozač koji vozi supotnom stranom, na šta će on: "Ćuj jedan, stotine!! "\n13 minutes ago, fancy said:\nVaži na angro, ali nikad ne zaboraviti da to pravilo ima časnih izuzetaka:\n23 minutes ago, fancy said:\nMasovnost ne znaci kvalitet\n1 hour ago, Perkos2 said:\nDogovoreno za rečnik, prvo izvinjavam se ukoliko sam preterao negde, i nadam se da je upristojavanje obostrano. Meni lično ne smeta, ali bih da ukažem da je osnovni red da daš ono što tražiš za sebe.\nLep pozdrav od ograničenog, zaslepljenog i zatrovanog sagovornika 🙂\n22 minutes ago, urosg3 said:\nNajmanje si ti bio gađan u mom komentaru, postujem tvojejih opredeljenje i iskrenost da ga izneseš koliko god to bilo kontra od onog što ja zastupam.Ali na stav" odjebi " moram da reagujem\nEdited November 15, 2021 by Perkos2\nKažu da je slavni Miroslav Krleža jednom napisao sledeće "Kada obrišeš prašinu sa ćele srpskog komuniste odmah iskoči prikriveni pravoslavac".\nBojim se da ima mnogo istine u tome...\n5 minutes ago, Accuphase said:\nPametan je čovek bio Krleža samo trebalo je ipak da ukapira koji je lik dominantan, onaj komunista ili onaj što postaje pravoslavac po potrebi. Mada realno sve je to buranija.\nPre bih rekao da je hteo da kaže "kako je sve to isto", odnosno da pominjani "nisu ni jedno ni drugo".\n39 minutes ago, Accuphase said:\nPrevrtljivci! Takvih je nažalost najviše, uvek se prilagode ...\nMožda nas baš zbog toga ti "drugi" NE VOLE?\nNov 17 Eddard changed the title to Vox Populi - Vox Dei


Prekretnica u razvoju osnovne ćelije\nNaučnici na Univerzitetu Harvard kažu da su napravili pravu prekretnicu u razvoju osnovne ćelije slične onoj iz embriona koja bi se mogla koristiti za transplantaciju organa i druge medicinske potrebe.\nNajveći problem oko istraživanja osnovne ćelije je kako to učiniti bez uništavanja ljudskog embriona. Izgleda da su naučnici i za to našli odgovor.\nNaučnici na Harvardu su razvili proceduru kombiniranja običnih ćelija kože sa osnovnim ćelijama embriona kako bi stvorili osobine slične osnovnoj ćeliji, što bi moglo eliminirati potrebu stvaranja i uništavanja ljudskog embriona.\nOsnovne ćelije su nedozrele ćelije koje mogu postati bilo koji dio ljudskog tkiva u fetusu koji se razvija. Godinama naučnici u osnovnim ćelijama vide put genetičkog stvaranja ljudskih organa za transplantaciju, ljčenje raka i drugih bolesti. Problem je u tome što je nabolji izvor osnovnih ćelija ljudski embrion.\nNovi proces, medjutim, koristi laboratorijski uzgojenu osnovnu ćeliju koju kombinira sa ćelijom ljudske kože kako bi stvorili novu hibridnu ćeliju, ćeliju sa genetičkim materijalom, zvanim DNA, osobe koja je donirala ćeliju kože, ali i DNA osobine laboratorijski uzgojene osnovne ćelije.\nIstraživači sa Harvarda tvrde da su u stanju pokazati da fuzijom stvorena hibridna ćelija je, kako kažu, ”reprogramirana u vlastito embrionsko stanje“, pokazujući karakteristike osnovne ćelije embriona.\nDr. John Gearhart, istraživač osnovnih ćelija u Medicinskoj školi Johns Hopkins u Baltimoru, savezna država Marylend, kaže da to nisu ćelije embriona.\n”Ovo istraživanje trebamo uzeti kao početno, te ćelije još uvijek treba da kompletiraju skup hromozoma i to je trenutno pitanje. Kako da se riješimo jedne skupine hromozoma koja je odgovorna za reprogramiranje druge skupine.“\nPrema tome, metod treba razviti da bi se otklonio embrionski DNA tako da preostali geni odgovaraju odraslom donatoru za kojeg je terapija osnovnom ćelijom namjenjena kako bi se spriječilo da je njegov imunološki sistem odbaci.\nIstraživači iz Illinoisa i Australije rade na odstranjivanju extra DNA iz hibridne ćelije. Medjutim, Dr. Gearhart kaže da je procedura daleko od toga da postane praktičan tretman bilo čega.\n”Mi zaista treba da pokažemo, kao što to istraživači ukazuju, da je pred nama dug put dok takav tip ćelija ne bude siguran za terapeutsko korištenje.“\nNova tehnika može na kraju omogućiti naučnicima da stvore novu liniju osnovnih ćelija bez korištenja ljudskih jajašca ili uništavanja ljudskog embriona kao izvora, što je kontroverzno pitanje u Sjedinjenim Državama i drugdje u svijetu. Američki zakon zabranjuje korištenje vladinog novca za takvu vrstu istraživanja, mada je u Kongresu u toku procedura kojom se takva zabrana nastoji otkloniti. Predsjednik Bush prijeti vetom ukoliko to Kongres učini, ali je podrška istraživanju osnovnih ćelija sve veća zbog obećavajuće nade u novi tretman raznih bolesti.\nNovo otkriće bi moglo ukloniti etičke zabrinutosti i omogućiti novi izvor za stvaranje osnovnih ćelija, i lječenje mnogih do sada neizlječivih bolesti.


Ozvaničena saradnja Univerziteta u Sarajevu i Memorijalnog centra Srebrenica – TVSA.BA\nSrijeda, 18 Maja, 2022 1:28\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Ozvaničena saradnja Univerziteta u Sarajevu i Memorijalnog centra Srebrenica\nPetak, 30 Aprila 2021, 19:31\nMemorijalni centar Srebrenica nekoliko mjeseci radi na širenju mreže partnera u BiH i svijetu.\n– Željeli bismo raditi, prije svega, na obrazovnim programima koji se tiču genocida i drugih ratnih zločina u BiH, ali i većem uključivanju akademske zajednice na ovu temu. Također, raduje me saradnja sa Centrom za interdisciplinarne studije – prof. dr. Zdravko Grebo, čiji sam alumni. Važno je da imamo podršku krovnih obrazovnih institucija u zemlji – zaključio je Emir Suljagić.\nForto: Domovi zdravlja KS oštetili budžet za 100.000 KM


Trening “Javno zastupanje” – CRNVO\nTrening “Javno zastupanje”\nResursni centar za organizacije civilnog društva u Crnoj Gori, u skladu sa Katalogom obuka za 2021. godinu, organizuje obuku na temu Javno zastupanje. Cilj ovog treninga je usmjeren na sticanje znanja o strategijama javnog zastupanja, istraživanju tema kampanja, taktikama javnog zastupanja i lobiranju, pripremi i podnošenju inicijativa.\nPoziv je otvoren za srednje razvijene organizacije civilnog društva:\nBudžet organizacije u prethodnoj godini nije iznosio manje od 10 000.00eur niti više od 70 000.eur\nPredstavnici/e srednje razvijenih OCD koji/e žele da se prijave za pohađanje treninga treba da ispune prijavni formular i pošalju ga na e-mail adresu ivana.smolovic@crnvo.me, zaključno sa 24. aprilom 2021. godine.\nZa sva dodatna pitanja možete nam se obratiti eletkronskim putem na ivana.smolovic@crnvo.me ili pozivom na telefon (+382) 20 219 120, 219 121.


Zemljište u gospodarskoj zoni samo 2 kune po kvadratu | lokalni.hr\nNaslovnica Županije Požeško-slavonska 16. 04. 2019. u 12:00\nPiše: Vedran Balen 16. travnja 2019. u 12:00\nGrad oslobađa poduzetnike od plaćanja komunalnog doprinosa, komunalne naknade i gradskih poreza te nudi mogućnost sufinanciranja izrade projektne dokumentacije, gradnje, adaptacije i opremanja prostora\nKutjevo – vinski dragulj u srcu Slavonije Simboli Kutjeva su vino, dvorac, priroda, ljubazni domaćini...\nU Gradu Kutjevu spremno se uhvatili u koštac s gorućim problemom Poticanjem razvoja gospodarstva žele stati na kraj iseljavanju mladih\nIvanec Hala od milijun eura gotova do kraja godine\nKutjevo gospodarska zona


KK Borac savladao KK Dunav, a evo i ostalih rezultata\nZlatibor Čajetina : OKK Beograd (74 : 87)\nFMP : Crvena zvezda (62 : 77)\nKK Dunav : Borac (72 : 80)\n#kkborac, #kls, #superliga\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "KK Borac savladao KK Dunav, a evo i ostalih rezultata".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "KK Borac savladao KK Dunav, a evo i ostalih rezultata". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Social Impact Award - besplatni webinari! - Makanje\nSocial Impact Award - besplatni webinari!\nIz Social Impact Award-a su odlučili da krenu sa serijom webinara kako bi svima koji su zainteresovani pomogli da iskoriste ovo vrijeme da unaprijede svoja znanja i vještine.\nOve sedmice kreću sa webinarima koji se odnose na pripremu za SIA apliciranje (Fabrika ideja i Kreiranje uticaja) i pisanje projekata. U narednoj fazi pripremaju se webinari na temu poslovnog modeliranja i planiranja, ličnog i profesionalnog razvoja, kao i pokretanja sopstvenog biznisa.\nNa ovaj način vjeruju da će doprinijeti da se što prije “život vrati u normalu” i da smanje uticaj recesije koja nam svima slijedi. Sigurni su da zajedno možemo brzo pokrenuti ekonomsku aktivnost i podstaći mnoge mlade ljude da aktivno rade na rješavanju društvenih problema i stvaranju nove vrijednosti u društvu.\nSIA je najveći međunarodni program na temu društvenog preduzetništva, posvećen mladima starosti od 14-30 godina, koji je 2009. godine pokrenut od strane Impact Hub Vienna, u partnerstvu sa Erste Fondacijom i Vienna University of Economics and Business. Fokus ovog programa je na mladima od 14 do 30 godina starosti koji su voljni pridonijeti radu na društvenoj promjeni i biti dio razvoja društvenog preduzetništva u zemlji i svijetu. Program se danas sprovodi u više od 15 zemalja Evrope, Azije i Afrike te obuhvata više od 8.000 mladih godišnje.\nNakon što se situacija vezano za COVID-19 stabilizuje, organizovaće i info sesije u sljedećim opštinama: Podgorica, Nikšić, Cetinje, Herceg Novi, Kotor, Tivat, Budva, Bar, Šavnik, Bijelo Polje i Berane, dok će obuke na temu kreiranja ideja sa društvenim uticajem, struktuiranja ideja, kreiranja uticaja, poslovnog modeliranja i poslovnog planiranja organizovati u opštinama Herceg Novi, Kotor, Budva, Šavnik i Podgorica.\nDo tada rade online i nude besplatne webinare za sve zainteresovane:\nWebinar "Fabrika ideja": https://forms.gle/qEeafJBdgWkiCQ6z8


STANKOVIĆ RASPALIO DELIJE I OTKRIO DA LI OSTAJE NA MARAKANI! Crveno-beli slave četvrtu titulu u nizu! - Informer\nFudbaleri Crvene zvezde osvojili su novu, četvrtu uzastopnu titulu u Superligi Srbije\nCrveno-beli su na Marakani u okviru 34. kola savladali Vojvodinu sa 1:0 i matematički overili novu titulu. Terner Dejan Stanković nakon meča bio je izuzetno emotivan, ali je stavio kraj na priče o odlasku i potvrdio da ostaje u Ljutice Bogdana i na kraju sezone!\n- Ovo je veče mojih momaka, oni su dali sve Crvenoj zvezdi. Oni su zlato, tako se ponašaju, a to sam rekao kada sam došao. Imamo bazu za nastavak, ostajemo zajedno, radićemo zajedno za nove pobede i nove bitke - rekao je Stanković nakon meča!\nOVO JE BILO 34. KOLO NE 33.


Učiteljica sa projektom za učenike pobijedila u nagradnoj igri Fabrike cementa Lukavac - Kameleon M&M\nUčiteljica sa projektom za učenike pobijedila u nagradnoj igri Fabrike cementa Lukavac\nOvih dana je u dvorištu Osnovne škole „Lukavac Grad“ instaliran poligon za igru mala školica.\nRealizatori ovog malog, ali veoma značajnog projekta je Fabrika cementa Lukavac.\nNaime, oni su nedavno raspisali konkurs za nagradnu igru za najorginalniju ideju za utrošak njihovog cementa. Učiteljica Lejla Kovačević iz Lukavca je prijavila svoju ideju, i ista je pobijedila na ovom konkursu gdje je bilo i na stotinu učesnika.\n„Ideja je prvenstveno plasirana sa ciljem da djeci pokažemo da pored današnjeg načina igre uz modernu tehnologiju postoje i ljepši, kreativniji i društveniji načini. Igra male školice i druženje sa drugarima je jedna od takvih. Naravno, ovo je samo jedan primjer na koji način djeca mogu pronaći zabavu u svom okruženju bez moderne tehnologije“, rekla je Lejla Kovačević, čija je ideja realizovana.\nUz osmijeh učiteljica naglašava da jedva čeka da i ona sa djecom zaigra i vrati se u djetinstvo kada su ovakve igre bile puno više zastupljene nego danas.\nKovačević napominje da ideju nije bilo moguće realizirati bez pomoći direktorice JU OŠ „Lukavac Grad“ Alme Avdić, koja je pored dozvole za postavljanje ovog malog poligona u školsko dvorište preuzela i obaveze oko dogovora i koordiniranja oko realizacije samog projekta.\nDirektorica ove škole je inače i do sada bila primjer kako podržati kreativne ideje i dobre prakse koje će doprinijeti boljem kvalitetu života njenih učenika i osoblja.\n“Naravno, uz zahvale, prvenstveno FC Lukavac, šaljemo i poziv i drugim poslovnim organizacijama da na sličan način podrže odgoj naše djece, jer definitivno postoje ideje, ali počesto nedostaje sredstava za njihovu realizaciju“, poručuju iz škole.


Razvedene majke imaju pravo na novu ljubav! Pogani jezici i osveta bivšeg! - Lifestyle - Ljubav - Vesti - Svet Plus\n10:19 11. MAR 2020.\n- Kada razvedena mama želi ponovo da voli i bude voljena, možemo da kažemo da je ta žena zdrava, realistična i da sasvim dobro brine o sebi - smatra psiholog. - Namerno ne govorim reč "hrabra", koja se često koristi u ovom kontekstu, kao na primer "hrabra je da se ponovo usudi da voli". Time ljubav i ulazak u novu vezu predstavljamo kao veoma rizičnu situaciju. Ali ako žena zna da čuva sebe, veruje svojim osećanjima i ume da ode ako joj negde nije dobro, tada će umeti da za sebe izabere pravog i dobrog muškarca. Nažalost, mnoge koje odluče da se razvedu, naročito posle dve ili više decenija lošeg braka, svesno biraju da nikada više ne dopuste sebi da zavole niti dozvole nekome da ih voli. Možda naposletku i uđu u neku vezu zbog toga što osećaju neprijatnost od samoće, ali to nije isto kao kada prema nekome osećaju istinsku bliskost i žele da sa njim provedu ostatak života.\nOSVETA BIVŠEG PREKO DETETA\nINSTINKT KAO ODBRANA


KORONA Miljkovićeva borba, u krevetu 25 dana, srce preskače... | Fudbal | Direktno\n[ Izvor: FK Partizan ]\n24. 01. 2021. 14:35 0\nKORONA Miljkovićeva borba, u krevetu 25 dana, srce preskače...\n"Bio sam zaražen koronom, imao obostranu upalu pluća, ne mogu da kažem da sam bio kritično. Ležao sam u krevetu 25 dana, posle čega su mi lekari dozvolili da sa porodicom odem na Zlatibor. Hvala Bogu, sad sam dobro“, pričao je u Beleku o borbi sa koronavirisom Aleksandar Miljković, desni bek Partizana.\nMučio se mesec dana desni bek crno-belih sa ovom opakom bolešću, preskočio i start zimskih priprema, tek se preksinoć priključio saigračima u Beleku. Prvi put je 5. decembra osetio teškoće pred kraj prvog poluvremena duela sa Čukaričkim.\n- Najpre sam osetio da mi srce preskače, plus bio ubrzan, što sam odmah signalizirao sudiji. Pozvao je lekare i kako su do pauze ostala samo dva, tri minuta, izdržao sam do kraja prvog poluvremena. Još na zagrevanju sam osetio da sam teži i u glavi i u nogama nego inače. Pomislio sam na običan umor. Sutradan sam dobio simptone kovida. Bilo mi je loše, samo sam pao u krevet. Bio sam zaražen koronom, imao obostranu upalu pluća, ne mogu da kažem da sam bio kritičan. Hvala Bogu, sad sam dobro - prisećao se za klupsku televiziju Miljković.\nNije morao na bolničko lečenje.\n- Sportisti se, najvećem broju slučajeva, brzo vraćaju u pogon posle infekcije, ali meni je koncentracija virusa u organizmu bila povećana. Skener je pokazao aktivnu obostranu upalu pluća. Znao sam da će proći, jedino što sam psihički teško podneo činjenicu da ću propustiti uvodni, najvažniji, deo priprema. Ležao sam u krevetu maltene 25 dana, posle čega su mi lekari dozvolili da sa porodicom odem na Zlatibor.\nSvi koji su morali u izolaciju govorili su da period bez normalnog života ume da bude komplikovan za psihu.\n- Najviše mi je nedostajao – Partizan. Momci, „Zemunelo“, druženje, to je moj život. Tako funkcionišem i odjednom sam postao isključen. Hvala treneru Aleksandru Stanojeviću i lekarskom timu na načinu kako su se postavili tokom mojih problema, omogućili su mi da se vratim bez pritiska, zato osećam potrebu da im na tom gestu uzvratim učinkom na terenu.\nDok se Miljković borio sa koronom, doveo je Partizan još jednog desnog beka, Marka Živkovića iz Voždovca.\n- Momak za desetku. I, kvalitetan igrač. Verujem da će ostaviti trag u Partizanu. Odlikuju ga sjajne ljudske osobine. Ne doživljam ga kao konkurenciju, kao stariji kolega moram da mu pokažem da u svakom trenutku može da računa na mene. Ne mogu da mu odmognem, samo da pomognem - kaže Miljković.\nFK Partizan Covid 19 Aleksandar Miljković\nŠEF BIA I U PARTIZANU Veza tajne službe i huligana\n"Da li će Zvezda da kiksne? Prirodno je da se nadaš"\n"Skratili ste mi jezik, moram da budem miran"\nPartizanova 13. pobeda u nizu, Asano srušio Vošu


Pojačane inspekcijske kontrole inspektora rada tokom Dana državnosti BiH | Kantonalna uprava za inspekcijske poslove\nPojačane inspekcijske kontrole inspektora rada tokom Dana državnosti BiH\nU skladu sa odredbama Zakona o radu, koji ne zabranjuje rad u vrijeme praznika već propisuje da radnik koji tog dana radi ima pravo na povećanu plaću za rad, kantonalni inspektori rada će tokom predstojećeg državnog praznika - Dana državnosti BiH vršiti pojačane inspekcijske nazore kod onih poslodavaca kojima će 25.novembar biti radni dan.\nPlanom nadzora tog dana obuhvaćene su trgovine, tržni centri,marketi i ugostitelji, uz podsjećanje da i ostali zaposlenici kojima poslodavac uskrati zakonsko pravo na povećanu plaću za rad na dan državnog praznka, naknadno mogu podnijeti zahtjev kod ovog organa za vršenje nadzora iz nadleženosti inspekcije rada.\nPodsjećamo da Bosna i Hercegovina nema zakon o državnim praznicima, već se odlukama Vlade FBiH dani praznika proglašavaju neradnim, dok za kršenje odluka nisu propisane novčane sankcije. Zakon o radu propisuje kazne u slučaju da poslodavac radniku uskrati pravo na povećanu plaću i za taj prekršaj novčane kazne iznose od 1.000 do 3.000 KM za pravna, odnosno od 2.000 do 5.000 KM za odgovorna lica u pravnim licima.\nUpravo navedene zakonske odredbe daju mogućnost inspektorima rada da kontrolišu njihovuu primjenu, ali ne i da zabrane rad poslodavcima koji rade na dan praznika.\nDjelovanjem kantonalnih inspektora rada hijadama uposlenika u Kantonu Sarajevo u proteklom periodu je omogućeno uvećanje plaće po osnovu prekovremenog rada i rada na dani vjerskog i državnog praznika.


SRPSKA MAJKA KAO HOLIVUDSKA DIVA! Obukla LUKSUZNU haljinu koja košta ko 3 prosečne plate: “Osećam se kao devojka od 28, NIKO MI NIJE RAVAN..UZOR SAM SVAKOJ ŽENI U SRBIJI! Svi mi zavide na izgledu..” - Izvorno\nSRPSKA MAJKA KAO HOLIVUDSKA DIVA! Obukla LUKSUZNU haljinu koja košta ko 3 prosečne plate: “Osećam se kao devojka od 28, NIKO MI NIJE RAVAN..UZOR SAM SVAKOJ ŽENI U SRBIJI! Svi mi zavide na izgledu..”\nSvetlana Cece Ražnatović u prethodnih godinu dana imala je poprilično velike modne neuspjehe koje su svi zapamtili i komentarisali. Međutim, za svoj rođendan ona je odabrala poseban outfit a vi procijenite da li je dobar ili ne…\nPoznata pjevačica na proslavu svog 48. rođendana došla je u zelenoj dugoj haljini i bež salonkama. Pratnju joj je pravio naravno Bogdan Srejović, njen novi dečko.\nNaravno Ceca je bila glavna zvijezda na svom rođendanu i svi su primjetili da je bila veoma raspoložena. Ipak, njena djevna kombinacija ponovo je dobila kritike jer nije dovoljno moderna niti hrabra. Ceca je definitivno mogla obući nešto bolje.\nIpak, morate priznati da Ceci ova haljina baš dobro pristaje. Ova baka uskoro će u 50. godinu a izgleda bolje od nekih dvadesetogodišnjih djevojaka.


Blic, Srpskainfo, 13.09.2021, U razmeni zamolnica HRVATI ĆE BOLJE PROĆI: Kakva je sudbina predmeta protiv generala HV i tzv. Armije RBiH | D.I.C. Veritas\nTo je ocena direktora Informaciono-dokumetacionog centra „Veritas“, Save Štrpca, nakon što su BiH i Hrvatska razmenile predmete kojima jedna od druge traže da procesuiraju bivše oficire zbog sumnje u umešanost u ratne zločine, piše Srpskainfo.\nPrašina u regionu podigla se nedavno, nakon što je Tužilaštvo BiH prosledilo Hrvatskoj zamolnicu da procesuira 14 generala Hrvatske vojske zbog sumnji da su počinili ratne zločine, uglavnom nad srpskim stanovništvom. Prijavu Tužilaštvu BiH podnio je još 2006. i 2007. tadašnji CJB Banjaluka, sumnjičeći ih za zlodela tokom akcije „Bljesak“ 1995. godine.\nMeđutim, manje je poznato da je pre toga Hrvatska u BiH poslala istu takvu notu kojom traži da postupi po prijavama koje su protiv generala tzv. Armije RBiH podnela hrvatska udruženja u BiH, zbog sumnje da su krivi za ratne zločine nad Hrvatima tokom poslednjeg rata u BiH. Kako je objavio Večernji list, u pitanju je 16 demobilisanih oficira, među kojima se nalazi i aktuelni ministar bezbednosti Selmo Cikitić iz SDA, Sefer Halilović, Vehbija Karić, Amir Kubura, Šerif Patković, Džemal Merdan, Ramiz Dreković, Fahrudin Agić, Bakir Alispahić, Salko Gušić, Enver Hadžihasanović, kao i Jovan Divjak, koji je u međuvremenu preminuo.\nTužilaštvo BiH i Državno odvetništvo Republike Hrvatske (DORH) zvanično smo pitali o ovom slučajevima, ali smo za sada dobili odgovor samo iz DORH. Naglašavaju da se radi o krivičnoj prijavi, a ne o optužnicama, ali da u skladu sa zakonskim odredbama ne daju podatke o prijavljenim osobama ni o ostalim pojedinostima iz krivične prijave.\n– Državno odvetništvo je u decembru 2020. dostavilo Tužilaštvu BiH navedenu krivičnu prijavu, materijale i obaveštenje iz predmeta Županijskog državnog odvetništva u Zagrebu radi mogućeg preduzimanja krivičnog progona u BiH, u smislu tačke 1. Protokola o saradnji u progonu počinilaca krivičnih dela ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i genocida potpisanog između DORH i Tužilaštva BiH od 3. juna 2013, budući da prijavljene osobe imaju državljanstvo BiH i prebivalište u BiH (prebivalište je temeljna pretpostavka za preuzimanje progona), a iz prikupljenih obaveštenja proizlazi kako u Hrvatskoj nemaju ni prebivalište, ni boravište, ni državljanstvo, te posebno uvažavajući činjenicu da je krivično delo i počinjeno na području BiH – kažu za Srpskainfo u DORH, uz napomenu da se za sve ostalo obratimo Tužilaštvu BiH.\nKada su u pitanju Hrvati i „Bljesak“, Savo Štrbac smatra da se radi o zamolnici koja znači da Hrvatska preuzima predmet, a to znači da je sudbina sada u rukama njihovog pravosuđa.\n– To su prepoznali najpre Andrej Plenković, pa je onda ubedio i generale da je to najbolje za njih. Ako se sećate izjave predsednika Generalskog zbora koji reče da, ako Hrvatska odbije da preuzme slučaj, onda bi nastavili na njemu da rade u BiH i oni bi se mogli naći na poternicama Interpola. A ovako, ako budu mudri, mogli bi zauvek da izbiju adute BiH ili bilo kom drugom. Naime, ako bi sada proveli istragu, podigli optužnicu, sudili i oslobodili pravosnažno hrvatske generale, to bi bila presuđena stvar, a to znači da više ne može da se sudi. S druge strane, ako bi Hrvatska preuzela predmet, a sve su prilike da hoće, i da odmah u fazi istrage obustavi postupak zbog nedostatka dokaza, u tom slučaju je moguće da bilo koja druga država nastavi suđenje, ako pronađe dokaze. Jer to još nije presuđena stvar – objašnjava Štrbac.\nOn smatra da je glavni tužilac Tužilaštva BiH, Gordana Tadić, za koju kaže da iza nje stoji HDZ BiH, uradila dobru stvar za hrvatske generale.\n– Ali, za oštećene, za moje Krajišnike, uradila je najgoru moguću stvar, jer nije očekivati da će hrvatsko pravosuđe raditi drugačije. Ko će suditi njihovim generalima koji su vodili „sveti odbrambeni rat“ – ilustruje Štrbac.\nNa pitanje šta se može očekivati po zahtevu Hrvatske da Tužilaštvo BiH procesuira generale tzv. Armije RBiH, Štrbac naglašava da je situacija u BiH ipak malo složenija.\n– Ne znam ko formira veća koja će suditi, ako bi došlo do suđenja. U BiH imamo tri konstitutivna naroda, imali smo tri vojske, sudovi su sastavljeni od pripadnika sve tri nacionalnosti. Mislim da je veća verovatnoća da će biti procesuirani Bošnjaci u BiH i osuđen poneko od njih, nego obrnuto. U Hrvatskoj su jednonacionalni sudovi. Pratio sam kako se sudilo pripadnicima HV. Čak i ono što im je Haški sud ustupio, gde je bilo milion dokaza za osuđujuću presudu, to je bilo na granici ili ispod minimuma predviđenih kazni. A ovamo gde nema nikakve međunarodne kontrole od njih ne možeš očekivati da donesu pravosnažnu osuđujuću presudu – zaključuje Štrbac.\nKada je reč o pomenutom Protokolu koji DORH ima potpisan s Tužilaštvom BiH, on se ne odnosi na izručenje osumnjičenih nego samo na dostavljanje podataka i dokaza o ratnim zločinima za one koji imaju državljanstvo BiH, Hrvatske ili dvojno državljantsvo, te se nalaze u jednoj od ovih država. Saradanja je moguća sve do donošenja konačne presude.\n– Nakon razmatranja početnih dokaza, strane će jedna drugoj dostavljati kopije dokaza iz spisa po redosledu prioriteta koje usaglase glavni državni odvetnik (tužilac) Hrvatske i glavni tužilac Tužilaštva BiH, radi donošenja odluke o preduzimanju krivičnog progona – piše u Protokolu.\nTakođe, protokol nalaže da će svaka strana „u primerenom roku“ obavestiti drugu stranu o svojoj odluci o preduzimanju progona, te dostaviti zahtev za dostavljanje dokaza u konkretnom predmetu. Da li je to učinjeno i u kojoj se fazi nalaze oba ova slučaja nismo uspeli da saznamo.\nCIKOTIĆ VEĆ POD ISTRAGOM\nMimo ovoga, jedan od retkih bivših generala tzv. Armije BiH koji se nalazi pod istragom jeste Selmo Cikotić, sadašnji ministar. Kako je 2. avgusta 2021. navedeno iz Tužilaštva BiH, u odgovoru na pitanje poslanika HDZ BiH u PS BiH Nikole Lovrinovića, prvo je postupajući tužilac Slavica Terzić 14. juna 2018. obustavila istragu protiv Cikotića, jer nije bilo dokaza da je počinio ratne zločine. Kada je tužilac otišla u penziju, uočeno je da nije obavestila sve strane u postupku o obustavljanju istrage, kako bi imale pravo da podnesu pritužbu.\nKada je to učinjeno, Tužilaštvo BiH primilo je 3. avgusta 2020. pritužbu advokata nekoliko oštećenih u ovom predmetu, nakon čega je glavni tužilac 24. novembra 2020. uvažio pritužbe i naložio postupajućem tužiocu da ponovo razmotri sve dokaze, nakon čega će doneti novu tužilačku odluku.


eKapija | Posetite ga dok možete - Čuveni evorpski grad nestaje 2030 godine?\nIzvor: B92 | Utorak, 19.05.2015.| 12:43\nPosetite ga dok možete - Čuveni evorpski grad nestaje 2030 godine?\nPre tri decenije u gradu je živelo 120.000 ljudi. Danas u Veneciji ima samo 55.000 stanovnika. Predviđanja su da će grad do 2030. godine ostati bez stanovnika. Razlog zbog kojeg napuštaju grad jeste skupoća...\nVenecija je sigurno jedan od najlepših gradova na svetu. Ipak, ovom italijanskom gradu koji se nalazi na 118 ostrva, koja su ispresecana sa 170 kanala, a nad kojima je više od 400 mostova, preti nestanak, i to do 2030. godine, piše "Telegraf".\nIako je, verovatno svima, prva pomisao da polako tone u more, razlog za propadanje jeste taj što su uslovi za život u njemu loši, kao i to da je grad veoma skup.\nNaime, iako Veneciju godišnje poseti 20 miliona turista, samo polovina njih ostvari i noćenje u nekom od hotela. Iako je za poslednjih 25 godina poseta turista tom gradu na vodi uvećana pet puta, hoteli u Veneciji beleže velike gubitke.\nTakođe, propadaju i restorani jer se turisti pre odlučuju da pojedu nešto "s nogu" ili da kupe sendvič koji će pojesti dok se voze gondolama po nekom od mnogobrojnih kanala.\nDijego Rendolfi (49), jedan od gondolijera koji unazad 15 godina vozi turiste po Veneciji, kaže da godišnje zarađuje 131.000 EUR, ali da ni to nije dovoljno da priušti sebi stan u Veneciji.\nOn sa ženom koja je Amerikanka živi na jednom od obližnjih ostrva jer je iznajmljivanje stanova tamo jeftinije.


Stan prodaja Tošin bunar Tošin bunar 59m2 - 153000 € | DIVIS\nSTAN Tošin bunar, Tošin bunar 59m²\nProdajemo trosoban stan u novom kompleksu na Novom Beogradu. Stan se sastoji od predsoblja, dnevne sobe, trpezarije, kuhinje, terase, dve spavaće sobe, kupatila i ostave. Stan je dvostrano orijentisan, jugoistočno.\nStolarija je aluminijumska sa troslojnim staklom, kupatilska oprema Villeroy&Boch, Grohe i Kolpa San. Parket je troslojni hrastov, dok unutrašnju stolariju čine ulazna sigurnosna vrata u dekoru hrasta i sobna vrata MDF sa skrivenim šarkama i magnetnom bravom. Stan će biti useljiv u julu 2021.godine.\nMir, zelenilo i pešačke staze sa jedne, i neposredna blizine ključnih mesta i institucija, školskih i zdravstvenih ustanova, šoping centara i prostranih bulevara sa druge strane, budućim stanarima ovog kompleksa pružaju komfor, sigurnost i luksuzan enterijer koji su idealni za život porodica sa zahtevnim dnevnim obavezama.\nProdajemo lep i svetao stan na četvrtom spratu u četvorospratnicama u bloku 70. Stan ima uknjiženih 46m2, a stvarne površine 54m2.Sastoji se od dnevne sobe, trpezarije koja izlazi na lepu terasu od 8m2, spavaće sobe, kuhinje i kupatila. Pre 10 godina je renovirano kupatilo i zamenjena je celokupna stolarija i ugrađena je pvc stolarija.Terasa gleda na parking i u mirnom je delu, potpuno izolovana od buke okolnih ulica. Stanu pripada ostava na međuspratu, koja se deli sa 2 stanara sa sprata, podrum i ostava za bicikle. U blizini je škola, vrtića, doma zdravlja, pijace i prelepog Savskog keja. Vredi pogledati. Posrednička naknada je u skladu sa Opštim uslovima poslovanja Posrednika "DIVIS NEKRETNINE" d.o.o.


NUNS: Kosovska policija da razmotri nove činjenice o izgorelom autu Vremena | N1 Srbija\nNUNS: Kosovska policija da razmotri nove činjenice o izgorelom autu Vremena\n17.01.2019. |11.57 >11.59 |\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) saopštilo je da očekuje da će kosovska policija razmatranjem nekih novih činjenica rasvetliti slučaj izgorelog automobila novinarske ekipe nedeljnika Vreme.\nAuto "Vremena" zapalio se pred administativnim prelazom Jarinje 4. januara na povratku novinarske ekipe sa zadatka koji su obavljali u Kosovskoj Mitrovici. Kosovska policija je tada obaveštena, izvršila je uviđaj i napravila službenu belešku.\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zastupanje slobode medija i bezbednosti novinara pisala je kosovskoj policiji povodom tog incidenta i tražila više informacija o slučaju, te prosledila otvoreno pismo zabrinutosti redakcije nedeljnika "Vreme" u kome se traži pokretanje istrage i preduzimanje konkretnih koraka kako bi se otklonila svaka sumnja da je požar podmetnut.\nNUNS vreme zapaljen automobil\nDanas sunčano i toplo, najviša temperatura od 29 do 32 stepena 18.08.2019.\nSunčano vreme, temperatura do 29 stepeni 17.08.2019.\nNUNS će učestvovati na sastanku vlasti i opozicije, ali samo na javnom delu 15.08.2019.\nLep gest dobrotvorna aukcija za pomoć koleginici!!\nNormalno je za očekivati da policija radi svoj posao kako treba,to ovde nije slučaj!!\nDa da to se vec zaboravilo koliko se da primetiti. Doduse da je u pitanju neko sa onog ruznog pinka o tome bi se licno betmen iz Feketica pobrinuo.


SJEDNICE Vlada FBiH razmatrala informaciju\nInvestitor je saglasan da odobri produženje roka za dovršetak svih radova do 31. oktobra 2019. godine, navedeno je u informaciji\nM. R. S. / Avaz.ba 12.09.2019\nSJEDNICE "Ceste" o prijevoju Karaula i tunelu Vranduk: Gužve zbog putničkih auta, tražena produženja roka\nGužve pred tunelom Vrandum izazvale ogorčenje\nVlada FBiH danas je razmatrala informaciju Javnog preduzeća „Ceste FBiH“ o radovima na prijevoju Karaula te rekonstrukciji tunela Vranduk, koja je izazvala ogorčenje vozača i pripreme tužbi neki poslodavaca.\nPrema ovoj informaciji, izvođač radova na izgradnji dionice ceste na prijevoju Karaula tražio je ponovo produženje roka za završetak izgradnje, i to do 30. septembra, a inžinjer koji je pregledao taj prijedlog procijenio je da ni to neće biti dovoljno i da je realni rok za završetak radova 31. oktobar.\n- Investitor je saglasan da odobri produženje roka za dovršetak svih radova do 31. oktobra 2019. godine – dio je informacije.\nKada je riječ o tunelu Vranduk, iz „Cesta FBiH“ između ostalog krivi građane za velike gužve. Tvrde da je u okviru projekta rekonstrukcije urađen projekt odvijanja saobraćaja. Projekt je predviđao da se prvih 12 mjeseci radova promet iz Zenice prema Doboju odvija kroz tunel jednom trakom, a iz Doboja prema Zenici preusmjeri regionalnom cestom R445 Nemila - Banlozi - Zenica.\n- U drugoj fazi, od četiri mjeseca, bila je predviđena potpuna obustava prometa kroz tunel, pa bi promet od Zenice do Doboja bio preusmjeren na lokalnu cestu kroz Koprivnu. „Ceste FBiH“ su pripremile projekt sanacije ceste R445, nakon čega je putnički promet trebao u potpunosti biti preusmjeren na ovu cestu, dok bi teretna vozila bila naizmjenično puštana jednom trakom kroz tunel. Međutim, na terenu je vidljivo da veliki broj putničkih vozila, također, prolazi kroz tunel, što stvara velike gužve – navode iz ''Cesta''.\nU informaciji ističu i da je planirano da građevinski radovi u glavnoj tunelskoj cijevi budu završeni do kraja oktobra 2019. godine, kada bi u dnevnom intervalu promet bio normaliziran u obje trake tunela tokom dana. Istovremeno bi u trećoj smjeni od 22 do 6 sati jedna traka bi bila korištena za montažu opreme, a druga za naizmjenično propuštanje.\n30.08.2019 u 16:48


52 pregleda\t34 komentar(a)\nDemokratski front Bijelo Polje, Foto: Beća Čoković\n05.09.2012. 20:44h Ažurirano: 05.09.2012. 20:44h\nPredsjednik Demokratskog fronta Miodrag Lekić kazao je da su u izbornom programu tog opozicionog saveza u prvom planu na ekonomija i socijalna pitanja, pa onda državna politika.\nNa sastanku funkcionera DF sa partijskim aktivistima odražnom u velikoj sali Skupštine opštine Bijelo Polje, Lekić je da su u programu prednost dobila životna pitanja, dok je državna politika zasupljena u mjeri u kojoj se može uticati na boljitak društva.\n"Mi nemamo opsesiju osvajanja vlasti, već pokušavamo da se ponudimo kao jedna ozbiljna i zrela alternativa,da uradimo nešto da život u Crnoj Gori bude bolji jer znamo da je građanima loše. I u materijalnom smislu i sistemima vrijednosti", rekao je Lekić.\nOn je naglasio da treba raditi na dekriminalizaciji društva, prepoznavanju pravih vrijednosti, unutrašnjoj koheziji, uspostavljanju pravne države, "oslobađanju" pravosuđa i tužilaštva.\nNa skupu su govorili i Milan Knežević, Janko Vučinić, Jelisaveta Kalezić, Vojo Vuletić i Ognjen Jovović\n"Da Crna Gora bude država svih nas , da vlada jednakost i prosperitet, kao i demokratija".\nLider Nove Andrija Mandić kazao je da će aktivisti Fronta, sve do velikog mitinga koji će se 4. oktobra organizovati u Bijelom Polju, širiti istinu o programu ovog saveza.\n"Program su pisale najumnije glave Crne Gore , ljudi koji nijesu korumpirani i koji se nijesu prodali", rekao je Mandić koji je kazao da na izbore žele da izađu bez podjela karakterističnih za Crnu Goru.\nOn je rekao da je ponosan i srećan što DF predvodi Miodrag Lekić.\n"Crnoj Gori je potreban skroman čovjek i intelektualac, sa vizijom kuda ovaj brod, koji je doveden na ivicu provalije, treba da ide", naglasio je lider Nove.\nPredsjednik PzP Nebojša Medojević istakao je da po Crnoj Gori treba širiti duh nauke, struke i povjerenja.\n"Moramo da se vratimo proizvodnji, investicijama, štednji, domaćinskom poslovanju i proizvodnji proizvoda za izvoz. Sve ono suprotno što je radio DPS za ovih 20 godina , koji su uspjeli samo sebe da obogate i da privredu unište.”,kazao je Medojević\nOn je rekao da DF okuplja najkvalitetniju ekipu ljudi u Crnoj Gori koji su spremni da preuzmu odgovornost da Crna Gora postane prosperitetna zemlja:\n"Ne preko noći. Ne možemo trčati kao Husein Boltm ali ćemo ići brzo kolimo budemo mogli. Kad se promijeni vlast, više nema straha od bilo koga. Bićemo pravna i demokratska država".\nNa skupu su govorili i Milan Knežević, Janko Vučinić, Jelisaveta Kalezić, Vojo Vuletić i Ognjen Jovović.\n17.09. 16:11 h\t346\t74827\n17.09. 19:46 h\t926\t56973\n17.09. 17:40 h\t431\t53091\n18.09. 08:02 h\t92\t36212\n18.09. 10:02 h\t504\t32908


Karijere | C&A Srbija\nMnoge prilike za vaše talente\nC&A spaja tradicije sa vizijama\nC&A je uprkos svojoj veličini ostalo porodično preduzeće. To svaki od 31.000 nameštenika oseća svakodnevno, jer je naša kultura preduzeća obeležena kao i u vreme osnivača firme pre 170 godina ferplejom, otvorenošću, jednakošću prilika i uzajamnim poverenjem. Mi smo uvereni da je to jedan od razloga uspeha firme C&A. Zbog svoje veličine, naše internacionalne usmerenosti i dinamičnim tržištem motivisanim nameštenicima nudimo mnogobrojne mogućnosti da unesu svoje lične prednosti u naše preduzeće. A pošto se C&A i nadalje nalazi u ekspanziji, mi smo uvek u potrazi za novim talentima i iskusnim snagama.\nSamo zajednički smo jaki\nSamoodgovornost i timski rad kod C&A se pišu velikim slovima\nNijedno preduzeće veličine C&A ne bi moglo efikasno da radi, kad bi se sastojalo samo od individualnih boraca. Mi trebamo timski orijentisane nameštenike, koji se zalažu zajednički za jedan cilj, naime za uspeh preduzeća. Da istaknemo efikasnost i zadovoljstvo naših nameštenika, poveravamo našim nameštenicima što veću samostalnu odgovornost u njihovim područjima.\nA dobar rad se naravno i nagrađuje. Zato je C&A uveo bonusni sistem koji važi u celoj Evropi, a koji prevazilazi granice pojedinih odelenja i koji se isplati za sve nameštenike na jednak način. Ciljevi za bonus se utvrđuju za svaku pojedinu filijalu i mogu da se postignu na realan i jasan način. Na nivou rukovodioca postoji varijabilan bonus, zavisan o uspehu.\nPuno zalaganje za dobru radnu klimu\nKod C&A postoje mnogi načini za rešavanje konflikta\nKao i u svakom drugom preduzeću nemoguće je izbeći nesuglasice između pojedinih nameštenika ili između nameštenika i rukovodioca. Zato je C&A uspostavila dobro funkcionišući menadžment pritužbi. Svaki nameštenik, koji se oseća diskriminisano, ometano ili povređeno, može da se obrati članu rukovodstva – po želji i u pratnji nekog od svojih kolega. C&A se sem toga pridržava svih zakonskih zahteva kako bi se nameštenici mogli priključiti nnekoj organizaciji koja zastupa interese radnika. Ferplej i uzajamno poverenje su fundamentalni aspekti našeg delovanja. Da bi se to obezbedilo kod C&A postoji i fer plej kanal, preko kojeg se dotična lica mogu direktno obratiti specijalno za tu svrhu imenovanom povereniku.\nViše o našim lokalitetima\nNaš najveći kapital: naši nameštenici\nKarijera kod C&A započinje temeljitom obukom\nSvake godine stotine mladih ljudi prolaze kroz C&A u obučavanju za najrazličitija zanimanja. Svi apsolventi nakon toga imaju jednake šanse za dalje mere školovanja i mogućnosti napredovanja. Naš interni sistem obuke ide i dalje od onoga što zakonodavac zahteva od pojedinih zemalja. Tako se učenicima na raspolaganje stavlja kod C&A neki od iskusnih nameštenika. Osim toga postoje interni treneri, koji – zavisno od zadaće – ciljano predaju dodatna znanja. Teorija i praksa su pritom ujednačeni.


Pored trgovine, droge i korupcije, konačno saznajemo ko je ubio Aleksandrovog oca: Otkrivamo detalje nove sezone "Ubice moga oca"\nDugo čekana treća sezona naše jako popularne serije će krenuti sa emitovanjem od 1. novembra, a evo šta nas čeka..\nUbice moga ocafoto: Marina Lopičić\nNataša Drakulić, jedna od autora ove serije, otkriva da će publika dobiti kraj priče iz prethodnih sezona, kao i odgovore na pitanja ko je ubio Milicu, i ko je ubio Aleksandrovog oca. Isto tako kaže i da će se pojaviti novi likovi.\nNarodnjački hit koji će obeležiti treću sezonu, a čiju je muziku napisao Boban Petrović će se takođe pojaviti u seriji, ali je u tajnosti koji će pevač izvesti numeru.\nAutorka je oduševljena Ljubom Bandovićem, koji je praktično nosilac treće sezone, u ulozi šefa narkotika. Takođe je mnogo je srećna što će im se pridružiti dugo očekivani vanserijski glumac, Bojan Žirović.\nPosebno joj je drago zbog pojave Radoša Bajića, a pošto je kako kaže otvoren kasting za glumce i van Beograda, u ovoj sezoni pridružiće im se i Sanja Mikitišin, koja je prvakinja Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu, u ulozi žene udovice lekara koga su ubili.\nSmatra da će zvezde treće sezone biti mladi crnogoroski glumci sa Cetinjske akademije, a spominje i Jelenu Ćuruviju Đuricu, kojoj su u prvoj sezoni ubili muža.\nOd nje ovo nismo očekivali: Mirka Vasiljević u PROVOKATIVNOM IZDANJU pokazala čime raspolaže (FOTO)\n( glossy.rs/alo.rs )\nTAGOVI: Ubice mog ocaNova sezonaNataša DrakulićSerijaDugo čekano


Eurogol na kantonalnim terenima postao viralan djelo mladog Zvorničanina (VIDEO) - Zvornicki.ba\nEurogol na kantonalnim terenima postao viralan djelo mladog Zvorničanina (VIDEO)\nEurogol Amela Mujkića u dresu tima Sloga Tojšići proteklog vikenda postao je viralan na društvenim mrežama. U utakmici kantonale lige, Sloga iz Tojšića slavila je protiv tima Gornje Živinice, a najljepši trenutak utakmice je pogodak Mujkića.\nTim Sloga Tojšići lider je prvenstva Tuzlanskog kantona, a tim predvodi mladi Amel Mujkić iz Zvornika.\nPodsjećamo Mujkić je prošao sve selekcije FK Drina Zvornik, ali je nakon završetka juniorskog staža “pušten” iz Drine da se “snalazi”. Drinu je u međuvremenu “pojačalo” nekoliko polufudbalera koji nisu mogli igrati u većem rangu od regionalnih liga u Srbiji.\nNažalost Mujkić je samo jedan u nizu mladih fudbalera kojih se Drina odrekla. Sve to kako bi se doveli prosječni fudbaleri i poluprosječni fudbaleri koji će se boriti za opstanak u prvoligaškom društvu.\nStrašno November 17, 2020 At 8:43 pm\nE baš su vam objektivni stavovi u tekstu. Pogotovo ovo ispod videa.


Reforme i ostalo - Vladimir Gligorov - Peščanik\nOrdered chaos, Luis Fernandez\nČitam naslov „Sloven nije Nemac“, ne pesnički nego geopolitički; drugde čitam poduži napis gde se, implicitno, kaže „Drugosrbijanci su Hrvati“, ne geopolitički naravno, već kulturno; a opet na Peščaniku čitam da je „slobodno tržište utopija“, ne zbog tržišta, već zato što su moćni jači, dakle zato što je sloboda utopija, o pravdi i da ne govorimo. Društvena nauka je znači ništa, a u slučaju rasizma i druge nauke (gotovo svi koji pišu o geopolitici izgleda nemaju predstavu o rasističkoj osnovi te teorije). Odlično.\nKako stoji stvar sa srpskom stvarnošću? Kako sa neutopijskom privredom? Podaci o drugom i trećem kvartalu ove godine, koji su netom objavljeni, su veoma rđavi. Pad proizvodnje je u trećem kvartalu nastavljen ili ubrzan, u zavisnosti od toga sa kojim se prethodnim periodom, neposrednim ili prošlogodišnjim, poredi. Ove godine ministarstvo finansija očekuje pad proizvodnje od 2 odsto, a to izgleda čak optimistički kako vreme prolazi. Industrijska proizvodnja se smanjuje po višoj stopi; za očekivati je pad po stopi od više od 5 odsto za celu godinu. Što je najgore, počinje da se smanjuje i izvoz, koji je bio kakav-takav pokretač privrednog rasta. I zaista, na strani tražnje, smanjuje se sve: privatna i javna potrošnja, neto izvoz i ulaganja. Ovo poslednje gotovo za 8 odsto, u trećem kvartalu; no, ako se pogledaju podaci za poslednjih sedam kvartala, stopa rasta ulaganja je stalno negativna i gotovo uvek veoma negativna.\nŠta se može očekivati sledeće i narednih godina? Kako predstoji fiskalna konsolidacija, što će reći manja javna potrošnja i viši porezi (i nominalni, dakle više poreske stope, i realni, što će reći bolja naplata), to će delovati recesiono po oba osnova, manja potrošnja, veći troškovi preduzetnika. Privatna potrošnja će se smanjivati i zbog većeg poreskog tereta, zbog nižih dohodaka, a i zbog manjeg broja zaposlenih. Do ovoga poslednjeg mora da dođe ako se zaista uspostavi kakav-takav bilans uspeha u javnim preduzećima, što će reći uspostavi se kontrola nad troškovima i prihodima. Obično je to lakše postići privatizacijom, ali do sličnih posledica dolazi i ako se samo javni sektor odvoji od budžeta, dakle ako se ukinu svi vidovi subvencija. Koje pogotovo ne bi trebalo da se nude privatnicima, jer je onda nejasno čemu služi podsticaj sticanja profita, koji je naknada za rizik ulaganja. Garantovani profit u privatnoj, tržišnoj, slobodnoj čak, privredi, to je lišeno smisla.\nKada je reč o oporavku neto izvoza (razlika između izvoza i uvoza), to zavisi od reforme u energetskom sektoru, koja nije na vidiku, a onda i od ulaganja u proizvodnju za izvoz. Ove godine će izvoz u Rusiju, na koji se mnogo polagalo, biti manji nego prošle (uvoz će pak biti gotovo za upola veći), a nije preterano realno ni očekivanje da bi moglo da dođe do nekog naročitog povećanja ni sledećih godina. Neprestani pad ulaganja znači da se ne povećava ni proizvodnja za izvoz, a to bi trebalo da budu, pored hrane, industrijska roba i neke vrste intelektualnih usluga. Centralna banka je konačno, čini se, odlučila, prećutno, da ne stoji na putu depresijaciji kursa, što bi trebalo da utiče povoljno na izvoz u okviru već postojećih kapaciteta, ali i da podstakne ulaganja, pogotovo sada kada su troškovi kreditiranja, izvan Srbije, veoma niski. Naravno, bilo bi dobro i da slični uslovi kreditiranja postoje kod domaćih finansijskih ustanova, ali to najviše zavisi od stanja u bankama, zapravo od toga šta se dešava sa nenaplativnim potraživanjima, koja su veoma velika, prema pre svega preduzetnicima, mada i domaćinstva sve teže vraćaju dugove.\nČitam izjave, uglavnom iz novih i starih nacionalističkih stranaka, i na levici i na desnici, kako će stranci da pokupuju sve, pa će sva dobit da ode u inostranstvo. Mi ćemo da budemo najamni radnici stranih kapitalista i da kao kolonija izdržavamo strance. Naravno, prvo ti stranci treba da odvoje profit stečen, recimo, u njihovoj zemlji pa da ga ulože u našu, pa tek posle, ako ne nađu interes da nastave da ulažu kod nas, taj novostečeni profit ulože negde drugde, možda i kod svoje kuće (zanemarujem ovde to što multinacionalne kompanije nemaju kuću i što ne ulažu u svoje ili u naše, već u projekte). Valja tu nešto razumeti kada je reč o tom profitu: naime, novac koji se ulaže jeste već negde zarađen, pa bi, recimo, mogao da se čuva u nekoj veoma bezbednoj vrednosnici, dok ako se uloži u proizvodnju u sopstvenoj ili stranoj zemlji, ne samo da sticanje dobiti nije izvesno, već je neizvesno da će se uopšte sačuvati sam ulog. Sigurno se razmenjuje za rizično, i kod kuće, a naravno i kada se ulaže preko granice. Mogu, naravno, da se obezbede uslovi kakve ima Gasprom, pa rizika i nema, ali onda je nejasno na čemu se tačno zasniva pravo na profit, i zašto on ne bi bio u celini oporezovan. Dobro, kaže se, ali naši preduzetnici bi ulagali kod kuće, a ne bi profit iznosili napolje, a mi bi radili za nas, a ne za njih. Ako je to tačno, straha od stranih ulaganja nikako ne bi trebalo da bude, jer ih nikako ne bi ni bilo. Naravno, ako pogledamo ne samo strance koji su uložili kod nas, već i naše kapitaliste, videćemo da su ovi drugi veoma skloni da ulažu napolju. Zapravo, imajući u vidu koliko su naši preduzetnici zainteresovani za svakojaka ostrva, a i za zaradu u, recimo, Rusiji ili čak u Ukrajini (ne više), na mestu je pitanje zašto ti stranci uopšte ulažu, zapravo zašto su ulagali, u Srbiju? A da li su plate veće kada radimo za naše, a ne za njihove, to nije teško utvrditi.\nPredsednik vlade očekuje privredni rast već u 2016, a MMF tek od 2017. Zašto? Pominje se, za ovo prvo, obnavljanje proizvodnje u smederevskoj železari i još neka ulaganja u građevinarstvu i poljoprivredi. Važnija pretpostavka jeste da će do tada, dakle do 2017, biti sproveden trogodišnji program zaustavljanja rasta javnog duga (u odnosu na BDP, ne nominalno), a i finansijska konsolidacija u javnom sektoru, uz strukturne reforme, koje je tek potrebno definisati. Ako se nastavi sa korekcijom kursa, fleksibilnost naknada za rad u privatnom sektoru će biti od manjeg značaja, a ako se uspostavi nekakav red u zapošljavanju i platama u javnom sektoru, dalja kvantitativna kontrola zarada i broja zaposlenih ne bi ni bila potrebna, tako da bi ostalo još pitanje aktivne politike zapošljavanja kako bi se uspostavilo bolje tržište rada. Problem na koji sada ukazuje i MMF koji, ako sam dobro razumeo, ima nameru da predloži određena rešenja, jeste finansijska konsolidacija, koja bi trebalo da se sastoji od rešavanja nenaplativih potraživanja i od uklanjanja onoga što je Kornaj davno nazvao mekim budžetskim ograničenjem. A to su svi prijateljski odnosi ne samo između budžeta i preduzeća u javnom vlasništvu, već i budžeta i privatnih preduzeća, a posebno između državnih banaka i privatnih preduzetnika.\nI sada, ako dobro razumem ministra finansija, strategija je da zaposleni i penzioneri ulože deo svojih dohodaka, prinudno doduše, kako bi se reformisali odnosi između državnog i korporativnih budžeta, a i da se dovedu u red i druge tržišne ustanove, pa će im se primanja povećavati u skladu sa obnovljenim privrednim rastom. Koji, taj privredni rast, zavisi pre svega od ulaganja, jer se potrošnja, jasno je, neće povećavati. Zašto, može se postaviti pitanje, ne bi budžet bio finansiran dodatnim zaduživanjem, ako se zaista očekuje oporavak pošto se reforme sprovedu, recimo i tako što bi se zaposlenima i penzionerima izdale obveznice u visini smanjenja plata i penzija, kojima bi mogli da se plaćaju porezi, pa bi ih i banke primale, recimo kao otplatu duga ili zalogu? To bi dodatno prisiljavalo vlasti da zaista i sprovedu te strukturne reforme, a ne bi moralo da utiče negativno ni na potrošnju niti na ulaganja, ali bi svakako povećalo cenu odlaganja reformi, odlaganja uklanjanja tog mekog budžetskog ograničenja.\nOvako kako je zamišljena strategija fiskalne i finansijske konsolidacije, rizik da se ne samo ne preduzmu reforme, nego i da se ne sprovede nameravana štednja na platama i penzijama je popriličan (mada manji kada je reč o penzijama). Uspeh, koliko sam u stanju da vidim, zavisi od oporavka malih i srednjih preduzeća i od stranih ulaganja u bankrotirani sektor većih preduzeća, privatnih i javnih. Ovo prvo je teško izvodivo ako se smanjuje tražnja i povećava efektivni poreski teret, a ovo drugo zavisi od zainteresovanosti stranih investitora.\nTu je sada problem politička i institucionalna neizvesnost. Ideja je, inicijalno, bila da se obeća stabilnost odlukom o pristupanju Evropskoj uniji, a za nadati se je da je to i ostala. No, onda je došla parada priređena Putinu, uz učešće ruskih aviona, posle svega onoga što se događalo u Ukrajini tokom leta, uz obaranje putničkog aviona i intervenciju ruske vojske. Da bi usledile potpuno nepotrebne svađe sa susedima, koje su uz to i sasvim besciljne. Srbiji nije potrebna zaintersovanost za stanje u zemlji stranih političara i svakako ne onih koji se bave bezbednošću, već onih koji bi da presele neka svoja ulaganja u Srbiju, jer ne brinu o tome hoće li se sutra potpuno preokrenuti politička strategija, kao što se čuje od pojedinih iz vlade, i koji ne računaju da naplate subvenciju ili neku drugu pogodnost. Takođe, potrebna joj je regionalna strategija, jer postoji zainteresovanost u Evropskoj uniji, ali i izvan nje, za regionalne projekte u infrastrukturi, a to bi pogodovalo i industrijskom razvoju. Sada je ponovo potrebno sve uveravati i razuveravati, a pre toga bi trebalo odustati od svakojakih teorija zavera, jer to samo izaziva čuđenje i osećaj neprijatnosti, a ima, bojim se da će se uskoro videti, veoma malu propagandnu vrednost.\nKljučni problem jeste u izboru strategije. Jasno je da se ništa, a to znači ni fiskalna konsolidacija, ne može ostvariti ako se ne reformiše javni sektor i finansijski ne konsoliduje korporativni sektor, kako bi se pokrenula ulaganja i ubrzao privredni rast. Takođe, kako je kurs bar zvanično fleksibilan, iako centralna banka češće govori o stabilnom kursu, smanjenje plata i penzija nije neophodno, pogotovo sada kada je inflacija bliska nuli, što ne znači da nije neophodna penzijska reforma i reforma zarada koje se isplaćuju iz budžeta. Takođe, potrebna je poreska reforma koja je podsticajna za mala i srednja preduzeća i za preduzetnišvo uopšte. Nešto je, takođe, veoma pogrešno kada su kamate par puta veće, realno, od onih u razvijenom svetu, što naravno ne čini samo javni, već i sve privatne bilanse neodrživim. Problem sa najavljenom strategijom reformi je u tome što će delovati recesiono bar u periodu od tri godine, i ne zato što će se uvoditi ključne promene, već zato što će osiromašiti stanovništvo, što će povećati cenu tih promena, pa je rizik da neće biti sprovedene veći nego što je potrebno. Pretpostavljam da je MMF svestan tih rizika i da će više insistirati na reformama nego na stezanju kaiša, ali to ostaje da se vidi kada se program objavi i kada bude poznata trogodišnja fiskalna strategija.\nJavnosti, jednom njenom delu u svakom slučaju, je zanimljivija tema o raspadu Druge Srbije, jer je umro Srđa Popović, a on je, opet, pred smrt zaveo svoje sledbenike na pogrešan put, što je doduše, podsećaju nas njegovi nekadašnji saradnici, činio i ranije. To ranije je zapravo bio njegov ključni, ja bih rekao, patriotski doprinos, dakle doprinos iz osećanja dužnosti prema zajednici. On se sastoji u upozorenju koje bih ja ovako formulisao:\nOnaj koji ulazi u rat može taj rat i da izgubi, a ako se odlučuje na nepravedan rat, onda bi i trebalo da ga izgubi.\nSada, može neko da kaže da kako Srbi nisu Hrvati ili Bošnjaci, onda imaju legitimne teritorijalne pretenzije prema Hrvatskoj ili Bosni i Hercegovini, pa je, geopolitički dakle, opravdano da bombarduju Dubrovnik ili Sarajevo. Kao što je Putin u pravu da traži teritorijalno zaokruženje slovenskog sveta (da ga razgraniči od germanskog ili zapadnog ili američkog čak?). Ni jedno niti drugo pravo ne postoje, nezavisno od toga da li je neko građanin Srbije ili Rusije. Bolje je te ratove izgubiti i te geopolitičke ciljeve ne ostvariti. To bi trebalo da je drugosrbijansko, srpsko, ili uostalom hrvatsko, ili još više kosmopolitsko, stanovište, pa čak i državotvorno ili nacionalno stanovište, ako se poštuju granice. To je ključni doprinos Srđe Popovića Drugoj Srbiji, drugo su različita mišljenja.\nDodatak o nafti\nMrzi me da pišem nezavisan napis, pa nešto ne sasvim drugu temu. Dživa Mitrović piše nadugačko o ceni nafte, ali koliko sam bar ja u stanju da razumem, ne zna zašto ona pada. Bojim se da je konfuzan zbog toga što ne pristupa promeni cene sa ekonomske tačke gledišta. Ne mora neko tržište da bude savršeno pa da na cenu pre svega utiču ponuda i tražnja. U ovom slučaju, pre svega očekivana ponuda i tražnja.\nUzmimo da je u dužem periodu cena nafte visoka, viša nego u nekom prethodnom periodu, usled rasta tražnje; za očekivati je da se dogode dve stvari: da postanu profitabilni i neefikasniji proizvođači, oni koji imaju više troškove, ili da dođe do tehnoloških inovacija, koje mogu da smanje troškove proizvodnje. Ukoliko je reč samo o prvom, pad cene, recimo usled očekivanja da tražnja neće rasti, ukloniće sa tržišta manje efikasna preduzeća. Ukoliko je, međutim, reč o drugom, a tu bi trebalo uzeti u obzir i supstitute, dakle druge izvore energije, onda će se pad cene održati i kada se obnovi tražnja, a do toga će doći delimično i zato što je cena nafte niža, a manje efikasni proizvođači će trajno napustiti tržište. Utiče li na ta tržišna kretanja i sve ostalo? Utiče. Ali sve to drugo ne objašnjava, a promene u ponudi i tražnji da.\nKoliko sam u stanju da vidim, u ovom času su od većeg značaja promene na strani ponude, što sugeriše duži period realno niže cene nafte. Je li to dobro ili loše? Rasprostranjeno je mišljenje, da odgovoru tako pristupim, da je Putin spasao Rusiju, koju je Jeljcin doveo do rasula. Doduše, devedesetih godina je cena nafte bila oko 10 dolara (po jedinici relevantnoj za Rusiju), da bi se povećavala u vreme Putinove vladavine, te da bi pred samu krizu prešla 140 dolara; realno, kada se uzme u obzir inflacija, to je uvećanje od nekoliko puta. Koliko je, dakle, Jeljcin bio pijan, a Putin trezan videćemo ako se niske cene nafte ustale. Teško je reći da su i jedan i drugi učinili mnogo na tome da Rusija ne zavisi gotovo isključivo od izvoza nafte, gasa, sirovina, i plemenitih metala.\nDakle, kada bi da se objasni promena cene, bilo koje, valja najpre razumeti tržište na kojem se formira. Mi ne znamo dovoljno o tome kako funkcioniše naftni oligopol, ali nije isključeno da se raslojava, što je sve dobro: više će zavisiti od tržišta, manje će zarađivati naftne kompanije i autokratski režimi, a manji će im biti i politički značaj. Ukoliko bi se evropske i američke vlasti dodatno posvetile alternativnim izvorima energije (što je za ove druge neizvesno), kako niske cene ne bi povećale zavisnost od nafte, to bi bilo još bolje.\nSva ta politička i geopolitička nagađanja ne objašnjavaju, a i ne koriste, pogotovo ne u Evropi. Ne treba nam da znamo ono što i inače ništa ne znači, a to je da Sloven nije Nemac i da Srbin nije Hrvat. Nije nam potrebno da uvažavamo bilo čije geopolitičke interese. I uopšte nam nije potrebno razumevanje za bilo čiju agresivnost.


Gettenau-Bingenheim Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nKūkh-e Ḩasan Kordeh\nGettenau-Bingenheim Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Hauptstr. 4\nPoÅ¡tanski kod: 61209\nStil hotela KURHAUS HOTEL je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici KURSTRASSE 2 sa pozicijom jugozapad za grad Bad SalzhauNastavaksen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Sakrijte\nNa 3 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Kurstraße 27, a pozicija mu je istok za grad Bad Salzhausen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu NastavakHotel Pension Wiesenau pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Sakrijte\nNalazi se u ulici Roland-Krug-Strasse 15, pozicija mu je istok za grad Bad Salzhausen, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.Hotel ima 58 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa 1 Double RNastavakoom excl. breakfast. Cene najjeftinijih soba u hotelu Vdk - Hotel Haus am Landgrafenteich kreću se od 4 732 dinar - Srbija . Stil hotela Vdk - Hotel Haus am Landgrafenteich je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Samo za nepušače, Satelitska televizija. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca XW.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nRanstadt Bahnhof, Bad Salzhausen infos\nWölfersheim-Södel Bahnhof, Wölfersheim infos


Lavrov našao nekoliko minuta i za Kisindžera (foto) - Sputnjik Srbija\nLavrov našao nekoliko minuta i za Kisindžera (foto)\n20:05 27.09.2018 (osveženo 20:16 27.09.2018) Preuzmite kraći link\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov je tokom posete Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija među mnogobrojnim sastancima uspeo da nađe malo vremena i za barda američke diplomatije Henrija Kisindžera, legendarnog državnog sekretara SAD. O čemu su razgovarali, ostaje nepoznanica.\nRussian Foreign Minister Sergey Lavrov met with former #US Secretary of State Henry Kissinger on the sidelines of #UNGA73 | Ministr inostrannыh del Rossii S.V.Lavrov vstretilsя s bыvšim Gossekretarem SŠA G.Kissindžerom «na polяh» 73-eй sessii Genassamblei #OON v Nью-Йorke | #UNGA pic.twitter.com/JwaXzaHIsL\n— MFA Russia 🇷🇺 (@mfa_russia) September 27, 2018


NOVAK REŠIO DA PROGOVORI O ODNOSU SA OCEM: Evo šta je Đoković rekao o Srđanu | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.04.2021. • 18:16 Srbija Danas\nSrpski as rutinski izašao na kraj sa Italijanom.\nNovak Đoković je posle dva meseca izašao na teren, i odmah pobedio Janika Sinera iz Italije u 2. kolu Mastersa u Monte Karlu.\nNOLE BLISTA ZBOG PRVOG TRIJUMFA NA ŠLJACI: Našao sam se pred VELIKIM izazovom!\nNajbolji teniser sveta je po završetku duela sa Sinerom odgovarao na pitanja vezana u vezi sa ovim mečom, ali i ona koja nisu imala dodirne tačke sa okršajem protiv "novog Đokovića".\nJedno od takvih bilo je o odnosu sa njegovim ocem Srđanom Đokovićem, koji je često u javnosti kritikovao Švajcarca Rodžera Federera. Novinari su pitali Novaka da li mu smetaju takvi Srđanovi istupi u javnosti.\n- Volim svog oca. Uvek mi je pružao veliku podršku, pogotovo na početku karijere. Ali ne mogu da utičem na ono što on priča. Svako je slobodan da kaže šta misli. Moram to da prihvatim i poštujem. Moj otac je strastven čovek, voli me i brani me. Znam da to radi sa najboljim namerama. Možda svi radimo ili pričamo nešto zbog čega drugi mogu da se uvrede. Ali biću uz oca uvek, mi smo porodica. Pokušaću da ga zaštitim. Mada ne mogu da kažem da sam saglasan sa svime što kaže - rekao je Novak Đoković.\nNovak Đoković Srđan Đoković Masters Monte Karlo Janik Siner Danijel Evans


Kineski mediji upozoravaju: Rusija i Kina su mnogo jače nego što je nekada bio „Varšavski savez“ - Sputnjik Srbija\n08:38 23 Jun 2021\n16:04 09.05.2021 (osveženo 16:37 09.05.2021) Preuzmite kraći link\nList podseća da nova administracija u Vašingtonu pokušava da okrene protiv Kine, ne samo Amerikance, već i zapadno društvo, i doprinosi rastu žarišta sukoba u svetu.\n„SAD pokušavaju da formiraju fundamentalnu opoziciju svetskim trendovima, uz pomoć koje će moći nasilno da organizuju svetski poredak u kojem dominiraju zapadne države, bez Kine i Rusije“, pišu mediji.\nMeđutim, Kinezi savetuju Vašingtonu „da ne igra stratešku igru sa vatrom“ i upozoravaju da su današnje snaga Rusije i Kine mnogo veće od onih koje je nekada imao „Varšavski savez“.\nMoskva i Peking trenutno poštuju strateška ograničenja, ali, ako neka država poželi da im se suprotstavi, na podsticaj SAD, pretrpeće katastrofu.\n„Strateško jedinstvo Kine i Rusije će, pre svega, biti usmereno protiv hegemonije Amerikanaca. Druge snage ne treba da se zanose i misle da će im SAD uvek čuvati leđa“, objašnjavaju autori teksta.\nU vezi s tim, oni pozivaju da se pokuša maksimalno izbalansirati odnose Pekinga i Vašingtona, i krenuti ka smanjenju konfrontacije sa Rusijom.