14.05.2020. u 22:13\nAgencija "Sputnjik" i beogradski list "Kurir" skandaloznim su nazvali sat hrvatskog jezika emitiran na Radio televiziji Vojvodine (RTV), jer "djecu uči da se (hrvatski) najpravilnije govorilo u Neovisnoj državi Hrvatskoj (NDH)".\nOd udžbenika su se ogradili zavod i pokrajinsko tajništvo za obrazovanje, a televizija je priopćila da je sat hrvatskog jezika "s pravom izazvao gnjev javnosti, u dijelu u kome se spominje povijest hrvatskog jezika u vrijeme NDH".\n"Ovako kako se interpretira - nije se učilo, ne uči se, niti će se učiti u nastavi na hrvatskom u Srbiji! Činjenice govore nešto sasvim drugo! Tražimo zaštitu države od medijskog linča! Očekujemo osudu zloupotrebe medijskih sloboda protiv Hrvata u Srbiji!", napisao je na Twitteru predsjednik Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV) Tomislav Žigmanov.\nhttps://t.co/Q7s5IHyE8o Ovako kako se interpretira se nije učilo, ne uči se, niti će se učiti u nastavi na hrvatskom u Srbiji! Činjenice govore nešto sasvim drugo! Tražimo zaštitu države od medijskog linča! Očekujemo osudu zloupotrebe medijskih sloboda protiv Hrvata u Srbiji!\n— Tomislav (@tomezig) May 14, 2020\nndh, tomislav žigmanov, udžbenik za hrvatski jezik, vojvodina,


Najveći svetski igrači menjaju stavove o Kosovu: Ništa još nije gotovo? | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tNajveći svetski igrači menjaju stavove o Kosovu: Ništa još nije gotovo?\nSvetske sile odnedavno polako menjaju stav kada je reč o rešavanju kosovskog problema, a i te kako je primetno da se oko ovog pitanja još uvek lome koplja, ocenjuju sagovornici Kurira!\nKako ističu, rešavanje tog problema, uprkos očekivanjima, nije okončano, što potvrđuje i mekši stav SAD, za koje Kosovo više nije zatvoren slučaj, dok se i Francuska odskora zalaže za pronalaženje kompromisnog rešenja.\nMakron i Vučić – foto: Tanjug/Dragan Kujundžić\nIstovremeno, nemačka kancelarka Angela Merkel ponovila je da nema promene granica na Balkanu, dok Rusija i Kina dosledno poštuju teritorijalni integritet i suverenitet Srbije, a Rezoluciju 1244 smatraju pravnim osnovom za rešavanje kosovske krize i protive se učlanjenju Kosova u UN i ostale međunarodne institucije.\nPredsednik Kine – foto: EPA\nSituacija u svetu prema pitanju KiM se menja jer je, kako primećuje politički analitičar Dragomir Anđelković, sve manja podrška Prištini iz centara moći.\n– Francuska ima više razumevanja, iako nije načinila radikalan korak. SAD, preciznije ljudi oko Trampa, nisu zainteresovane za pitanje KiM, drže se po strani, što otvara prostor Beogradu da jačanjem kontakta dobije jaču podršku. Za sada su spremni da nas puste da se dogovorimo s Albancima. Možda u takvim uslovima dođe do evolucije u stavovima i prištinske političke elite, pa prihvati sporazum – priča Anđelković i dodaje da Kina i Rusija dosledno podržavaju Beograd:\n– Do radikalnog zaokreta Berlina neće doći. Ali bi rešavanje kosovskog problema možda trebalo prebaciti na sledeću godinu zbog izbora u Evropskom parlamentu.\nKosovo neuspešan projekat\nDiplomata Zoran Milivojević podseća da je Srbija dugo optuživana da neće da se izjasni šta hoće u vezi sa KiM, a sad kada se predsednik Aleksandar Vučić pojavio sa inicijativom da to zaista reši, pokazalo se da kosovsko pitanje nije završeno, te da su se međunarodne okolnosti promenile i da na Zapadu ne postoji jedinstvo stavova:\n– Merkelova ne govori u ime EU, ima pet zemalja koje nezavisnost ne priznaju, niti će. Vidi se da argumenti Srbije imaju težinu i proizvode neke efekte. Kad sve to pogledamo, cela ova stvar ne da nije završena, nego ne može da se prelomi preko kolena. Ta država kao projekat nije uspela. Kada smo se mi pojavili sa inicijativom koja ima smisla, pokazale su se sve slabosti teze da je Kosovo poseban slučaj.\n(Kurir.rs/ Biljana Bojić)\nStavovi svetskih sila o KiM\nNaš stav je tradicionalan i dosledan. Rusija će podržati svaki predlog koji Srbija iznese za rešenje kosovskometohijskog problema. Naš pristup ovoj problematici je ozbiljan i zasnovan na međunarodnom pravu, poštovanju suvereniteta i unutrašnjeg zakonodavstva Srbije.\n(Marija Zaharova, portparolka ministarstva spoljnih poslova)\nVašington će se o eventualnom sporazumu Beograda i Prištine izjasniti tek kada ga bude video, ali je spreman da pomogne i jednoj i drugoj strani. Rešavanje problema Kosova traži hrabre lidere i spremnost na kreativna rešenja. Američka ruka je pružena Srbiji, a na Srbiji je da je prihvati.\n(Kajl Skat, američki ambasador u Srbiji)\nNema promena granica na zapadnom Balkanu, to se izgleda mora svaki put ponavljati.\n(Angela Merkel, kancelarka)\nPariz će pomoći Srbiji u rešavanju najosetljivijih pitanja na putu ka Evropskoj uniji.\n(Emanuel Makron, predsednik)\nKada je reč o pitanju Kosova, to se odnosi na suverenitet, teritorijalni integritet Srbije, to je najvažnije pitanje za jednu zemlju, vladu i narod. Za ovakvo veliko pitanje nikako se ne sme dozvoliti da se reši samo za nekoliko meseci. Normalno, ukoliko se Beograd i Priština za 10 dana dogovore, podržavam, pozdravljam. Kina je čekala skoro 100 godina i rešila pitanje Hongkonga tek 1997, kada je vraćen matici, a takođe i Makao.\n(Li Mančang, kineski ambasador Kine u Srbiji)\nNema dokaza da SAD žele podelu\nDanijel Server, ekspert za balkanska pitanja i profesor Univerziteta „Džon Hopkins“ u Vašingtonu, izjavio je da nema jasnih dokaza o tome da SAD podržavaju ideju podele Kosova, o čemu kosovski i srpski zvaničnici sve češće otvoreno govore.\n– Ana Brnabić i Ivica Dačić bili su u Vašingtonu i forsirali tu ideju i u kontaktima s ljudima bliskim američkom predsedniku Trampu. Amerikanci su rekli: „Okej, slušaćemo šta imate da kažete, sa kakvim idejama ste došli“. Zaista ne mislim da su Amerikanci imali nameru da potvrde ispravnost takvog koncepta. Jedino što su učinili jeste da saslušaju. To je nadalje na Balkanu interpretirano kao podrška. Nisam uočio prisustvo podrške u Vašingtonu za konkretnu ideju podele Kosova. I verujem da će Amerikanci na kraju reći veoma jasno „ne“ – ocenio je Server i istakao da bez nemačke podrške ideja korekcije granica i zamene teritorije jednostavno ne može biti realizovana.\nSrbi sa KiM pisali predsedniku\nNe odustati od borbe za nas\nPredsedniku Srbije Aleksandru Vučiću svih 10 gradonačelnika opština sa srpskom većinom na KiM uputilo je otvoreno pismo s molbom da ne odustaje od borbe za pravedno, kompromisno i održivo rešenje za Kosovo i porukom da bi odustajanje od te borbe bio najveći istorijski poraz srpskog naroda u novijoj istoriji i ujedno najveća pobeda njegovih neprijatelja i njihovih domaćih poltrona.\n– Posle mnogo godina nismo sami, Srbi na severu nisu uzalud branili svaki pedalj od najezde ekstremista, a Srbi na jugu nisu uzalud hrabro opstali na ovim prostorima – naveli su oni.\nU pismu se apeluje na predsednika da ne odustaje od misije spasavanja severa Kosova i Metohije i svega što se spasti može iz kandži Prištine, a što, kako navode, predlažu Jeremić, Đilas, Janjić, Trajkovići i ostali miljenici i poltroni stranih ambasada.\nAlbanciAleksandar VučićAmerikaAngela MerkelgranicaKosovoSRBIJA


U Srbiji su se u prethodnom periodu, prema nekim procenama, hiljade hektara poljoprivrednog zemljišta obrađivale nelegalno, odnosno bez zakupa ili nekog drugog pravnog okvira. Kada je krajem prošle godine usvojen Zakon o poljoprivrednom zemljištu, resorno ministarstvo je najavilo oštru borbu protiv uzurpatora državnog zemljišta. Najveće zamerke poljoprivrednika na ovaj zakon su te što on omogućava da jedan investitor može da uzme u zakup čak 30 odsto državnog zemljišta u jednoj katastarskoj opštini.\nPoljoprivrednici su učestvovali u izradi Zakona o poljoprivrednom zemljištu i od njega su mnogo očekivali. Ipak, ni pre njegovog usvajanja, ni danas, nisu zadovoljni onim što se, na kraju, u tom dokumentu našlo.\n“Najviše smo imali problema sa članom 64. koji omogućuje da na osnovu investicija jedan investitor može da uzme 30 odsto zemljišta u jednoj katastarskoj opštini. Po nama je to uništavanje poljoprivrednika, jer mi gubimo svoja radna mesta. Ti investitori neće zaposliti toliko ljudi koliko trenutno ima nas zaposlenih na obradi tog zemljišta”, kaže Dragan Kleut, predsednik Udruženja poljoprivrednika iz Stajićeva.\nUz to, problem je i što se i pored postojanja zakona oblast poljoprivrede i dalje uređuje podzakonskim aktima.\n“Zakon koji je donet je kasnije uredbama Vlade Srbije totalno obesmišljen. Mi nemamo nikakvu zaštitu što se tiče velikih vlasnika poljoprivrednog zemljišta i njihovih farmi. Oni i dan danas imaju pravo da uzimaju u zakup zemljište po pravu prečeg zakupa po uslovnom grlu. Po zakonu uslov je da je grlo teško najmanje 550 kilograma da bi vlasnik dobio jedan hektar. U zakonu je pisalo da će im se zemljište koje imaju u vlasništvu odbijati od tog prvenstva prečeg zakupa po uslovnom grlu. To se nije desilo ove godine, a bojim se da se neće desiti ni sledeće godine”, objašnjava Kleut.\n“Zbog velikih investitora, osim ratara bez zemlje će ostati i lokalni stočari, jer će se njima oduzeti ono što imaju u svojim katastarskim opštinama. Veliki problem oko tog prava prečeg zakupa kod stočara prave živinari. Za 10 hiljada pilića dobijaće 70 hektara. Oni rade uslužni tov. Uslužni tov znači da se dobijaju pile, hrana, veterinarska zaštita, a tvoje je samo da to pile uhraniš i isporučiš. Sada im se daje pravo prečeg zakupa koje oni ostvaruju na osnovu uzgoja pilića, a onda oni to državno zemljište daju u podzakup drugima. To je teško dokazivo, ali mi znamo da se to radi. Bolje da nisu ni donosili ovaj Zakon o poljoprivrednom zemljištu, nego što je donet, jer iako je trebalo da poboljša položaj malih i srednjih poljoprivrednika samo ga je pogoršao”, dodaje Predrag Arsić iz Udruženja poljoprivrednika iz Srpskog Itebeja.\nPoljoprivrednici kažu i da se zakon ne primenjuje u celosti.\n“Kod nas je prvo bio raspisan konkurs za dokazivanje prava prečeg zakupa po onom starom zakonu. Posle nedelju dana su izdali drugi javni poziv gde su za dokazivanje prava prečeg zakupa farme morale da ispune one najstrože odredbe kada je reč o fitosanitarnim uslovima, po kojima možda niko i ne bi ostvario to pravo. Posle nedelju dana je došao i treći dopis po kojem su ti uslovi ublaženi, gde vi malterne možete da imate slobodne svinje ili obične obore, potrebno je samo da stavite markice za obeležavanje svinjama i ispunjavate uslov za dobijanje zemljišta po pravu prečeg zakupa”, objašnjava Arsić.\n“Zakon o poljoprivrednom zemljištu se primenjuje parcijalno jer su i dalje na snazi neke odredbe prethodnog zakona, a i donose se neke uredbe kojima uređuju tu oblast. Imamo situaciju da je bivša ministarka rekla da su uzurpirane hiljade hektara državnog zemljišta. Od te izjave je prošlo više od 6 meseci, a nismo videli da je uhvaćen ni jedan uzurpator. Čak je doneta i uredba da uzurpatori mogu da se legalizuju i da plate manju cenu zakupa od one koju mi legano plaćamo na licitaciji”, kaže Kleut.\nKoliko je državne zemlje uzurpirano još se ne zna\nU resornom ministarstvu kažu da utvrditi ko je uzurpator državnog zemljišta nije ni malo lako, pogotovo što na tim poslovima radi svega 15-ak inspektora. Ipak, dodaju da je zakon dao prve efetkte, jer su skoro sve lokalne samouprave na vreme donele godišnje programe zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta.\n“Koliko je tačno uzurpirane površine poljoprivrednog zemljišta znaće se nakon završetka agroekonomske godine, ali već sada je popisano više bespravnih korisnika nego prošle godine. Ukoliko bi sve opštine sprovodile postupak zakupa poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini u skladu sa rokovima i zakonom propisanom procedurom bilo bi i manje uzurpacija, što je i bio cilj donošenja Zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Prvi pozitivan efekat i glavni preduslov za realizaciju postupka davanja u zakup ogleda se u tome da su 144 jedinice lokalne samouprave u predviđenom roku dobile saglasnost na Godišnji program zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta. Za sada je efekat više nego odličan ako se uzme u obzir činjenica koliko je opština donelo Godišnji program, kao i imajući u vidu da je veliki broj opština do sada sproveo i postupak licitacije”, navode u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine i dodaju da će novac od zakupa morati namenski da se troši.\n“Sav novac od zakupa i od naplaćenih naknada za bespravno korišćenje poljoprivrednog zemljišta koje dobiju jedinice lokalne samouprave i Pokrajinski sekretarijat mora da se troši namenski, odnosno isključivo da se koristi za mere zaštite i uređenja poljoprivrednog zemljišta u šta spadaju npr. atarski putevi, komasacija itd. a od čega najveću korist treba da imaju pre svega poljoprivrednici kako bi na što racionalniji i ekonomičniji način mogli da se bave poljoprivrednom proizvodnjom”, saopštavaju u resornom ministarstvu.\nU Zrenjaninu licitaciija još nije održana\nKada je reč o Zrenjaninu, o efektima zakona o poljoprivredom zemljištu moći će da se priča tek nakon licitacije, budući da ona još nije održana. To je dodatni problem za proizvođače.\n“Poljoprivredno zemljište dobijamo na godinu dana. Kad skinemo usev, ne znamo da li ćemo sledeće godine raditi tu zemlju. Ta zemlja ostaje zaparložena, zakorovljena. Svaki put se licitacije održavaju, kao evo i ove godine, negde u novembru. Dok mi dobijemo rešenje iz ministarstva o zakupiu zemljišta biće januar mesec. Mi u januaru ne možemo da posejemo žito. Ne možete, ustvari nije dobro, sejati non stop okopavine – kukuruz i suncokret na toj zemlji”, kaže Dragan Kleut.\nPoljoprivrednici nezadovoljni najavama o izgradnji prvih farmi “Tenisa” u okolini Zrenjanina\nDonošenje ovog zakona pratili su i protesti poljoprivrednika. Najveće nezadovoljstvo i zamerka bilo je na odrebu kojom se jednom investitoru omogućava da dobije do 30 posto državnog zemljišta u jednoj katastarskoj opštini.\n“Smatramo da je najveći uzurpator državnog zemljišta, upravo država. Zato što ne sprovodi restituciju koju bi trebalo da sprovede. Obradive oranice pre Drugog svetskog rata nisu bile u državnoj svojini. To bi trebalo da se vrati vasnicima kojima je to oduzeto. Oni na sve načine pokušavaju da to ne urade i traže gomilu papira koje ljudi nisu dobili prilikom oduzimanja tog zemljišta. Država praktično daje zemljište koje nije njeno investitorima. Imamo sada situaciju da će u Zrenjaninu da se pojavi nemačka firma “Tenis” koja će prve farme da napravi ovde. Mi smo ubeđeni da smo ugroženi i da neko pravi ambijent da se nama uzme zemljište koje radimo i od kojeg hranimo naše porodice”, kaže Kleut.\n“U praksi Tenis dobija do 3000 hektara po farmi, dobiće svu infrastrukturu i dobiće podsticajna sredsta za zapošljavanje. Da li neko misli da mi nismo sposobni da to uradimo. Da nama država napravi istu infrastrukturu, da nama da te pare i tu zemlju i da vidimo da li mi to možemo da sprovedemo. Meni to liči da nas male treba da unište, da bi veliki mogli međusobno da podele ko će šta da radi. Mi nestajemo. Ja više državu ne prepoznajem kao svog partnera jer ona mene ne prepoznaje. Meni je sav repromaterijal indeksiran u evrima, a kada ja prodajem moje proizvode nikada ne znam koja je cena i ona je u dinarima”, kaže Pedrag Arsić iz Srpskog Itebeja i dodaje da poljoprivrednici nisu protiv dolaska Tenisa ili bilo kog drugog investitora, ali jesu protiv uslova koje im država daje za dolazak.\n“Mi nismo protiv toga da dođe Tenis ili bilo ko ko će ovde da razvije klaničnu industriju, pa čak i tov. Neka dođe neko drugi to da radi ako mi tu ne možemo da pronađemo svoj interes. Mi se ne bunimo protiv toga. Mi se bunimo zato što se državno poljoprivredno zemljište, javno zemljište, to je svojina svih nas, nekome daje na tako dugačak period. Da se on na neki način čašćava zato što dolazi da investira u Srbiju. Ako država hoće nekoga da stimuliše da dođe da investira može da mu da razne vidove olakšica poreskih, infrastrukturu, zemljište za podizanje objekata, sredstva za izgradnju objekata. Ali ne i poljoprivredno zemljište, koje mi već radimo. Ja sam protiv bilo kog investitora koji će da dobije zemlju samo zato što ima ideju da investira. I bojim se prevara. Evo priča se da ima 26 investitora. Plašim se da se mnogi javljaju tu samo da bi dobili zemlju na dug rok za malu cenu, a onda će da kažu pa ja sam imao ideju, hteo sam da ulažem, ali nešto se zakomplikovalo, pa je investicija stala… Pogotovo što u zakonu stoji da ministar ima ekskluzivno pravo da bira ko će biti investitor koji će dobiti zemljište, nema jasnih kriterijuma na osnovu kojih će se odlučivati”, kaže Arsić.\nInveticije znače nova radna mesta – tvrde nadležni\nU resornom ministarstvu kažu da strah od gubitka posla nije realan.\n“I prethodni zakon je predviđao davanje u zakup na više godina. Jedina razlika je u tome što sada država neće moći da da u zakup zemljište na 20 ili 30 godina i da samo npr. ratari sade jednu istu kulturu, već će ukoliko neko lice dobije državno poljoprivredno zemljište na duži period, morati da ima kvalitet više, odnosno da se bavi poljoprivredno-prerađivačkim kapacitetima, a samim tim i da zapošljava više ljudi”, navode u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nSela će dodatno opusteti, ubeđeni su poljoprivrednici\nS druge strane pojoprivrednici smatraju da će primenom ovog zakona sela još više propasti i opusteti.\n“Ako ljudi nemaju posla i nemaju način da ostanu da rade na toj zemlji i ako dođe jedna poljoprivredna firma i uzme da radi svo zemljište u tom mestu, onda će početi ljudi da se iseljavaju. Priča da će invetitori da otvore nova radna mesta, ne stoji. Taj broj ljudi koje će da zaposli Tenis je toliko mizeran u odnosu na broj ljudi koji trenutno obrađuje tu zemlju. Mi imamo zvanično podatak da je negde oko 15000 poljoprivrednih gazdinstava licitiralo državno poljoprivredno zemljište, ali realno tu zemlju radi mnogo više ljudi. Tenis ima moderne farme koje su automatizovane. Njemu treba troje, četvoro ljudi da rade na farmi. On će sa 3-4 radnika da uzme 3000 hektara. To je jedan ceo Itebej, a u Itebieju ima 200 poljoprivrednika koji rade tu zemlju. Mnogo veći broj ljudi će ostati bez posla nego što će dobiti posao. Mnogo veću zaradu ti ljudi sada imaju sa te zemlje, nego što će imati platu oni koji budu radili na farmi. Uz to država će i da plati investitoru da nekoga zaposli. Ne vidim interes države, ni nas poljoprivrednika u dolasku takvih investitiora”, kaže Kleut.\nIako se priča da su Srbiji potrebna mala i srednja gazdinstva, čini se da poljoprivrednici imaju drugačije mišljenje.\n“Sada tvrde da su ovo potezi koji će unaprediti mala i srednja poljoprivredna gazdinstva. Mi kao porodična gazdinstva ne možemo da se pojavimo kao investitori. To mogu da urade samo pravna lica. Teraju nas da pravimo pravno lice da bismo mogli da učestvujemo u tome. Ovo sve ide na šetu malih i srednjih poljoprivrednika”, kaže Predrag Arsić iz Udruženja poljoprivrednika iz Srpskog Itebeja.\nUvesti zemljišni maksimum\nRešenje bi moglo da bude, kažu, u ograničavanju veličine poseda koje neko može da obrađuje.\n“Rešenje je da se napravi novi zakon o poljoprivrednom zemljištu, da se spreče velike kompanije i stranci da uzimaju zemljište u zakup. Jednostavno treba uvesti meru kojoj su pribegle sve uređene evropske zemlje. To je uvođenje zemljištnog maksimuma. Problemi u poljoprivredi su sve veći i veći od kada je sprovedena privatizacija društvenih poljoprivrednih preduzeća. Veliki postaju sve veći i tu kraja nema. To je prosta formulacija kada imate u jednom poslu izuzetno velike kompanije sa velikim površinama one polako počinju da utiču na kompletna dešavanja na tržištu i apetiti kapitala nikada ne staju, oni su sve veći i veći. Neprirodno je da pojedinci imaju tolike površine obradivog zemljišta”, obašnajva Dragan Kleut, predsednik Udruženja poljoprivrednika iz Stajićeva.\nKao i mnogo puta do sada ispostavilo se da i država i poljoprivrednici prepoznaju problem, ali nikako ne mogu da se usaglase kako da ga reše, a da obe strane budu zadovoljne. Uzurpacija zemljišta ide na štetu i jednima i drugima, ali očito je da ponuđena zakonska rešenja poljoprivrednici ne vide kao nešto što će im pomoći da se razvijaju, već naprotiv, kao nešto što ih uništava. S druge strane, država tvrdi da jedino podsticanjem investicija može da se uvede red i da se podigne konkurentnost i unapredi proizvodnja. Bolji dijalog i više kompromisa sa obe strane možda bi u budućnosti mogli da dovedu do rešenja koje bi išlo na ruku i državi i poljoprivrednicima.\nTagovi državno zemljištepoljoprivredapoljoprivredniciTenisVesti ZrenjaninZakon o poljoprivrednom zemljištu\nMajstorović u A reprezentaciji Srbije


- Zadihtovani prozori i vrata čuvaju toplotu\nsreda, 20.11.2019. ✝ Verski kalendar\n☦ Sveta 33 mučenika u Melitini; Prepodobni Lazar\nPoslednja izmena 23:47\nZadihtovani prozori i vrata čuvaju toplotu\nToplotni gubici kroz prozore, tvrde stručnjaci, nekoliko puta veći nego preko zidova\nsreda, 09.10.2019. u 10:49\nDa li je moguće da se uvođenjem mera energetske efikasnosti u stambene i nestambene zgrade postigne smanjenje emisije ugljen dioksida uz nepromenjenu toplotu, svetlost. I, istovremno ostvariti udobnost, ali i uštedu? Na konferenciji „Novinari i naučnici u dijalogu” jednog hemijsko–tehnološkog giganta iz Nemačke, naučnici tvrde da je novim tehnologijama moguće spasiti planetu gomilanja ugljen dioksida .\nNaime, predstavljena je tehnologija odvajanja ugljen dioksida, iz atmosfere i njegovo trajno skladištenje duboko ka zemljinom jezgru gde postaje potpuno neaktivan i neškodljiv. Postrojenje koje to ispituje postoji već nekoliko godina u Norveškoj i dokazuje da leka za našu obolelu klimu ima. Koraci koje možemo svi da učinimo su za sada, energetski efikasnija gradnja i ušteda kako bi učestvovali u očuvanju naše planete.\nOd svih potrošača toplote, u našim kućama, među najvećima su prozori. Iako deluje kao prijemnik energije – propušta sunčeve zrake i štiti od spoljašnjih uticaja, po gubicima je pravi šampion. Sabiranjem transmisionih gubitaka prozora i prirodnom izmenom vazduha, ukupni gubici su polovina toplotnih minusa zgrade. Stručnjaci tvrde da se preko prozorskih površina gubi deset i više puta više energije nego preko zidova.\nZa bolje dihtovanje najefikasnija je promena starih prozorskih okvira i uzimanje novih po formuli: 4+12(16)+4 gde je četiri milimetra debljina stakla, a 12 ili 16 milimetara vazdušni prostor. Ovakva investicija bi po sadašnjim cenama majstorskih dnevnica iznela od 400 do 500 evra, po jednom prosečnom prozorskom otvoru dimenzija 2 metra dužine i 1,4 metra visine, u zavisnosti od materijala od kojih je načinjen i koeficijenta prolaza toplote.\nIpak, stručnjak i inovator za izolaciju drvenih prozora, Dejan Krstić vasnik firme „Deks” (www.deks.rs), tvrdi da to može da se učini sa daleko manje sredstava. Naime, on koristi tanke dur aluminijumske profilisane trake, koje ugrađuje na delove drvenih ramova vrata i prozora. Materijal se koristi za avione, jer na hladnoći i toploti ne gubi elastičnost. Postavljaju se na sve vrste prozorskih drvenih i demontažnih okvira, izuzev krovnih. Efekat ovog povoljnijeg rešenja je ušteda do trećine ukupno utrošene energije jednog domaćinstva.\nOvim načinom izolacije, do kog je došao proučavanjem i demontažom starih prozorskih okvira ugrađenih u periodu između dva svetska rata, u Beogradu i Varšavi, može se odstraniti buka, prašina i povisiti temperatura do šest stepeni Celzijusa.\nIako je kasnije obogaćivanjem materijala i menjanjem načina postavljanja, dobio veće efekte, metoda je zapravo podjednako efikasna. Da bi dobio veću elastičnost samih lajsni ubačen je mangan, jer popunjava neravnine, bez obzira od kog materijala i kojim postupkom su nastale, što je na starim prozorskim okvirima uobičajeno. Iskustvom je pojednostavio čitav proces postavljanja lajsni, jer ih pričvršćuje pneumatskim alatom, sada na pokretne delove krila, pod pravim uglom. Tako „položene” i „podignute” lajsne, sa širim profilom, bolje dihtuju, između pokretnog i nepokretnog dela prozora i veću uštedu. Ovako možete zatvoriti otvore do centimetar i po. Zahvaljujući ovom jeftinom i isplativom zahvatu, spremni ćete dočekati hladne zimske dane.\nNeprijatelji ženske lepote – prepoznajte ih!\nKako nas telefoni menjaju i njihov uticaj na naše psihofizičke osobine\nIzaberi da te čuva najjači!\nKako ultrazvuk abdomena otkriva većinu zdravstvenih problema?\nSaopštenje Unije diskografa – Izmene i dopune ZASP-a 18.09.2019. godine\nPetnaesti rođendan „Art linka”\nMuzičko traganje za lepotom\nSve više radnika ima nesiguran posao\nCrteži i mozaici\n„Irac” u kairskoj Operi


Stomatološka Ordinacija | Otvoreni Direktorijum\nStomatoloska ordinacija Dr Vladimir Milosevic osnovana je pre 29 godina. Danas mozemo da kazemo da smo ponosni na nasu kartoteku koja broji preko 12 000 pacijenata i na dugogodisnje iskustvo.\nSajt je upisan 2012, јул 29. u 13:48\nTagovi: stomatolog, stomatolog beograd, stomatološka ordinacija, stomatološka ordinacija beograd\nSajt je upisan 2011, септембар 21. u 03:43\nTagovi: bezmetalne keramičke krune, stomatološka ordinacija, zubna ordinacija\nPerladent – Stomatološka ordinacija Novi Sad\nStomatološka ordinacija Perladent je savremena stomatološka ordinacija u Novom Sadu. Svojim pacijentima nudi sve vrste stomatoloških usluga (estetska stomatologija, izbeljivanje zuba, plombiranje, protetika, vađenje zuba, skidanje kamenca) po povoljnim cenama.\nSajt je upisan 2011, јун 10. u 04:11\nTagovi: beljenje zuba, izbeljivanje zuba, stomatolog, stomatološka ordinacija, zubarska ordinacija\nStomatološka ordinacija mr.dr Mirela Cvjetković. Tel: +381 (0)11 2289-229\nSajt je upisan 2011, мај 6. u 01:16\nTagovi: dečja stomatologija, dentalni implanti, stomatolog beograd, stomatološka ordinacija, zubna ordinacija\nSajt je upisan 2010, март 7. u 00:46\nTagovi: karijes, srbija, stomatolog, stomatološka ordinacija, zubar\nMegadent – Zubna protetika\nStomatološka ordinacija Megadent u centru Beograda vrši vrhunske usluge stomatološke protetike, konzervative i oralne hirurgije, proteze, krunice, mostovi… Dr. Goran Zečević, Doktor stomatologije\nSajt je upisan 2010, фебруар 11. u 01:34\nTagovi: krunice, mostovi, proteze, stomatološka ordinacija, zubna protetika\nStomatologija Kovačević – Stomatološka ordinacija, Banja Luka\nSajt je upisan 2009, децембар 22. u 00:57\nTagovi: banja luka, banjaluka, stomatolog, stomatološka ambulanta, stomatološka ordinacija, zubar\nStomatološka ordinacija Zagreb – Restorativna stomatologija, implantati, dječja stomatologija. Upotrebom kvalitetnih materijala i tehnike rada pružamo vrhunsku uslugu u svrhu očuvanja i postizanja zdravlja vaših zubi.\nSajt je upisan 2009, октобар 2. u 10:41\nTagovi: implantati, stomatologija, stomatološka ordinacija, Zagreb


frulaš | Tošo Borković | Karikatura za dan 03.11.2020. | Novosti.RS\nKarikatura za dan 3. Novembar 2020.\nfrulaš Tošo Borković\n15:29 CRVENI KARTON SINU MILA ĐUKANOVIĆA: Zaustaveljna gradnja MHE na Slatini, sledi provera procedura za sve nove objekte\nGRAĐANSKI pokret URA svojim delovanjem i učešćem u novoj Vladi pokazuje da vodi računa o datim obećanjima i radi na zelenim politikama koje je utkala u svoja programska načela članstvom u Zelenim Evrope - saopštili su u petak iz ove partije.\n15:27 NEBOJŠA NEDELjKOVIĆ POSLOVNI LIDER PROTEKLE GODINE: Privredne komore Srbije i Kikinde nagradile uspešne privrednike\nPRIVREDNA društva u Severobanatskom okrugu, uprkos krizi koju je izazvala pandemija koronavirusa, nisu posustala, naprotiv.\n15:24 „NEMA SKOKA BROJA ZARAŽENIH POSLE PRAZNIKA“ – Kon: U svakom trenutku može da dođe do porasta\nNIJE došlo do porasta broja zaraženih koji je mogao da se očekuje posle praznika i to ohrabruje, ali broj zaraženih je i dalje vrlo visok i situacije je još uvek nepovoljna. U svakom trenutku je moguće da dođe do porasta ako se opustimo i prestanemo da sporvodimo mere - rekao je danasepidemiolog Predrag Kon na konferenciji Kriznog štaba.\n„NEMA SKOKA BROJA ZARAŽENIH POSLE PRAZNIKA“ – Kon: U svakom trenutku može da dođe do porasta


Tata hausmajstor - Baby Boom Srbija\n4 godina 11 meseci pre\t- 4 godina 8 meseci pre\t#43200 od BEBICA\nBEBICA je napravio novu temu: Tata hausmajstor\nDragi curi ispod cesme, dragi promeni sijalicu, dragi sarka na ormaru se olabavila....dragi racunar se blokirao....\nSta sve tate rade po kuci....od sitne stvari poput menjanje sijalicu do malo vece poduhvate.....otpusavanje slivnika u kuhinju primer...\nDa li vole da diraju iako to im nije u opisu posla i dobro im ide od ruke, ili ostavljaju da to ipak majstor popravi...na kraju krajeva zasto postoji majstor....\nMolim budite objektivni i iskreni.... :kisss::\nPoslednja izmena: 4 godina 8 meseci pre od BEBICA.\n4 godina 11 meseci pre\t#43208 od Nina-David-Simon\nNina-David-Simon je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nmm se ne snalazi bas najbolje u tim poslovima. On bi sve da pokusa i ima volju ali mu jednostavno ne ide od ruke. Zato je super sto par kuca od nas zivi njegov stric koji se bukvalno u sve razume. On je sam kad je pravio kucu uvodio struju i vodu, radio keramiku u kupatilu, postavljao grejanje i jos svasta nesto. Sve to i privatno radi kada se rade velike zgrade pa ga angazuju. Uvek sam se pitala kako to da mu sve ide od ruke. Eh, da mi je jedan takav sto se u sve razume...\n4 godina 11 meseci pre\t#43212 od nina\nnina je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nMoj muz zna da zameni sijalicu i jos ponesto,ali ga ostalo ne zanima...zato moj svekar zna svasta nesto,radi i privatno,on nam je spas!\n4 godina 11 meseci pre\t#43220 od Marinica\nMarinica je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nnemam muza ali tata je majstor za sve i za struju i za poljoprivredne poslove i za masine..........zaista dosta toga i zna i uci,radi izolacije na krovove,kuce.........\na bm pa i on verovatno zatosto smo sa sela......... :kisss:: :kisss::\n4 godina 11 meseci pre\t#43234 od Lanche\nLanche je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nVoli da cacka po kuci,da popravlja,menja,za sijalicu mogu i sama da se snadjem, ali osigurace,slavine,eksere,brave to prepustam njemu. Ne bezi od toga da pokusa,ali nekada je sport preci od svega. Sam je pravio orman,imao je pomoc mog brata,sto za kompjuter,sarke na ormanima sam odradi,ima dosta sitnica koje ume i moze da uradi,pa zasto zvati majstora za takve sitnice...Voli da se zanima i veoma je pedantan u odradjivanju poslova a ima i vise zivaca od mene...\n4 godina 11 meseci pre\t#43241 od Marinica\nmuskarci su cudo,a zene su lavice............\n4 godina 11 meseci pre\t#43448 od luna\nluna je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nume mm dosta toga,al za mnoge stvari je duduk..npr za neke radove na selu,posto je gradsko dete pa se nikada nije susretao sa svim tim,pa kad ode kod mojih na selo sve bi nesto hteo da pomogne a pojma nema al ume oko stolarije i tako nekih stvari u kuci tj stanu\n4 godina 11 meseci pre\t#43450 od Lanche\n:hihi: :hihi: Luna,moj je sa sela a opet dosta toga nezna..skoro kaze moj svekar njemu "kao da si rastao u Beogradu a ne na selu"...ali te poslove manje radi i manje zna..Dok po kuci voli da se zanima.\n4 godina 11 meseci pre\t#43501 od Milena\nMilena je odgovorio na temu: Odg: Tata hausmajstor\nE ovaj moj se u sve razume i sve zna.\nProsto mi nekad bude krivo sto nemogu da zovnem majstora da opravi nesto :hihi: :hihi: :hihi:\nnego on ide po celom komsiluku da radi i popravlja,ostavi svoj posao da pomogne drugima :vais:


Idealno & Pragmatično: Električna Post-Yu Nebriga (NAUK)\nU poslednje vreme primetno je povampirenje njuvejvastog elektro sentimenta na domaćoj sceni. Gomila ("underground") aktova (Inje, Ljubavnici i meni daleko najsimpatičniji Bitipatibi (stari hit i dalje bar malo liči na jedan od štekovanih vrhunaca čitave američke muzike kasnog prošlog veka)) preuzima estetiku veselih osamdesetih tražeći u njemu nekorumpiranu svežinu izraza koji u ovim ušima momentalno podseća na legendarna imena kao što su Gari Garinča i Ogi B. Novoustanovljena Nacionalna Asocijacija za Umetnost i Kulturu jaše na ovom talasu nudeći kompilaciju najreprezentativnijih elektro radova srpske proizvodnje nastalih u novom milenijumu.\nPred slušaoca je prostrta tapiserija satkana od 16 pesama isto toliko izvođača (autora/bendova). Nešto bolji poznavaoci podzemnih prilika znaju za ekipu okupljenu oko etikete Cold Trinity, za koju je i potpisnik ovih redova svakako čuo ali zbog mladalačke/metalske averzije prema sintisajzeru kao instrumentu nije dolazio u preterani dodir sa istima. Dakle, velika je verovatnoća da pripadate kružoku apsolutnih laika što se tiče ove materije, stoga je ova kompilacija dobra prilika za upoznavanje sa ključanjima u okviru iste.\nZa razliku od prečeste zgrčenosti i usiljenosti kojom zrači mejnstrim kultura, bolji komadi sa ove kompilacije krcati su onom zajebantskom & vrcavom energijom koja je karakteristična za muziku skrojenu daleko od očiju javnosti. Samim tim, nije neophodno da budete Endi Vorhol ili Albert Ajnštajn da biste proniknuli u skrivene vrednosti ovog pristupa - dovoljno je imati funkcionalno telo i nešto otvoreniji um koji će već naći načina da odgovore na pohranjene digitalizovane izazove.\nPrva polovina kompilacije je apsolutno superiornija od njenog drugog dela. Unutar nje su pohranjeni solidni žanrovski brojevi (Videododir, Ilegalne Emocije, Margita je mrtva) i numere koje nalaze pravu meru između lokalnog i globalnog iskustva. Prvu pod nazivom Sojčice potpisuje MKDSL, dok je apsolutni vrhunac čitave kolekcije (zlo)delo Zastranienia fantastičnog naslova Gej Sloveni. Pogađate, reč je o electro varijaciji megapopularne poljske himne.\nNo, kao što je to sa kompilacijama uglavnom slučaj, i ovde je previše prostora potrošeno na pesme na kojima ili nije dovoljno rađeno ili su naprosto slabe čime krune kvalitet ovog izdanja, očigledno spremljenog sa zdravom ambicijom. Od svih eksperimentalnijih radova, najjači utisak ostavlja Klopka za pionira u pesmi (tačnije muzičkom kolažu) Zdravo zdravo đavo, no pitanje je koliko se ova numera uklapa u ukupni senzibilitet čitavog izdanja, koje ćete, pošto je besplatno (ima i fizička CD verzija sa još četiri pesme), s lakoćom moći da poslušate, ali ćete teško izbeći (prečesto) pritiskanje čarobnog dugmeta "skip" na svom uređaju za reprodukciju muzičkih sadržaja (au, ovo sam baš onako drveno jugoslovenski sročio hehe).


Reakcije na referendum u CG - Američki analitičari\nB92 24. 5. 2006.\nKarpenter iz vašingtonskog Kejto instituta smatra da nema sumnje da se Amerikanci privatno raduju ishodu crnogorskog referenduma.\n"Vašington od početka devedesetih godina pozdravlja sve što smanjuje moć i uticaj Srbije u regionu, a to je efekat i crnogorskog referenduma. Zato mislim da su zvaničnici Stejt departmenta veoma zadovoljni rezultatom plebiscita, mada to neće javno reći ", kazao je Karpenter.\nSjedinjene Države, po njegovim rečima, vec petnaestak godina, s izuzetkom bosanskih Srba, dosledno podržavaju pravo svih etničkih grupa na prostoru bivše Jugoslavije na samoopredeljenje "tako da ni sa Crnom Gorom neće imati nikakvih teškoća, a to će biti slučaj i sa Kosovom - jedino je pitanje da li će dobiti punu ili uslovnu nezavisnost".\nVAŠINGTON Voanews 24/05/2006\nOdvajanje Crne Gore na miran način dobro za sve strane\n“Kada Srbija odluči da izruči Ratka Mladića to će biti odlučujući momenat u kojem će me đunarodna zajednica svesrdno prihvatiti tu zemlju”, rekao je Tomas Doneli, analitičar u vašingtonskom institutu ”Amerikan Enterprajz“, u razgovoru za Glas Amerike Doneli se prvo osvrnuo na referendum u Crnoj Gori i na njegov mogući uticaj na situaciju na Kosovu.\nDONELI: Mislim da će se ishod referenduma u Crnoj Gori odraziti na pregovore o Kosovu, ne toliko u formalnom i pravnom smislu, koliko u pogledu političkog zamaha, koji je već usmeren ka nezavisnosti te pokrajine, a sada će verovatno postati još intenzivniji. Pored toga, sada imamo model mirnog odvajanja Crne Gore, kao presedan za Kosovo.\nObe strane, i srbijanski i crnogorski političari su odmah posle referenduma obećali da će nastaviti tešnju ekonomsku, socijalnu i drugu saradnju koja je postojala između te dve republike. Što se tiče situacije u Srbiji, činjenica da je do odvajanja Crne Gore došlo na miran način je dobra za sve strane. Time se stvaraju uslovi za novi mir i novu politiku u tom regionu od čega će imati koristi svi, uključujući Srbe.\nDONELI: Naravno, Kosovo je glavni problem. Međutim, korak koji bi označio konačno odbacivanja ludila Miloševićeve ere bilo bi hapšenje Ratka Mladića i ispunjavanje zahteva za saradnjom sa Haškim sudom. Na tome će svakako i daje insistirati SAD i Evropska unija.\nKada Srbija odluči da izruči Mladića to će biti taj odlučujući momenat kada će tu zemlju svesrdno prihvatiti međunarodna zajednica, posebno Evropska unija koja želi da je integriše.\nGLAS AMERIKE: Kako vidite dalji razvoj događaja u budućnosti?\nDONELI: Vidim pozitivan razvoj događaja, posebno u poređenju sa proteklih 10-15 godina. Crna Gora je već u eurozoni, Hrvatska i Slovenija beleže sve uspešniji ekonomski progres. U taj proces će, nadam se, biti uključena i Srbija, slično situaciji sa evropskim zemljama bivšeg sovjetskog bloka, koje su postale veoma liberalne, progresivne i uspešne i postale ne samo politički već i ekonomski partneri EU i SAD.\nPosledice crnogorskog referenduma: Pozitivan korak za Zapadni Balkan\nReferendumskom odlukom Crne Gore da napusti državnu zajednicu stvara se još jedna balkanska država u okviru procesa dezintegracije Jugoslavije. Zapadni analitičari se slažu da budućnost regiona leži u demokratizaciji njegovih društava, bez obzira na broj nezavisnih zemalja na Balkanu.\nOdluka Crne Gore da postane samostalna država predstavlja pozitivan korak za Zapadni Balkan, smatra Morton Abramovic, bivši visoki zvaničnik američkog Državnog sekretarijata. On se nada da će secesija Crne Gore navesti Srbiju da - kako se izrazio - ”napusti istorijsku ideju o centralnoj ulozi Srbije“ i okrene se izgradnji sopstvene budućnosti kao moderna, nezavisna evropska demokratija:\n"To je psihološki udarac za mnoge Srbe, svi mi to shvatamo. Ali ipak, to je i korak koji će Srbiju na kraju dovesti do prekretnice na kojoj će postati država koja gleda u budućnost, a ne prošlost", kaže Abramovic.\nOn ukazuje da se balkanskim zemljama pruža istorijska mogućnost da započnu novo poglavlje time što će prigrliti demokratske reforme i stupiti u zapadne institucije. Prema njegovom mišljenju, privlačnost članstva u EU i NATO nudi nadu balanskom regionu da se oslobodi nasilničkog nacionalističkog antagonizma.\nA analitičarka Hele Dejl iz fondacije ”Heritidž“ smatra će prihvatanje standarda modernih liberalnih demokratija sprečiti erupciju novih ratova na Balkanu podstaknutih nacionalizmom.\n"Biti u NATO-u i EU-i pretpostavlja da su zemlje članice rešile probleme sa svojim susedima i zajedničkim granicima i da su uspostavile demokratkse standarde i standarde za suživot manjina", kaže Dejl.\nAli, pored demokratskih reformi, potreban i ekonomski uspeh da bi Balkan postao proseperitetan region, kaže Dejlova.\n"Što pre Srbija prihvati proces dezintegracije, to će biti lakše da se krene sa ekonomskom saradnjom koja je neophodna za napredovanje Zapadnog Balkana. Novonastale zemlje neće nestati sa regionalne mape i preseliti se negde drugde. Sada treba da trguju, sklapaju međusobne sporazume i sarađuju", smatra Hele Dejl.\nI SAD i EU su čestitale Crnoj Gori na održavanju demokratskog referenduma i pozvale Beograd i Podgoricu da stupe u konstruktivne razgovore o razdruživanju državne zajednice.


Fitnes i ishrana Piše:Ana Kalaba17. maj. 202121:20\nJelena Đoković Foto:PETER PARKS / AFP / Profimedia/Javier Rojas / Zuma Press / Profimedia\nSve više javnih ličnosti koristi svoju popularnost kako bi promovisalo vegeterijanski i veganski način života. Neke holivudske zvezde su još od malih nogu raskrstile s namirnicama životinjskog porekla, a taj trend polako stiže i kod nas.\nPredstavljamo vam nekoliko poznatih domaćih i stranih ličnosti u izdanjima pre i nakon što su se odrekle mesa.\nMajk Tajson Foto: Michael Germana Collection Everett Profimedia; Sipa USA ddp USA Profimedia\nBokserski šampion Majk Tajson postao je vegan još pre 10 godina, i to zbog svoje žene, koja je tad prešla na vegansku ishranu. „Osećam se odlično. Želeo bih da sam to praktikovao od rođenja. Kada sam shvatio kakve sam prerađevine unosio, nije me čudilo što sam bio tako lud svih ovih godina”, rekao je on.\nMajli Foto: MediaPunchface to faceFacetoFace Profimedia; Image Press BACKGRID Backgrid USA Profimedia\nPevačica Majli Sajrus seća se tačnog trenutka kada je definitivno odlučila da postane veganka. „Jedan dan bila sam u suši-restoranu i tamo su spremali istu vrstu ribe koja je bila u mom akvarijumu. To je bilo previše“, rekla je Majli.\nAriana Grande Foto: Thomas Janssen Pacific coast news Profimedia ; Photo by Xavier CollinImage Profimedia\nAriana Grande je 2013. na društvenim mrežama objavila da postaje vegan. „Volim životinje više nego većinu ljudi, bez zezanja“, objasnila je svoju odluku.\nBred Pit Foto: Tsuni USA Alamy Alamy Profimedia; JPI StudiosAvalon.red Avalon Editorial Profimedia\nSlavni glumac je veliki borac za prava životinja, a meso je prestao da jede navodno kad je video kako ubijaju kravu zbog mesa i bio užasnut brutalnošću.\nJelena Karleuša Foto: Goran Srdanov; Filip Krainčanić\n„Nakon što sam počela da pratim Peta, prestala sam da jedem meso i da nosim krzno“, objavila je Karleuša 2018. i najavila da planira da prestane da jede i ribu, jaja i mlečne proizvode.\nMilica Pavlović Foto: Zoran Lončarević; Nemanja Jovanović\nPevačica je nedavno potpuno izbacila meso iz jelovnika i otkrila da, otkako ne konzumira meso, ima mnogo više energije i oseća se mnogo bolje.\nFoto: Goran Srdanov ; _E-Stock_milos_rafailovic\nĐuro je vegetarijanac više od 10 godina, a jedan trenutak bio je presudan da se odrekne svoje dotad omiljene namirnice. Naime, na žurki povodom kraja snimanja filma „Traktor, ljubav i rokenrol“ ekipi su servirane krmenadle, pljeskavice i bataci od životinja koje su „igrale“ u filmu.\nJelena Đoković već godinama jede isključivo namirnice biljnog porekla, zbog čega je za neke „glavni krivac“ i za Novakov način ishrane.


Ekološki pokreti i meštani sela Brezjak kod Loznice protestovali protiv otvaranja rudnika litijuma | Novinska agencija Beta\n08:40 - VestiNajmanje 13 mrtvih u eksploziji dve bombe u Damasku\n22:05 - VestiNemačka ponudila Poljskoj jačanje zajedničkih patrola zbog migranata\n21:55 - VestiBilčik: EU da pokaže istinski interes za evropsku perspektivu Zapadnog Balkana\n21:55 - VestiOdredjen pritvor do 30 dana dvojici uhapšenih članova kriminalne grupe Veljka Belivuka\nEKONOMIJA | 27.10.2020 18:25 > 27.10 18:56\nEkološki pokreti i meštani sela Brezjak kod Loznice protestovali protiv otvaranja rudnika litijuma\nMeštani sela Brezjak u blizini Loznice i ekološka udruženja "Zaštitimo Jadar i Radjevinu" i Podrinjski antikorupcijski tim protestovali su danas u tom selu, ispred kancelarije kompanije Rio Tinto zbog otvaranja rudnika litijuma na tom području.\nPredstavnica udruženja "Zaštitimo Jadar i Radjevinu" Marija Alimpić rekla je za Betu da je dugoročni cilj da rudnik ne bude otvoren i ne uništi se zdravlje ljudi i životna sredina.\nKompanija Rio Tinto odobrila je nedavno dodatno ulaganje od gotovo 200 miliona dolara za dalji razvoj litijum-bor projekta "Jadar", a tim sredstvima će se finansirati izrada studije izvodljivosti, otkup zemljišta i dobijanje neophodnih dozvola do kraja 2021. godine.\n"Eksploatacija litijuma je prljav proces i uništiće pola zapadne Srbije", rekla je Alimpić.\nDodala je da su od Rio Tinta danas tražili da im omogući uvid u studiju o štetnosti rudnika po zdravlje i životnu sredinu, a drugi zahtev je da ta kompanija ne plaši meštane da će im zemlja biti oduzeta ako je ne prodaju za potrebe rudnika.\nAlimpić je rekla i da se pominje otkup oko 500 hektara zemljišta.\nOd kompanije se traži i informacija "kada će se sanirati šteta koju su napravile bušotine iz kojih cure neke hemikalije koje su uništile rastinje u okolini, a sumnja se da su zagadile i vodu".\nKompanija Rio Tinto, prema njenim rečima, širi i neprecizne informacije o lokaciji buduće deponije, a poslednja koja se pominje bila bi pored arheološkog nalazišta, starog nekoliko hiljada godina.\nPredstavnik pokreta Oslobodjenje Duško Кuzović rekao je da projekat "Jadra" nije transparentan.\n"Studija izvodljivosti je proglašena poslovnom tajnom kompanije Rio Tinto. Zahtevamo moratorijum, ne samo na ovaj projekat, već i na sve druge poduhvate koji trajno uništavaju životnu sredinu, poput mini-hidroelektrana", rekao je on.\nProtestu je prisustvovao i predsednik pokreta Oslobodjenje Mladjan Djordjević koji je nedavno ukazao na probleme i štetne posledice tog projekta, ocenjujući da će Srbiji posle završetka eksploatacije ostati "uništena životna sredina u jednom od najlepših delova zemlje, kao i sedam milijardi tona otrovne jalovine".\nPredstavnici Rio Tinta nisu danas razgovarali sa učesnicima protesta koji su nosili transparente "Rio Tinto, daleko ti lepa kuća" i "Vama litijum nama otrov", već su napustili kancelarije pre njegovog početka.\nMineral jadarit kompanija Rio Tinto je otkrila 2004. godine blizu Loznice, a detaljna geološka istraživanja ležišta završena su u februaru 2020.\nIzgradnja projekta uključiće podzemni rudnik, industrijsko postrojenje za preradu mineralne sirovine i svu prateću infrastrukturu, a mineral bi se koristio za litijumske baterije za električna vozila i skladištenje energije.\nSlavko Carić: Finansijske institucije imaju značajna ulaganja u ...\nMihajlović sa delegacijom MMF-a: Za efikasniji rad JP neophodne ...\nUnikredit banka i Elicio Ali NV završili transakciju refinansiranja ...\nZbog smanjenog prinosa meda u Srbiji cena skočila više od 100 odsto ...


Quo Vadis, Aida - Plezir\nKolumnaJanuary 4, 2021\nU sedmu umetnost sam se zaljubio u najranijem detinjstvu. Uz majku, koja mi je dozvoljavala da gledam najrazličitije žanrove, bez ograničenja za moje godine, svakim danom sam bivao sve više opijen i ludo zaljubljen u sedmu umetnost. Živeo sam svaku scenu, kadar i živote različitih aktera. Od animiranih crtaća, do kultnih filmova, preko ex YU filmova koje su za mene savršenstvo kinematografije, do glupavih Američkih… Žanr koji me uvek najviše dotakne i pokrene moje biće na razmišljanje jesu drame. Da li zato što sam rak u horoskopu, emotivac koji plače na apsolutno sve ili je to moć sedme umetnosti, nikada neću saznati.\nPre nekoliko dana odgledao sam film zbog koga još uvek ne mogu da dođem sebi. U pitanju je film „Quo Vadis, Aida?“ bosanskohercegovačke rediteljke Jasmile Žbanić.\nFilm prati priču Aide (Jasna Đuričić), žene Bošnjačke nacionalnosti, prevodioca Ujedinjenih Nacija u Srebrenici, koja nakon pada grada u julu 1995. godine, pokušava da spase porodicu od snaga bosanskih Srba predvođenih generalom Ratkom Mladićem (Boris Isaković).\nKroz prizmu majke koja pokušava da spase svoju decu Seju (Dino Bajrović), Hamdiju (Boris Ler) i supruga Nihada (Izudin Bajrović) prikazana je krvava priča, masakr nad Bošnjacima 1995. godine.\nNaslov „Quo Vadis, Aida?“ („Kuda ideš, Aida?“) je protkan kroz film koji je u celosti sazdan od uznemirenih pokreta glavne protagonistkinje. Aida luta bazom UN-a u Potočarima, odlazi od jednog do drugog nadređenog tražeći izlaz za svoju porodicu i druge uplašene civile. I nažalost, zaustavlja se onog trenutka kada je holandski vojnici fizički spreče da pođe sa mužem i sinovima koje odvode snage bosanskih Srba.\nFilm Jasmile Žbanić, pred kojom, po mom mišljenju, tek predstoji blistava karijera, poručuje da genocid nisu počinili samo oni koji su ga fizički počinili, već i svi oni koji su bili nemi posmatrači i svedoci, obični ljudi koji su samo stajali i skretali pogled, smatrajući da se to njih ne tiče.\nGrupa Bošnjaka iz Srebrenice, muškaraca, streljano je u fiskulturnoj sali jedne škole. Za to vreme deca na obližnjem terenu igraju fudbal, a njihovi roditelji uživaju u toplom julskom danu na svojim terasama. Komšije ubijenih se ponašaju kao da se ništa ne dešava ili, jednostavno okreću glavu u strahu ili poricanju.\nOd te scene nastaje totalni muk.\nNeverica da su nevini ljudi ubijeni. Da li je bilo koji čovek morao da strada? Da li su ljudski životi toliko bili bezvredni? Zar smo tako olako ubijali? Srbi, Bošnjaci, Hrvati, ovi oni…\nI posle skoro dvadeset i pet godina i dalje isto pitanje KO JE KRIV?\nZar nismo svi!\nNa kraju Aida se vraća u svoj rodni grad u kome radi kao učiteljica. Zajedno sa svojim učenicima, ona pravi dečiju predstavu (performans) u istoj onoj fiskulturnoj sali u kojoj je ubijena njena porodica, kao i mnogi Srebreničani. U performansu, učenici stavljaju ruke preko svojih očiju, dok njihovi roditelji, među kojima ima i ratnih zločinaca, sede u publici.\nOvom scenom Jasmila simbolično prikazuje kako su počinioci nastavili da žive svoje živote, bez ikakve kazne, dok ostali zatvaraju oči. Ona ukazuje na to da škole ne bi trebalo da budu mesta u kojima se ljudi ubijaju, već mesta na kojima se uči istorija i uzajamno poštovanje. Zar nema poštovanja više? Zar ćemo dozvoliti da se rat i posle dvadeset i pet godina kao zla krv meša među nama?\nAidin lik, koji je Jasna Đuričić bez imalo preterivanja maestralno iznela, je postao simbol koji predstavlja sve majke Srebreničkih žrtava i biva posveta Majkama Srebrenice, udruženju koje okuplja preživele i članove porodica ubijenih i nestalih 1995. godine. Bez obzira na ovo, dvadeset i pet godina posle masakra u Srebrenici, negiranje je široko rasprostranjeno. Istina koju su potvrdili međunarodni i domaći sudovi u bivšoj Jugoslaviji nikada nije bila zvanična istina u regionu.\nI mene će sada, kao možda i Jasnu, Borisa i mnoge koji smatraju ovaj film maestralnim, neko sigurno da naziva izdajicom, ali ja imam jasan stav o dešavanjima koja su obeležila naše prostore pred kraj prošlog veka. Film „Quo Vadis, Aida“ zasigurno nije anti-srpski film. U pitanju je veoma hrabro ostvarenje, koje pokušava da ukaže na horor Srebreničkog genocida i činjenicu da neki počinioci i dalje nisu kažnjeni, opominjući na taj način gledaoce da ne sklanjaju pogled pred istinom. Rat se dogodio. Bilo je na hiljade žrtava na svakoj strani, povređenih, onih koji su osakaćeni za ceo život, onih koji su ostali bez svojih voljenih ili onih koji će tek okusiti posledice. Mnogo je krivaca koji nisu bili kažnjeni sa svih strana, a i onih koji svoju kaznu služe. Ne sme se ćutati i skretati pogled sa jednog ovakvog zločina. Nacionalnost i veroispovest ne smeju biti razlog da se nečiji život oduzme. Ne smemo da zaboravimo naše žrtve koje su stradale u najgorim mukama na ovim prostorima. Ne smemo zaboraviti ljude ni jednog jedinog grada, ni jednu jedinu žrtvu na prostorima bivše Jugoslavije. Svaki život je vredan.\n„Nisam ja onakav kako su vam o meni pričali. Je li tako? Ja vas spašavam. Bićete bezbedno prebačeni do Kladnja. Poklanjam vam život, sve vam opraštamo. Želim vam sretan put. Žao mi je što je do ovoga došlo, ali krivi su neki među vama. Ja NE! Želim vam sreću, i da više ne ratujemo. Srećno deco, rastite u miru.“ jedna je od replika koju izgovara Ratko Mladić (Boris Isaković).\nTAGS: Jasmila ŽbanićPlezirPlezir magazinQuo Vadis AidaStevan Božanović


Aleksandra Vuković, 03/11/2020\nBosna i Hercegovina se i dalje suočava sa krizom priliva migranata koji traže način da uđu u Zapadnu Evropu, što je dovelo do humanitarne krize s obzirom na to da BiH finansijski ne može izdržati njihov smještaj niti se od BiH može očekivati da sama iznese krizu, istaknuto je u petom poglavlju 24. izvještaja koji je Republika Srpska uputila Savjetu bezbjednosti Ujedinjenih nacija.\nU izvještaju su naveli da je Služba za poslove sa strancima BiH početkom avgusta registrovala ulazak više od 62.000 migranata od 2018. godine.\n“Ove godine je u BiH nelegalno ušlo oko 14.000 migranata. U prvih šest mjeseci, policija Republike Srpske registrovala je 69 odsto više migranata nego u istom periodu prošle godine”, dodali su u izvještaju.\nIz RS ističu da su migrantsku krizu izazvala geopolitička i ekonomska pitanja koja nisu djelo BiH, te da migranti od 2018. godine koriste rutu koja ide kroz BiH u nastojanjima da uću u EU preko granice sa Hrvatskom koja im je blokirala ulazak, tako da je veliki broj migranata ostao u našoj zemlji.\nKako su naveli, posljednjih godina je kontrola granice EU pooštrena na granici BiH sa Hrvatskom, ali ne i na drugim lokacijama preko kojih migranti ulaze u EU, a zatim nalaze način da stignu i do BiH gdje su mnogobrojni ostali iako ne žele tu da budu.\nMigranti predstavljaju bezbjednosni problem za BiH\nDodali su da veliki broj migranata stiže u BiH iz zemalja u kojima terorističke grupe imaju veliki broj pristalica.\n“Dana 24. aprila tadašnji ministar bezbjednosti Fahrudin Radončić izjavljuje da je BiH među migrantima otkrila dvojicu terorista na osnovu otisaka prstiju. Služba za poslove sa strancima BiH je 2019. godine privela pet Avganistanaca osumnjičenih za terorizamn”, istakli su u izvještaju, te dodali da mnogi migranti nemaju identifikacione dokumente, te je nemoguće provjeriti da li su povezani sa terorizmom i drugim krivičnim djelima.\nMigranti često daju pogrešne podatke o svom porijeklu da bi onemogućili utvrđivanje identiteta i saradnju sa njihovom zemljom porijekla.\nIz RS u izvještaju naglašavaju da je migrantska kriza donijela u BiH i nove oblike nasilja, te su u septembru u velikom sukobu između migranata iz Avganistana i Pakistana ubijena dvojica migranata, a povrijeđeno 18.\nPodsjetili su da je u avgustu jedan migrant ubijen u tuči između migranata, da je u junu u blizini Banjaluke migrant uperio pištolj u policajca, a u maju je nekoliko stotina migranata učestvovalo u neredima u migrantskom kampu u blizini Bihaća.\nVratiti migrante u matične zemlje\nS obzirom na to da interes migranata nije da ostanu u BiH, iz RS naglašavaju da je najbolje rješenje za humanitarnu i bezbjednosnu krizu koju je izazvao priliv migranata povratak u njihove matične zemlje.\n“Predsjedništvo BiH učinilo je 27. avgusta nekoliko bitnih koraka ka ublažavanju migrantske krize, uključujući i jačanje institucija i zaštitu granice, kao i potpisivanje sporazuma o readmisiji sa zemljama porijekla migranata. Predsjedništvo je zatražilo od Savjeta ministara da poveća kapacitete granične policije i iz budžetske rezerve izdvoji pet miliona KM za rješavanje migrantske krize”, zaključili su u izvještaju.\nTags\t#bih\t#migrantska kriza\t#RS\t#UN\nOd početka godine u Srbiji više od 40 žrtava trgovine ljudima\nApple više nije među top tri prodavca pametnih telefona\nDžonson najavio ublažavanje restriktivnih mjera prije sredine februara


Kamerna muzika u Versaju\nNedelja, 12. jul, 20.30 časova\n„Kamerna muzika u Versaju“\nkoncert ansambla „Beogradski barok“\nRolan Mare (Roland Marais, c. 1685 – c. 1750)\nKOMADI ZA VIOLU, Druga sveska (Pièces de Viole, Deuxième Livre – 1738)\nPrva svita (Suite I)\nŽan-Filip Ramo (Jean-Philippe Rameau, 1683-1764)\nKONCERTNI KOMADI ZA ČEMBALO (Pièces de clavecin en concerts – 1741)\nPrvi koncert (Premier Concert)\nPeti koncert (Cinqueme Concert)\nMaren Mare (Marin Marais, 1656-1728)\nTRIO KOMADI ZA VIOLINE I VIOLU DA GAMBA\n(Pièces en trio pour les violons & dessus de viole – 1692)\nSvita u Ge (Suite en g)\nKatarina Aleksić i Katarina Popović, barokne violine;\nSrđan Stanić, viola da gamba; Jovana Topalov, čembalo\nAnsambl Beogradski barok daje svojevrsni prikaz kamerne muzike na francuskom dvoru kroz dve generacije muzičara. Program je obojen dominantnim bojama dva 'kraljevska' instrumenta – čembalom i viola da gambom, njihovim interakcijama i zajedničkim muziciranjem sa, u ono vreme novim, 'italijanskim' violinama.\nProgram započinje violska svita Rolana Pjera Marea, eminentnog muzičara i pedagoga. Rolan je bio četvrto (od ukupno devetnaest!), i sigurno najpoznatije dete čuvenog gambiste i dvorskog muzičara Marena Marea pod čijim uticajem i komponuje. Dva opusa komada za violu iz 1735. i 1738. godine prožeti su rokoko stilom - novinom koju u Rolanovu kompoziciju verovatno donosi i njegovo blisko prijateljstvo i saradnja sa dominantnim kompozitorom tog perioda - Žan Filip Ramoom.\nPo principu sjedinjenih stilova - Les goûts réunis, koji je u Francuskoj prvi uspostavio Fransoa Veliki Kupren, Žan Filip Ramo komponuje svoja jedina dela kamerne muzike - Pièces de clavecin en concerts objavljena 1741. godine. Iako su kritičari prvo prebacivali Ramou da je suviše tradicionalno francuski orijentisan, a nešto kasnije da je previše usvojio uticaje italijanske muzike on spaja ova dva stila: francusku introvertnost i komplikovanost sa italijanskom ekstravagancom i jednostavnošću. Kao kompleksna i inteligentna ličnost, Ramo u ovim paradoksima nalazi ključ za snažnu muziku koja nosi jedan novi karakter. Za razliku od uobičajenog kontinua, čembalo je ovde u ‘srcu’ ansambla i svira virtuozno ispisanu obligato deonicu koja podjednako deli tematski materijal sa violinom i viola da gambom.\nFrancuska barokna svita jednog od utemeljivača muzike za viola da gambu Marena Marea je svojevrsni ‘povratak u prošlost’ i završetak koncerta u samim osnovama francuske kamerne muzike. Pre Kuprena, Monteklera i Lalanda upravo je Mare bio najtraženiji instruktor i stručnjak za francuski stil. Njegove svite su objavljene pod imenom ‘komadi za trio’ - Pièces en trio 1692. godine i prikazuju potpuno novu stranu Mareovog rada - on ne komponuje više samo za sebe, već uključuje i druge, sjajne kamerne muzičare sa dvora kralja Luja XIV kao što su čembalista Danglber, violinisti Kiez i Maršan, flautisti Deskoto i Rebile, i gitarista Vize. Svite su sa posebnom pažnjom posvećene poznatoj dvorskoj balerini Mari Ani Roland, Mareovoj dugogodišnjoj muzi i predstavljaju jedno od prvih dela za dva visoka glasa i bas ikada objavljenih u Francuskoj.\nAnsambl Beogradski barok (Belgrade Baroque) je osnovan 2003. godine na inicijativu violiniste Predraga Novovića (Švedska/Srbija) i grupe studenata koji su aktivno učestvovali u radu Novovićeve barokne radionice u beogradskoj muzičkoj školi Josip Slavenski i na FMU u Beogradu. Beogradski barok čine muzičari koji se bave istorijski informisanom interpretacijom muzike XVII i XVIII veka svirajući na autentičnim instrumentima iz tog perioda, i jedan je od prvih ansambala te vrste u Srbiji.\nAnsambl je radio sa mnogim renomiranim muzičarima iz oblasti rane muzike i uspešno je nastupao na koncertima u zemlji i inostranstvu (pozorište Confidancen - Urliksdal (Stokholm), Timisoara Early Music Festival, Međunarodni festival čembala Čembalo živa umetnost, Festival rane muzike Studija za ranu muziku, Salzkammergut Festwochen...).\nOd 2010. godine Austria Barock Akademie pruža podršku ansamblu stipendirajući pohađanje majstorskih kurseva u Gmundenu (Austrija) čime članovima ansambla omogućava usavršavanje kod vodećih umetnika iz oblasti istorijski informisane interpretacije. Kao dobitnik nagrade Austria Barock Akademie Prize 2011 ansambl Beogradski barok je nastupao po prvi put u Beču u ÖRF Radiokulturhaus - Großer Sendesaal u novembru 2012. godine, uz direktan prenos na nacionalnom radiju. U 2014. godini ansambl nastupa u okviru koncertne sezone Studija 6 Radio Beograda, uz direktni prenos na Trećem programu Radio Beograda i televizijskom kanalu RTS Digital.


Beograd: Utvrditi istinu o bebama nestalim iz porodilišta - Glas Srpske\nBeograd: Utvrditi istinu o bebama nestalim iz porodilišta\nAgencije 26.02.2020 14:44\nBEOGRAD - Ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da je cilj donošenja zakona o nestalim bebama /koje su nestale iz porodilišta prije 30 do 40 godina/ da se utvrdi istina, te najavio da će biti podnesene krivične prijave ako istraga pokaže da je neko dijete nestalo iz porodilišta, čime je počinjeno krivično djelo.\n- Cilj Predloga zakona o utvrđivanju činjenica o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Srbiji jeste da se utvrdi istina i da se, na neki način, pomogne porodicama da dobiju odgovore na pitanja koja postavljaju decenijama - naveo je Stefanović, obrazlažući u Skupštini Srbije ovaj prijedlog.\nOn je napomenuo da je jedan od razloga za donošenje zakona presuda Evropskog suda za ljudska prava iz 2013. godine, prema kojoj je utvrđeno da je jednoj od porodica povrijeđeno pravo na porodični život, a Srbija obavezana da utvrdi činjenice i u drugim slučajevima, prenijeli su beogradski mediji.\n"Neće biti lako utvrditi krivično delo od pre 30 ili 40 godina, možda izvršioci nisu živi ili ne postoji dokumentacija o tome", rekao je Stefanović.\nPrema njegovim riječima, ukoliko nije moguće utvrditi status djeteta, na zahtjev predlagača može se dosuditi novčana naknada ne veća od 10.000 evra.\nOn je pojasnio da je taj iznos bio i u konkretnoj presudi Evropskog suda za ljudska prava i da je zbog toga taj iznos predviđen u zakonu.\n"Naravno, niko ne stavlja cenu ili odgovara na pitanja koliko košta dete. Ne postoji cena, ovo je samo naknada države roditeljima čija su deca nestala u SFRJ i možda nemarom administrativnog osoblja danas nema dokaza da je dete mrtvo ili je možda i nestalo, ali to ne može da se utvrdi", naveo je Stefanović.\nOn je dodao da će se postupci sprovoditi u onim slučajevima ako se roditelj ranije obraćao državnim institucijama, kako bi se spriječile zloupotrebe.\n"MUP i Ministarstvo pravde su usaglasili stav prema kojem će tužilaštva moći da nastave gonjenje osumnjičenih za potencijalnu krađu dece, jer, kako su ocenili, reč je o krivičnom delu koje nije svršeno", naveo je Stefanović.\nPovodom ovog zakona, roditelji nestalih beba su ranije izjavili da nisu zadovoljni predloženim tekstom i da traže da on bude povučen, a posebno su nezadovoljni predloženim članovima 21, 22 i 23 prema kojima sud može da stavi tačku ako nije moguće utvrditi šta se desilo u konkretnom slučaju i odredi odštetu.\nViše od 2.000 roditelja u Srbiji okupljenih u udruženja traži istinu o bebama rođenim prije dvije, tri i više decenija jer mnogi od njih nikada nisu dobili ni tijela djece niti prateću dokumentaciju, a posebno umrlice\n26 godina od smrti Dade Vujasinović\nSrbija: Smijenjen pomoćnik gradonačelnika Novog Pazara Emir Ašćerić\nSrbija: Svi zaraženi moraju u bolnice, nema više liječenja kod kuće\nU institutu Dedinje najviše zaraženo medicinskih sestara, anesteziologa i hirurga\nTuča u migrantskom centru u Obrenovcu\nVučić ispraćen iz Pazara sa zeljanicom\n06. 04. 2020 15:34\nKon: Preminulo još sedam lica u Srbiji\n06. 04. 2020 15:18\nNa Institutu "Dedinje" zaraženo 67 zaposlenih i 14 pacijenata\n06. 04. 2020 11:33\nSrbija: Za vikend od 600 do 700 osoba prekršilo zabranu kretanja\n06. 04. 2020 10:23\nFudbaleru, pjevačima i ostalim uhapšenim u „Kraun plazi“ kućni zatvor\n06. 04. 2020 10:04\nStefanović: U MUP-u 31 osoba zaražena virusom korona\n06. 04. 2020 09:00\nKon: U Srbiji novih 284 žaraženih, ukupno 1.908, 7 žrtava, ukupno 51\n05. 04. 2020 15:45\n05. 04. 2020 13:53


Ko i zbog čega truje našu djecu? - Lola\nIzvor: MARKO TANASKOVIĆ - standard.rs\nAli biti otac maloletnog deteta na ivici puberteta u Srbiji 2019. godine je svakako jedan od najtežih i najodgovornijih zadataka koji vas stavlja pred čitavu lepezu izazova i muka. To onespokojavajuće saznanje protutnjalo mi je kroz glavu dok sam užasnut slušao “raport” mog desetogodišnjeg deteta sa novogodišnje proslave u Domu pionira na koju je otišlo sa svojim razredom i školom. Program manifestacije bio je kreiran i odobren od strane Ministarstva prosvete, a čitavo “zadovoljstvo” koštalo je tričavih 1140 din.\nDakle, deca od deset godina i naniže đuskala su uz hitove sa, na primer, ovakvim stihovima: “Mala voli audi, mala voli BMV, mala voli dolare, mala voli evre, penje se na stolove, voli separe”. I sve to u organizaciji škole i ministarstva, za vreme trajanja obavezne školske nastave. Na moje šokirano i ogorčeno reagovanje, moje dete je samo sleglo ramenima i reklo: “Pa šta ti je tata, to svi slušaju…”\nNa sličan način reagovali su i mnogi roditelji kada je nas nekolicina na vajber grupi razreda podelila zabrinutost i potrebu da se reaguje kod ministarstva. “Ma oni i ne slušaju reči, samo prate ritam…” ili “pa i mi smo slušali svakakve gluposti kao klinci pa nam ništa nije falilo”, bili su najčešći odgovori zatečenih roditelja.\nKao prvo, treba reći da deca od naranijeg doba itekako obraćaju pažnju na reči, kako svesno, tako i nesvesno, što potvrđuju brojni eksperimenti dečijih psihologa širom sveta. Deca se tada nalaze u najosetljivijem periodu intelektualnog i emotivnog razvoja, kada im se formiraju unutrašnji sistemi vrednosti i pogledi na svet.\nDa bi se došlo do odgovora, treba sprovesti malo istraživanje muzičkih listi svojih potomaka, pošto današnji klinci muziku uglavnom “primaju” preko interneta i jutjub kanala. Televiziju gotovo da i ne gledaju. Vrlo brzo se otkriva dominacija izvesne IDJ produkcije koja stoji iza većine najodurnijih pesama ovog takozvanog “autotjun” pravca koji klinci masovno slušaju.\nPesme koje “producira” IDJ ekipa tipičan su proizvod koji se servira srpskoj omladini (pa i deci). Vulgarni materijalizam i konzumerizam (fetiš skupih robnih marki), narkomanija kao razonoda i rekreacija, promiskuitet i prostitucija, sve znalački zapakovano u šljašteće boje i brze hip-hop i regeton ritmove.\n“Muzika, posebno u ovo današnje digitalno i brzo doba, pomera sve granice i tako otvaraa puteve svim drugim kreativnim industrijama. IDJDigital je rešen da bude u prvim redovima digitalne revolucije koja će redefinisati svet multimedija i zabave u 21. veku”, izjavili su Andrej Ilić i Đorđe Trbović, osnivači i direktori kompanije prilikom potpisivanja unosnog ugovora sa Junajted grupom. Oni su navodno dobili oko tri miliona evra za taj transfer od čega su, po ugovoru, najveći deo morali da ulože u pravljenje TV kanala i poboljšanje produkcijskih uslova.\nDa li je i u slučaju KKR grupe u pitanju samo puki, komercijalni interes, ili se iza brda valja i vrlo perfidan, dugoročan pokušaj kulturno-političkog inženjeringa? Agresivno delovanje kroz kulturu, odnosno potiskivanje i zatiranje visoke kulture i narodne tradicije i promovisanje tuđinskog potkulturnog smeća, kiča i šunda, odavno je postalo modus operandi zapadne globalističke agende. Radi se o jednoj vrsti specijalnog rata koji svoje otrovne plodove treba da donese u decenijama koje tek slede.\nAko tako postavimo stvari, teško je očekivati od generacije koja odrasta na ovakvoj muzici i ovakvom pogledu na svet da u budućnosti pokaže i najminimalnije interesovanje za nacionalna pitanja i spremnost na bilo kakvu žrtvu u ime kolektiva. To je po nacionalnu stvar opasnije od bilo kakvih obojenih revolucija i bočnih udara, jer takva priglupa, obeskorenjena, obezduhovljena, materijalistička, sebična i isključivo sopstvenim nagonima vođena omladina postaće lak plen za buduće predaje teritorija i resursa, ali i za svakakve druge političke manipulacije i tuđinske projekte.\nPa, ako zatreba, i za neku novu Jugoslaviju. Nova, mutirana inkarnacija jugonostalgičarskog ideala “bratstva i jedinstva”, zasnovana ovog puta ne na solidarnosti svetskog proleterijata, narodnooslobodilačkoj borbi i samoupravnom socijalizmu, već na zajedničkom tržištu (umreženom međunarodnim kapitalom), balkanskom kafanskom hedonizmu i već razvijenom provincijalnom, kolonijalnom mentalitetu takođe je jedna od očiglednih nuspojava ovog dirigovanog medijskog fenomena.\nReperi koji nastupaju pod pseudonimima „Džala Brat“ i „Buba Koreli“ / Izvor: YouTube\nU tom svetlu treba posmatrati besomučno mazohističko forsiranje “simpatičnih” hipster talibana Džale Brata i Bube Korelija, čija je produkcijska kuća Imperija neka vrsta bosanskog IDJ-a. Ova dvojica Sarajlija, zajedno sa Acom Lukasom, napunili su beogradsku Arenu za novogodišnji doček, a u tome ih nimalo nije omelo to što su u javnost pred sam koncert izašle njihove izjave sa početka karijere kada su pozivali na linč Srba i poručivali preko svog jutjub naloga kako sve Srbe treba vešati na vrbe.\nKako zaštiti decu od ovakvog smišljenog i sistematičnog trovanja? Potrebno je za početak obratiti pažnju na to šta slušaju, šta gledaju i prate, o čemu pričaju i kako rezonuju. Većina roditelja, nažalost, nema ni vremena ni volje da se ozbiljno pozabavi svojom decom, već ih prepušta nihilističkoj stihiji koja vreba iz različitih medijskih kanala, bilo da se radi o rijaliti programima ili nakaradnoj muzici.\nispiranje mozga mentalno zdravlje muzika opasnosti koje vrebaju djecu na Internetu trovanje turbo folk


ZAJEČARAC KRVNIČKI PRETUKAO SUPRUGU. LEKARI JOJ JEDVA SPASILI ŽIVOT! - Borske Narodne Novine\nVremenska prognoza za Bor\nTelevizija Bor (Uživo)\n02.07.2022. | 06:36\nBorske Narodne Novine\nNaslovna Vesti Hronika ZAJEČARAC KRVNIČKI PRETUKAO SUPRUGU. LEKARI JOJ JEDVA SPASILI ŽIVOT!\nZAJEČARAC KRVNIČKI PRETUKAO SUPRUGU. LEKARI JOJ JEDVA SPASILI ŽIVOT!\nZaječar, 24. maj – Slučaj nezapamćenog porodičnog nasilja u Zaječaru zgrozio je Srbiju a „razlog“ koji je tome prethodio je nečuven.\nPodsetimo, zaječarska policija uhapsila je meštanina D.J. (49) zbog sumnje a je počinio krivično delo nasilje u porodici i tom prilikom toliko pretukao suprugu da joj je naneo povrede opasne po život. Osnovno javno tužilaštvo odredilo je zadržavanje osumnjičenom a nesrećna žena nije želela ni da ga prijavi…\nRazlog svađe supružnika, koja je prethodila stravičnim batinama, zatim i mučkom prebijanju, kako Pink nezvanično saznaje, jeste “mešanje supruge u ljubavni život svog muža“ jer je on imao ljubavnicu?!\nMeđutim, sve se saznalo kada su u zaječarski Zdravstveni centar dvojica rođaka ispod ruke doveli meštanku K.R. (47).\nOna je jedva hodala savijena od bolova u stomaku. Odmah su je lekari primili, pregledali i ustanovili da je nesrećnoj ženi prsla slezina.\nLekari su u razgovoru sa njom saznali su šokantne stvari. Ispričala je da ju je muž krvnički pretukao pre tri dana, da od onda ima bolove koji su postajali sve nesnosniji, ali da nije htela da zove policiju i prijavi ga. Nju je muž udarao i šutirao po celom telu i pri tom je nazivao pogrdnim imenima.\nNesrećnu ženu su odmah spremili za operaciju, i uspeli da joj spasu život. Ona se sada dobro oseća, leži u bolnici, a malo je nedostajalo da premine od posledica batina.\nMedicinsko osoblje je, po službenoj dužnosti, moralo da prijavi muža nasilnika. Ubrzo ga je policija našla i uhapsila.\nNapominemo da je nasilje nad ženama često u Srbiji. Pre samo dva dana surovo je pretučena i trudnica u Trgovištu. Nju je muž, zbog sumnje da ga vara, udarao pesnicama po čitavom telu, a udarce je primila i u stomak.\nPrethodni tekstRadio Sarajevo: STOLE IZ BORA JAVLJA – „ŽIV SAM, LAŽU ZLI LJUDI DA SAM NA ONOM SVETU“\nSledeći tekstDNEVNI HOROSKOP ZA 25. MAJ\nBor: TOPLANA GUTA REKORDNI BUDŽET, ZOOVRT „U JADNOM STANJU“!\nNAJLEPŠA MESTA ZA ODMOR U SRBIJI PREKO VAUČERA\nDrugi pišu: ZIJIN U BORU NA PUTU ODRŽIVOG RAZVOJA (VIDEO)\nBORSKE NARODNE NOVINE NA FACEBOOK-U\n"Za novu toplanu na drvnu sečku u Majdanpeku izdvojiće se 5,5 miliona evra. Gradiće se i novi toplovod i podstanice, čime će daljinsko grejanje biti rešeno narednih 30 godina."\nDragan Popović, predsednik opštine Majdanpek\nSkulptura ispred Doma zdravlja\nKNJIGA: TIMOČKA DIVIZIJA – DIVIZIJA SMRTI I VASKRSENJA\nLast update: 02-07-22 04:00\nDetector place: Bor Gradski park, Serbia\nPM10: 17 PM2.5: 56 SO2: 5.7\nSKOCKANA NOVA VLAST U BORU – JANOŠEVIĆEV “MOST” UZ NAPREDNJAKE I...\nZAŠTO JE PREDSEDNIK PODNEO OSTAVKU I ZAŠTO VLASTIMA U BORU NE...\nNAPADNUT GRADONAČELNIK BORA MILIKIĆ, NIJE POZVANA POLICIJA!\nZadatak nezavisne štampe (Politika, br. 1. godina 1904.) „Glavni zadatak nezavsine štampe je da slobodna pretresa sva javna pitanja, bez gnjeva i pristrasnosti, da pravilnom kritikom vladinog rada potpomaže opoziciju, da lojalnošću svojom i nepristrasnošću štiti vladu od neosnovanih napada opozicije, da podjednakom revnošću deli udarce i desno i levo od sebe, eto, to je zadatak slobodne, nezavisne štampe, rekao je Bizmark jednom prilikom u nemačkom parlamentu, on, koji nije ni hteo, ni umeo da bude nežan spram štampe i javnog menjenja. Naravno, taj zadatak nije ni prost ni lak ni u mnogo starijim zemljama a kamo li kod nas. Treba mnogo konzekventnosti , mnogo građanske kuraži, mnogo dubokog, političkog uverenja, pa da se to uvek mogadne da izvrši. Treba i mnogo hladnokrvnosti. webmaster: Miloš Andrejić\nKontaktirajte nas: office@borskenarodne.com\n© 2021-2022 - Sva prava zadržana


Izgubio si novčanik sa svim dokumentima. Šta sad? (objavljeno: 21.02.2019.)\nU životu nas katkad zadesi nešto za šta smo bili sigurni da se dešava samo drugim ljudima. Nismo ozbiljno shvatali silne članke koji govore o tome da izgubljeni dokumenti mogu ozbiljno da nas koštaju, dok…\t» više o ovom savetu\nDa li je studentski život skup? (objavljeno: 25.01.2016.)\nUkoliko se nalazite na budžetu, može se reći da su vaše studije besplatne. Ali da li je to zaista u potpunosti tačno. Svi dobro znamo da studije (pored školarine) donose brojne visoke troškove. Gde su…\t» više o ovom savetu\nSaveti za jeftiniji studentski život (objavljeno: 12.08.2015.)\nUpis na fakultet predstavlja jednu od najvećih životnih prekretnica, posebno za one koji u to vreme započinju samostalan život u novom gradu. Uz nekoliko korisnih saveta, studentski život vam može postati jeftiniji, a samim tim…\t» više o ovom savetu\nŠtednja i ulaganje novca? (objavljeno: 16.05.2013.)\nPostoje različita mišljenja o tome na koji način efikasno i brzo steći novac, međutim, velika polemika može da nastane i na temu kako ga zadržati i (ako je moguće) uvećati sumu kojom raspolažemo. Iako nam…\t» više o ovom savetu\nKreditiranje - pojam i uslovi korišćenja (objavljeno: 16.05.2013.)\nBudžet je svakako stavka zbog koje vrlo često stavljamo prst na čelo i zapitamo se koliko smo ispravnu odluku doneli, da li uštedeti za ovo ili za ono... E, a onda su nam u "pomoć"…\t» više o ovom savetu\nPlatne kartice i dozvoljeni minus (objavljeno: 16.05.2013.)\nSituacija se modernizacijom bankarstva značajno promenila ali te promene se i dalje razvijaju, pa su nam sada na raspolaganju razne kartice, bankomati i još mnogo toga. Ove promene nam jesu olakšale mnogo toga ali nas…\t» više o ovom savetu\nKako da upravljate svojim novcem? (objavljeno: 16.05.2013.)\nPostoji izreka da novac okreće svet, ali ovo treba uzeti sa dozom rezerve jer su naši lični svetovi veoma kopleksni i postoji mnogo stvari oko kojih se oni vrte. Novac, ipak nije zanemarljiva stavka jer…\t» više o ovom savetu


Dobra knjiga - Atlas radikalnih operacija u ginekologiji - Zdravlje, medicina -\nAutor: Petar Počekovac, Miloš Počekovac\nNaučite da živite zdravi, vitki i slobodni. Najnovija naučna otkrića u službi dijete i zdravlja. Hiljade ljudi u 75 zemalja oslobodile su se viška kilograma uz pomoć ove knjige. Pridružite ...\nNanomedicina, shvaćena na najširi mogući način, je disciplina koja u sebe uključuje nanotehnologije i koristeći sve druge nauke i znanja stvara prostor za bolji i zdraviji ljudski život, a u nekim ...\nŽelite li da živite duže? Želite li da živite bolje? PREUZMITE ODGOVORNOST ZA SVOJE ZDRAVLJE! Podignite energiju! Uživajte život u punini! Ova knjiga u glavnim crtama opisuje uzroke ...\nNajzad metoda za lako odvikavanje od pušenja! Za mnogobrojne pušače koji kažu "Sve sam pokušao kako bih prestao da pušim", elektronska cigareta je prava revolucija; konačno možete da prestanete s ...\nNajveća obmana koja danas preovladava je mit da je unapređivanje zdravlja uz pomoć vitamina i prirodnog načina života teško i-ili opasno. Dobro zdravlje nije teško postići. Upravo je obrnuta ...\nResursi organizma - imunitet, zdravlje, dugovečnost\n"Resursi organizma : imunitet, zdravlje, dugovečnost" knjiga je pet ruskih akademika: Aleksandra Eduardoviča Vasiljeva, Alekseja Jurijevič Koveljonova, Denisa Viktoroviča Kovljena, Faine Nikolajevne ...\npravilna ishrana i sastavljanje dnevnog obroka Dr Predrag Nenadić, rođen, diplomirani nutricionista-dijetetičar i doktor prirodne medicine. Nutricionisti koji svoju profesiju doživljavaju ...


#EU #Slovenija #biznis Arhiva • Страница 2 од 3 • DATA d.o.o.\nTag - #EU #Slovenija #biznis\nOtvaranje firme i slovenačka radna dozvola\nOtvaranje firme u Sloveniji Otvaranje firme u Sloveniji je najbolji i najbrži način da počnete aktivno da poslujete i dobijete dozvole za rad i boravak u Sloveniji za sebe i za strane državljane koje želite da zaposlite u vašoj firmi. Najčešći oblici firmi u Sloveniji za koje se odlučuju strani preduzetnici su društvo sa ograničenom odgovornošću (d.o.o.), ćerka firma ili [...]\n22/12/2021 EU, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nRazlike između d.o.o. i filijale u Sloveniji\nRazlike između d.o.o. i filijale Razlike između d.o.o. i filijale leže prvenstveno u činjenici ko je osnivač i potrebnom osnivačkom kapitalu. Oba oblika može u Sloveniji da osnuje svako fizičko lice, bio on EU državljan ili ne. Strani preduzetnici se iz različitih razloga odlučuju za otvaranje firme u Sloveniji. Neki su potpuno novi preduzetnici koji žele pokrenuti sopstveni biznis, drugi [...]\n20/12/2021 EU, Osnivanje firme, Registracija podružnice, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nOtvaranje nove firme u Sloveniji Otvaranje nove firme u Sloveniji nudi preduzetniku pregršt novih mogućnosti i izazova. Preduzetnik koji se odluči pokrenuti sopstveni biznis se u početku susreće sa puno nepoznanica. Da bi doneo pravu odluku, potrebne su mu informacije i odgovori na praktična, pravna i administrativna pitanja. Priprema za preduzetništvo uključuje skupljanje informacija sa različitih strana i često dolazi [...]\n17/12/2021 EU, Osnivanje firme, Registracija podružnice, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nOtvaranje firme i investicija u Sloveniji\nOtvaranje firme i investicija u Sloveniji Otvaranje firme i investicija u Sloveniji je najbolji i najbrži način da počnete aktivno da poslujete i dobijete dozvole za rad i boravak u Sloveniji za sebe i za strane državljane koje želite da zaposlite u vašoj firmi. Za strane preduzetnike je otvaranje firme i investicija u materijalna sredstva firme posebno privlačna opcija. Sa [...]\n15/12/2021 EU, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nUvoz i izvoz u Sloveniji – postupak registracije firme Uvoz i izvoz u Sloveniji je vrlo privlačna delatnost za preduzetnike, strane i domaće. Glavni razlog leži u pristupu jedinstvenom evropskom tržištu. Slobodno unutrašnje tržište EU omogućava slobodno kretanje robe, usluga, kapitala i osoba. Firma za uvoz i izvoz u Sloveniji se najčešće otvara u obliku društva sa ograničenom odgovornošću (d.o.o.). [...]\n13/12/2021 EU, Import - Export, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nVrste dozvola za boravak Vrste dozvola za boravak u Sloveniji se dele na: dozvolu za privremeni boravak i dozvolu za stalni boravak. Dozvolu za privremeni boravak možete dobiti ako imate jasnu i dokazivu svrhu za boravak u Sloveniji. Dozvola se izdaje za vreme koje je potrebno da se ispuni svrha boravka, najviše za godinu dana. Dozvolu produžujete pod istim uslovima koju [...]\n29/11/2021 EU, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\n3D oznake na putu i 3D pešački prelaz u Sloveniji\n3D oznake na putu u Sloveniji 3D oznake na putu smo nedavno dobili i u Sloveniji. Njihova svrha je da vozače upozoravaju da voze u suprotnom smeru. Kad se približi trodimenzionalnoj oznaci će vozač na putu ugledati iluzijo podignute platforme, koja će ga upozoriti na napravilnu vožnju. Prva takva oznaka je nacrtana na asfaltu priključka Ljubljana-Brdo, a možemo ih naći [...]\n15/11/2021 EU, Osnivanje preduzeća, Slovenija, Transport #EU #Slovenija #biznis\nSlužbeni auto za firmu ili privatni auto za službene svrhe – šta se više isplati? Službeni auto kao potreba ili stvar prestiža? To je prva dilema koju preduzetnik mora da reši. Da li mu je službeni auto potreban ili ga želi imati zbog prestiža i (ponekad samo prividne) uspešnosti? Odgovor se krije u delatnosti koju preduzetnik obavlja. Ako preduzetnik u [...]\n12/11/2021 EU, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nNovi preduzetnici i početak poslovanja u Sloveniji\nNovi preduzetnici u Sloveniji Novi preduzetnici u Sloveniji koji su na početku svog preduzetničkog puta moraju biti upoznati sa svojim pravima i obavezama kao novoosnovani poslovni subjekti. Pošto u Data d.o.o. verujemo da je u informaciji moć, je naša primarna želja da nove preduzetnike što bolje informišemo i spremimo na poslovne izazove. Zato im nudimo kompletnu podršku na početku poslovanja [...]\n10/11/2021 EU, Osnivanje firme, Slovenija #EU #Slovenija #biznis\nRadni odnos u Sloveniji Radni odnos je ugovorni odnos između poslodavca i zaposlenog, koji se zasniva ugovorom o radu. Radni odnos se zasniva zbog koristi obe strane – poslodavcu je potreban radnik sa određenim znanjima i veštinama, a zaposleni će obavljati posao za koji će biti plaćen. U Sloveniji odredbe Zakona o radnim odnosima uređuju područje radnih odnosa, poslodavca dodatno [...]\n03/11/2021 EU, Osnivanje preduzeća, Slovenija #EU #Slovenija #biznis, #otvaranje preduzeća


ČAMPARA: SDP ne smije sam izaći na izbore - IZDVOJENO.ba\nObjavljeno 17. Septembra 2019. 00:10\nDamir Mašić, predsjednik KO SDP Sarajevo, najavio da će “sarajevska šestorka” na lokalnim izborima izaći sa zajedničkim kandidatima koji će se suprotstaviti načelničkim kandidatima SDA u sarajevskim općinama, na šta je Aljoša Čampara iz SDA kazao kako ga takva ideja ne iznenađuje te da nije ni očekivao da SDP pokuša okupiti saveznike kako bi u Banjoj Luci osvojili ne vlast nego makar jedan mandat u gradskoj skupštini.\nČlan Kantonalnog odbora SDA Sarajevo Aljoša Čampara kazao je da ga nimalo nije iznenadila „prijetnja“ Damira Mašića iz SDP-a da će na predstojećim lokalnim izborima „sarajevska šestorka“ izaći sa zajedničkim načelničkim kandidatima u sarajevskim općinama protiv kandidata SDA.\nPodjećamo, Damir Mašić, zastupnik SDP-a u Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine predsjednik KO SDP Sarajevo, najavio je da će šest stranaka (Demokratska fronta, Narod i Pravda, Naša stranka, Savez za bolju budućnost, Nezavisna bosanskohercegovačka lista i Socijaldemokratska partija) na lokalnim izborima imati zajedničke kandidate koji će se suprotstaviti načelničkim kandidatima SDA u sarajevskim općinama.\n– Pripremamo se za naredne izbore – lokalne i već sada postoji, da ekskluzivno najavim, velika vjerovatnoća da će većina ili sve stranke šestorke imati zajedničke kandidate na lokalnim izborima, “da načnemo bastion SDA u Sarajevu”, kazao je Damir Mašić. N1, „Slobodnu Bosnu“\nAljoša ČamparaDamir MašićSDASDP


NOVOSTI O DIJASPORI\nPRILOZI I PISMA > NOVOSTI O DIJASPORI\nUSVOJEN PRIJEDLOG ZAKONA O ISELJENICIMA\nDirektor Uprave za Dijasporu Ministarstva vanjskih poslova mr Predrag Mitrović je, na Konferenciji za medije održanoj nakon sjednice Vlade, istakao da se predloženim rješenjima uvodi niz unapređenja na planu pružanja podrške i jačanju organizovanog djelovanja dijaspore kroz finansiranje programa i projekata organizacija iseljenika putem javnog konkursa, transparentnijeg izbora predstavnika iseljenika u Savjet za saradnju sa dijasporom, dodatno uređuje način vođenja evidencija i postupak izdavanja iseljeničkih knjižica Vlada je na sjednici 10. Maja 2018. utvrdila Prijedlog zakona o saradnji Crne Gore sa dijasporom - iseljenicima.\nPrijedlogom zakona se na kvalitetan način normativno zaokružuje oblast ostvarivanja i jačanja saradnje Crne Gore sa iseljenicima, koja treba da rezultira poboljšanjem kulturnih, obrazovnih, naučnih, ekonomskih, sportskih i drugih veza dijaspore sa matičnom državom, ali i unapređenjem brige matice o svom iseljeništvu.\nDirektor Uprave za Dijasporu Ministarstva vanjskih poslova mr Predrag Mitrović je, na Konferenciji za medije održanoj nakon sjednice Vlade, istakao da se predloženim rješenjima uvodi niz unapređenja na planu pružanja podrške i jačanju organizovanog djelovanja dijaspore kroz finansiranje programa i projekata organizacija iseljenika putem javnog konkursa, transparentnijeg izbora predstavnika iseljenika u Savjet za saradnju sa dijasporom, dodatno uređuje način vođenja evidencija i postupak izdavanja iseljeničkih knjižica.\n© 2005 - 2018 www.montenegro-canada.com All rights reser\n© 2005 - 2018 www.montenegro-canada.com All rights reserved


Kon: Nije iskljuèeno da novi soj virusa stigne kod nas - B92\nNije iskljuèeno da novi soj virusa korona koji se pojavio na Zapadu doðe i kod nas, izjavio je danas epidemiolog Predrag Kon.\nIzvor: Tanjug nedelja, 17.01.2021. | 09:40\nNije iskljuèeno da novi soj virusa korona koji se pojavio na Zapadu doðe i kod nas\nAjde da budemo iskreni,pa Vi ni o ovom starom virusu ne znate ama bas nista?\n(samo da kazem, 17. januar 2021 13:17)\nVeæ odavno to što izjavljuješ, niko normalan ne veruje. Polako u penziju i da te zaboravimo što pre.\n(reza15, 17. januar 2021 12:58)\nKakvi ste vi mapetovci, svi skupa.\n(Hanzo Hasashi, 17. januar 2021 12:11)\nStiže sigurno,neka krizni štab spremi so i pogaèu.\n(vlada BGD, 17. januar 2021 10:38)\nA zbog èega da ne stigne? Jesmo li mi najgori? Šta nama fali?\n(pfcpanta, 17. januar 2021 10:33)\nSta se èini povodom toga.\n(pera, 17. januar 2021 10:26)\nNe da nije iskljuceno, nego je sigurno vec u. Srbiji.\n(Apatrid, 17. januar 2021 10:19)\nZa ovu konstataciju zaista moras bit Dr epidemiolog. Mozda cu sebi da dozvolim da kao laik dodam da ne da nije iskljuceno, nego SIGURNO ce doci i do nas. Ok, znam krizni stab ce me uveriti da nije tako.\n(komenti, 17. januar 2021 10:18)\nÈitam da su engleski nauènici zabrinuti je nijedna od postojeæih vakcina ne daje imunitet za tu novu vrstu soja...\n(VIKTOR, 17. januar 2021 10:00)\nMa šta reèe..?Kakva mudrost??\n(Goran, 17. januar 2021 09:45)


Nezaboravan spektakl /Najbolji salsa plesači svijeta stižu u Sarajevo / Radio Sarajevo\nPromo/Sarajevo Salsa Congress\n22. 01. 2020. u 14:25:00 Promotivni tekst\nSarajevo Salsa Congress (SSC) svake godine pruža nezaboravan plesni spektakl i već zauzima respektabilno mjesto među festivalima, kako u regiji, tako i u Europi, a ove godine se održava od 23. do 26. januara u Hotelu Holiday.\nZa sve masovniju populaciju zaljubljenika u ples Sarajevo postaje obvezna destinacija sa zagarantiranom dobrom zabavom.\nOvogodišnji plesni festival u Sarajevu okupit će oko 800 sudionika iz cijelog svijeta.\nGosti dolaze iz Slovenije, Turske, Švedske, Srbije, Njemačke, Hrvatske, itd. a u posebnom fokusu će biti radionice koje će voditi neki od najboljih svjetskih salsa plesača, te Gala večer koja će se u kongresnoj dvorani hotela Holiday održati u subotu, 25. januara.\nKao i svake godine u već prepoznatljivom stilu, Gala večer se održava uz mnogo zabave, muzike i uz posebnu temu. Za SSC 2020 organizatori su izabrali Wild West temu. Sarajevo Salsa Congress (SSC) nije natjecateljskog karaktera, nego za cilj ima popularizirati salsu.\nPromo: Sarajevo Salsa Congress\nSvi posjetitelji festivala kroz četiri dana lude zabave imat će priliku učiti razne plesne discipline, te uživati u četiri plesne zabave na kojima će 10 DJ-eva puštati muziku i pobrinuti se za fantastičnu zabavu. A u subotu, 25. siječnja/januara u 18 sati pored plesnih radionica posjetitelje očekuje i prvi ZUMBA Master Class koji će se pod pokroviteljstvom Elit nutrition održati u okviru festivala. Svi ljubitelji dobre zabave, plesa i fitnesa moći će uživati u sat i pol odličnog treninga i zabave.\n"S nestrpljenjem očekujem odličan plesni festival u Sarajevu na kojem se uvijek tako dobro zabavim. Sarajevu se radujem jer ima dušu, a i ljudi koji dolaze na ovaj festival odlični su plesači pa ne sumnjam da će plesne radionice, ali i plesni party biti savršen užitak za sve one koji uživaju u plesu", kazao je Luis Vasquez, plesni instruktor koji je radio i s Jennifer Lopez.\nZa sve ljubitelja plesa organizatori su osigurali i besplatne radionice u četvrtak i petak od 17 do 19 sati u hotel Holiday, kao i plesne zabave. Prva plesna zabava započinje već u četvrtak u Bossa Nova Caffe-u Sarajevu, dok su plesni party u petak i subotu rezervirani za hotel Holiday. Posljednji plesni party koji se zatvara 12. po redu Sarajevu Salsa Congress održat će također u Bossa Nova Caffe-u.\nViše informacija o festivalu, raspored radionice te cijene za party možete pronaći na Facebook službenoj stranici festivala: https://www.facebook.com/sarajevosalsa.congress/\nPartneri projekta: Društveni salsa klub El Paso Sarajevo, Hotel Holiday, New Event agencija i Bossa Nova Caffe Sarajevo\nTagovi: salsa ples Sarajevo spektakl


Moguća iznenadjenja za danas 25/11/2016 - PametnoKladjenje\nYou are here: Home / Analize / Slajder / Moguća iznenadjenja za danas 25/11/2016\tAnalize\nMoguća iznenadjenja za danas 25/11/2016\nMoguća iznenadjenja za danas 25/11/2016\tFacebook\nTurkey: TFF 1. Lig – 25.11.2016 – 17:00\nAdana Demirspor – Goztepe – [1: 2.88] – [X: 3.12] – [2: 2.35]\nKao po običaju kad je savršen H2H u pitanju tada ne komentarišemo utakmicu, već prosto samo predložimo nastavak odlične tradicije i statistike. Naravno poznato je da svaka tradicija mora nekada da se prekine, ali se mi nadamo da to neće biti slučaj u ovom kolu.\n02.04.2016 – Adana Demirspor : Goztepe – (2:1)\n29.10.2015 – Goztepe : Adana Demirspor – (1:3)\n05.05.2013 – Adana Demirspor : Goztepe – (1:0)\n16.12.2012 – Goztepe : Adana Demirspor – (0:2)\n25.01.2004 – Adana Demirspor : Goztepe – (3:1)\n24.08.2003 – Goztepe : Adana Demirspor – (0:2)\nTradicija i domaći teren nam prosto sugerišu da ovde tražimo iznenadjenje i da pokušamo sa pobedom Adane koja plaća 2,90.\nFrance: Ligue 2 – 25.11.2016 – 20:00\nLens – Le Havre – [1: 2.10] – [X: 3.00] – [2: 4.00]\nKvota na goste na ovom meču je dosta čudna, čak je i skočila sa 3,40 na 4,00 a da mi nismo uspeli da pronadjemo razlog za tako veliku kvotu na Le Havre koji za sada čak i pruža dobre partije kad igra u gostima, pa tako ima skor 4-2-2 uz gol razliku 9:5.\nIskreno ova kvota nam je dosta čudna na ekipu koja je osvojila najviše bodova van domaćeg terena, a još kad se i doda H2H onda nas prosto cela situacija tera da probamo sa iznenadjenjem na ovom meču.\n30.01.2016 – Le Havre : Lens – (2:0)\n31.08.2015 – Lens : Le Havre – (0:4)\n17.02.2014 – Lens : Le Havre – (1:1)\n14.09.2013 – Le Havre : Lens – (6:2)\n18.01.2013 – Le Havre : Lens – (2:2)\n13.08.2012 – Lens : Le Havre – (1:0)\nKvota na goste je ogromna, pa je realno i pokriti je sa DrawNoBet2, pošto nam deluje da gosti neće izgubiti ovaj meč.\nGreuther Furth – Arminia Bielefeld\nFootball / Ger. Bundesliga II / Kick off: 25 Nov 2016, 18:30\nGrojter je otpustio trenera, pošto su bili vrlo nezadovoljni partijama koje je pružao u ovoj sezoni, što je sasvim logičan potez uprave. Od Grojtera se očekivalo mnogo više, pa se misli da su igrači bojkotovali, sad već, bivšeg trenera.\nDanas na svom terenu, sa novim trenerom dočekuju izuzetno lošu ekipu Bilefilda. Za ovaj meč nemamo neke posebne informacije, ali verujemo da će domaća ekipa sa novim trenerom igrati mnogo drugačije nego što je to do sad pokazivala i da će ići na pobedu na ovom meču.\nDaleko od toga da nam je ova utakmica sigurna, pošto su obe ekipe u izuzetno lošoj formi, ali domaći teren, novi trener nam ulivaju blago poverenje da će Grojter dati sve od sebe da pobedi ovaj meč, a kvota od 2,25 je dosta dobra da se pokuša.\nČinjenice dana za 25/11/2016\nAnalize današnjih utakmica 25/11/2016


Udruženje „Društvo Roma” Zaječar: Uručeno 30 vaučera deci romske nacionalnosti\nPočetna / Vesti / Udruženje „Društvo Roma” Zaječar: Uručeno 30 vaučera deci romske nacionalnosti\nTimočka 06/09/2019 | 12:35\tVesti, Društvo, Zaječar\nUdruženje „Društvo Roma” Zaječar organizovalo je podelu vaučera za kupovinu školskog pribora deci predškolskog uzrasta i deci prvog razreda osnovne škole.\n„Naše Udruženje uz pomoć programa ’ROMACTED’, a u saradnji sa gradskom upravom grada Zaječara uspela je da obezbedi 30 vaučera u vrednosti od 2.000 dinara za decu romske nacionalnosti”, kažu iz Udruženja „Društvo Roma” Zaječar.\nMališani sa svojim roditeljima će ovaj vaučer moći da koriste u „Milenijum” knjižarama.\nKljučne reči „ROMACTED” Vaučer Deca Udruženje „Društvo Roma” Zaječar Škola\nPrethodna Zaječarske teniserke na Državnom ekipnom takmičenju u Čačku\nSledeća PU Knjaževac: Uhapšen zbog droge\n12/10/2020 | 11:43\n10/10/2020 | 20:55\nU Zaječaru počela sa radom „Mala učionica” kao podrška u obrazovanju za decu\nU okviru „Dečijeg centra” u Zaječaru, počela je sa radom „Mala učionica”, u okviru koje …


RTS :: Fudbal - Kv. za LE: Banants - Čukarički\nRTS 2 Fudbal - Kv. za LE: Banants - Čukarički\nutorak, 16. jul 2019, 16:55\nFudbal - Kv. za LE: Banants - Čukarički\nFudbaleri Čukaričkog gostuju kod ekipe Banantsa iz Jermenije u revanš meču prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope. Utakmica se igra u utorak od 17.00 časova na stadionu Banantsa u Jerevanu, uz direktan prenos na Drugom programu RTS-a. Komentator je Nemanja Matić.\nČukarički je savladao Banants iz Jermenije pred svojim navijačima sa ubedljivih 3:0, ali prolaz u drugo kolo kvalifikacija za Ligu Evrope moraće da potvrde dobrom igrom i u prestonici Jermenije, Jerevanu. Dvostruki strelac na utaknici protiv Banantsa za naš tim bio je mladi 19-godišnji Slobodan Tedić, dok je jedan gol postigao i zadnji vezni Kovač.\nNa golu Čukaričkog u prvom susretu stajao je iskusni Nemanja Belić koji nije imao mnogo posla, na bekovima su bili Bogosavac levo i Ćirković desno koji su u defanzivi bili neprelazni, dok su i u napadu učestvovali konstantno u organizaciji igre.\nEkipa trenera Veselinovića gradila je napade iz zadnje linije gde su igrali iskusni Puškarić i mladi Šapić, dok su težište igre na protivničku polovinu lako, brzo i tačno prenosili neumorni kapiten Docić i Kovač.\nNa desnom krilu istakao se 19-godišnji Vidosavljević, koji je odlično otvarao prostor i probijao po krilu, a imao je i dve stopostotne šanse. Njegov vršnjak u špicu Slobodan Tedić bio je najbolji pojedinac meča sa dva data gola, a na levim krilu istakao se i borbeni Luković.\nIza Tedića, ključni fudbaler u završnici napada Čukaričkog bio je Luka Stojanivić, asistent Tediću kod prvog gola Čukaričana na utakmici. Ključni fudbaler u redovima našeg tima u drugom poluvremenu bio je supertalentovani rezervista Birmančević, koji se istakao asistencijom Kovaču za drugi gol na utakmici i odličnim prodorima po levom krilu.\nBanants je potpuno nadigran na Banovom brdu i savladan sa ubedljivih 3:0, a rezultat je mogao biti i ubedljiviji u korist našeg tima. Ipak, ekipa trenera Aleksandra Veselinovića moraće da potrdi plasman u drugo kolo i u Jerevanu.\nMeč se igra u utorak od 17.00 časova na stadionu Banantsa koji prima nešto više od 4 000 gledalaca. Direktan prenos utakmice je na našem Drugom programu, a komentator meča je Nemanja Matić.\nPa ima smisla... Стара вавилонска пророчанства помогла астрономима\nАсфалтирајте улице Београд добија мрежу „паметних клупа“


(FOTO) DRAMATIČAN SUDAR U BULEVARU KRALJA ALEKSANDRA: 'Mercedes' prešao preko šina, naleteo na tramvaj! - Informer\nM.Dudvarski | 03. 03. 2017.\nTramvaj Gradskog saobraćajnog preduzeća sudario se večeras sa putničkim vozilom 'mercedes' na Bulevaru Kralja Aleksandra u Beogradu, otkriva Informer\nPrema našim informacijama, u ovom udesu nije bilo povređenih.\nKao što se može videti i na osnovu fotografija, do nesreće je došlo kada je 'mercedes' prešao preko tramvajskih šina.\nPrema našim informacijama, baš u tom trenutku na vozilo je naišao tramvaj.\nsudar Bulevar Kralja Aleksandra Beograd tramvaj\n(FOTO) UDES NA BULEVARU Tramvaj udario pikap\nSUDAR TRAMVAJA U BEOGRADU, povređen vozač!


Nikola Mirkov v.d. generalnog direktora RTS – Nadlanu.com\nNikola Mirkov v.d. generalnog direktora RTS\nObjavljeno 29. okt 2013. / 15:01:42\nUpravni odbor Radio-televizije Srbije imenovao je Nikolu Mirkova za vršioca dužnosti generalnog direktora RTS-a "kako bi bio obezbeđen kontinuitet borbe i rada na temeljnim vrednostima javnog nacionalnog medijskog servisa".\nUpravni odbor RTS je imao čast da sarađuje sa Aleksandrom Tijanićem u nastojanju za preobražaj RTS iz državne RTV u javni servis evropske Srbije.\nZahvaljujući pre svega snazi, daru i hrabrosti Aleksandra Tijanića, danas je javni servis stub slobodnog javnog mišljenja i govora, uporište kulture pristojnosti i normalnosti ne samo u medijskom prostoru Srbije, već u celokupnom životu našeg društva.\nAleksandar Tijanić će ostati nadahnuće za sve one kojima su bliske vrednosti kojima je on posvetio život, a to su: sloboda, rodoljublje, prosvećenost, profesionalizam, hrabrost u odbrani svojih ideja, bespoštedna kritika laži i lažnih vrednosti u javnom životu Srbije.\nUpravni odbor RTS smatra da je dužnost i zadatak od nacionalnog značaja da RTS nastavi putem koji je prokrčio Aleksandar Tijanić.\nZbog toga je Upravni odbor RTS, u dogovoru sa kolegijumom kuće, odlučio da iz redova najbližih Tijanićevih saradnika izabere direktora TV Beograd Nikolu Mirkova za vršioca dužnosti generalnog direktora RTS-a, kako bi bio obezbeđen kontinuitet borbe i rada na temeljnim vrednostima javnog nacionalnog medijskog servisa.\nNova krivična prijava: Saša Dragin optužen za uvoz 3.000 tona radioaktivnog đubriva\nDragan Bujošević na čelu RTS-a\nISPALA DANA: Lapsus u "Jutarnjem programu" RTS-a! (VIDEO)\nPočela prinudna naplata: Dug za struju se mora izmiriti


Najupečatljivije filmske scene borbe — Wannabe Man\nNajupečatljivije filmske scene borbe\nMnogo akcije, krvi, tuča, prevrnutih automobila je nešto što definiše svaki dobar akcioni film. Svi ljubitelji ovog žanra uživaju, pre svega u dobrim scenama borbe.\nZa vas smo izdvojili nekoliko upečatljivih, koje sigurno i sad mogu da prepričaju svi oni koji su gledali te filmove.\nKil Bil (I deo)\nKventin Tarantino je mesecima radio na ovoj sceni, jer je želeo da ona ostane u analima filmske industrije. U borbi Ume Turman sa 88 samuraja proliveno je mnogo lažne krvi, korišćeni su samurajski mačevi, a ova glumica je ulogom u ovom filmu, pokazala da jedna plavuša može da sredi tolike obučene borce.\nPovratak ratova zvezda\nIako je ovaj film snimljen još 1980. godine, borba između Dart Vejdera i Luka Skajvokera je i danas inspirativna, naročito za dečake. Korišćenje super specijalnih svetlećih mačeva u ovoj sceni je ono što film čini prepoznatljivim i autentičnim.\nKako bi ova lista najupečatljivijih filmskih borbi, mogla da prođe bez Džeki Čena? Ovaj majstor akrobacija i neverovatnih tuča, u ovom filmu je možda nadmašio sebe scenom u šoping molu. Pored mnoštva protivnika, on kao i uvek izlazi nepobeđen, a ako ste ljubitelj filmova sa Džeki Čenom, onda vam je ova scena sigurno jedna od omiljenih.\nBorba između čudovišta je oduvek bila izazov za filmske stvaraoce i publika ih je uvek rado gledala. Iako je ovo ostvarenje iz 1933. godine, borba između King-konga i T-reksa je uzbudljiva, a ne kvari je ni činjenica da je film crno-beli.\nKljučne reči agent Smitakcijaakcioni filmakrobacijaautomobiliborbaDart VejderDžeki Čenfilmska industrijaKijanu RivsKil BilKing Kongkoreografijekung-fuKventin TarantinoljubiteljLuka SkajvokeramačeviMatriksNeoobožavaociOlivera DenčićoružjePolicijska pričaprotivnicisamurajiscenaspecijalni efektiT-reksatučaUma Turman