01|08|2017 • Dom vojske • 20h | Piano Summer Vranje\n01|08|2017 • Dom vojske • 20h\nNatalia Gutman – violončelo\nSviatoslav Moroz – violina\nDimitri Vinnik – klavir\nSCHUMANN Fantastični komadi op.73 za violončelo i klavir\nGRIEG Sonata za klavir i violinu op.45 c-mol\nRAHMANJINOV Elegični trio br.1 g-mol\nŠOSTAKOVIČ Trio br.2 op.67 e-mol\nNatalia Gutman spada među najcenjenije svetske muzičare. Publika i kritičari poznaju je kao „Kraljicu violončela“.\nNjen prestiž ogleda se u mnogim uglednim nagradama koje je osvojila: Narodni umetnik SSSR-a (1991), Državna nagrada Ruske Federacije (2000), Krst zasluga prve klase Savezne Republike Nemačke (2005), Šostakovičeva nagrada (2002, 2013), Trijumfalna nagrada (2002), “Fellow of the Royal College of Music” u Londonu (2010), Nagrada udruženja nemačkih koncertnih direkcija (2012), Nagrada NEM u Firenci (2014).\nPo završetku Moskovskog konzervatorijuma u klasi Galine Kozolupove, Gutman je nastavila postdiplomske studije sa Mistislavom Rostropovičem na Konzervatorijumu u Lenjingradu. Već pre završetka studija, u junu 1968. godine, Rostropovič je pozvao da se pridruži pedagoškom osoblju Moskovskog Konzervatorijuma. Od 1959. učestvovala je na raznim međunarodnim takmičenjima osvojivši te godine zlatnu medalju na Bečkom omladinskom festival. Slede prva nagrada na Međunarodnom takmičenju Dvoržak u Pragu (1962) i treća nagrada na takmičenju Čajkovski (1962), a 1967. godine zajedno sa svojim duo partnerom, pijanistom Aleksejem Nesedkinom, Gutman je dobila prvu nagradu na Minhenskom ARD takmičenju.\nU Njujorškom Karnegi holu sjajno je debitovala 1969. godine, svirajući Blohovljev Šelomo i Prokofijevov končertino pod upravom maestra Leopolda Stokovskog. Po njenom povraku u Moskvu, ruske vlasti zabranjuju Gutmanovo putovanje u inostranstvo, te je tako njena internacionalna karijera zaustavljena narednih 10 godina. U Rusiji je pak njena solo karijera cvetala, a nastupala je i snilmala sa naju- glednijim sovjetskim dirigentima kao što su Kondrašin, Svetlanov, Roždestvenski i Temir- kanov.\nKao zaljubljenik u kamernu muziku formirala je važan muzički odnos sa izuzetnim violinistom Olegom Kaganom, koji je postao i njen muž. Zajedno su osnovali trio sa Svjatoslavom Rihterom koji je često nastupao i kao Natalijin duo partner. Ova grupa je nastupala I kao klavirski kvartet sa Jurijem Bašmetom, a kao klavirski kvintet sa Viktorom Tretijakovom. Zajedno su istraživali ceo repertoar kamerne muzike. Gutmanina i Kaganova izvanredna interpretacija Bramsovog duplog koncerta kao i veći deo njihovog klasičnog repertoara bili su veoma cenjeni. Oni su takođe angažovali brojne kompozitore kao što su Sofija Gubaidulina, Edison Denisov, Vasilij Lobanov i Tigran Mansurijan da pišu za njih. U kasnim sedamdesetim i osamdesetim godinama Alfred Šnitke posvetio je niz radova Gutmanovoj i Kaganu koji uključuju prvu sonatu za violinčelo, veliki koncert br.2 za violinu i violončelo (1981) i prvi koncert za violončelo (1984/5). Konačno, u decembru 1987.godine Gutman je dobila dozvolu da ponovo putuje van Sovjetskog Saveza te tako nastavlja svoju internacionalnu karijeru. Od tada je svirala u najprestižnijim dvoranama širom Evrope pod upravom velikih dirigenata kao što su Sergiu Čelibidake, Jurij Antonovič, Mistislav Rostropovič, Kurt Mazur, Volfgang Savališ, Bernard Haitink, Rikardo Muti, Juka-Peka Saraste i Gustavo Dudamel. Posebna muzička veza koja je izgrađena sa Klaudijom Abadom još ranih osamdesetih godina, rezultirala je brojnim nastupima pod njegovim vođstvom sa orkestrima kao što je Berlinska filharmonija, Evropski omladinski orkestar, orkestar Gustav Maler i orkestar Mocart. U periodu od 1992. do 2000. godine, zajedno sa Abadom, Gutman je priredila seriju “Berliner Begegenungen” u dvoranama Berlina.\nTokom godina, Gutman je napravila mnogobrojne snimke među kojima se izdvajaju oba koncerta Šostakoviča sa orkestrom Kraljevske filharmonije pod upravom Jurija Temirkanova (RCA Viktor), Dvoržakov koncert sa orkestrom Filadelfije pod upravom Volfganga Savališa (EMI), Koncert br.1 Šnitkea i Šumanov koncert sa orkestrom Londonske filharmonije pod upravom Kurta Mazura, a 2007. Godine i drugu verziju Šumanovog koncerta sa Klaudi- jom Abadom i Kamernim orkestrom Maler. Zajedno sa Marijom Majkl-Bajerle pokrenula je producenstku kuću „Live Classics“, sa namerom da objavi brojne snimke koncerata sa 15 Svjatoslavom Rihterom, Olegom Kaganom, Eliso Virsaladze, Jurijem Bašmetom, Vasiljem Lobanovim, Eduardom Brunerom i mnogim drugima.\nGutmanova je danas profesor na Moskovskom konzervatorijumu, na privatnom Bečkom univerzitetu i u Školi muzike u Fiesoli (Italija). Njeno vreme je podeljeno između koncerata širom Evrope, na Dalekom Istoku, Južnoj Americi i Sjedinjenim Američkim Državama gde nastupa kao solista sa orkestrima. Takođe izvodi Bahove svite, duo recitale i kamernu muziku sa njenim klavirskim triom (Svjatoslav Moroz, violina i Dimitrij Vinik, klavir). Širom sveta je priznata i kao istaknuti profesor majstorskih kurseva.\nSviatoslav Moroz počeo je da svira violinu sa svojih pet godina. Studirao je sa Olegom Kaganom na Konzervatorijumu u Moskvi. Nakon završenih studija radio je sa Žerarom Poletom na Pariskom konzervatorijumu. U Sjedinjene Američke Države preselio se 2000. godine. Hvaljen kao umetnik izuzetne individualnosti čiji je repertoar u rasponu od Baha do Šnitkea, Moroz je posebno cenjen zbog svojih moćnih interpretacija romantičarskog repertoara. Pojavljuje se kao solista sa mnogim priznatim orkestrima uključujući i Berlinsku filharmoniju. Moroz je takođe izvodio kamernu muziku sa mnogim svetski pozatim muzičarima uključujući Svjatoslava Rihtera, Mistislava Rostopoviča, Olega Kagana, Nataliju Gutman, Kim Kaškašian, Viktora Tretjakova i Borisa Berezovskog. Nedavno se među njegovim snimljenim materijalom našao Parnassus disc sa drugim klavirskim triom Šostakoviča koji je izveo sa Natalijom Gutman i Mikolom Šukom. Pored svoje izvođačke karijere ostvario je zapaženu karijeru i kao nastavnik, vodeći majstorske kurseve u Rusiji, Nemačkoj i Sjedinjenim Američkim Državama. Kao violinista Tria Gutman, ima zapažene snimke u diskografskoj kući “Live Classics”.\nDimitri Vinnik je svoje prve koncerte izveo kao pratnja svojoj majci, poznatom ruskom mecosopranu Emi Sarkisian. Nakon studija sa Levom Petrovim, Pavelom Mesnerom (pomoćnikom Emila Gilelsa) i Naumom Štarkmanom (jednim od poslen- jih učenika Konstantina Igumnova), završio je 1993. godine konzervatorijum Čajkovski u Moskvi sa svim pohvalama, i 1997. godine master studije na Visokoj školi za muziku u Minhenu u klasi Eliso Virsaladze. Prvu nagradu na međunarodnom takmičenju u Italiji u Kaltaniseti (9 Concorso international di Esecuzione Musicale) osvojio je 1992. godine.\nNastupao je kao solista i kamerni muzičar na različitim međunarodnim festivalima: Oleg Kagan Musikfest u Krojtu (kao solista sa Minhenskim kamernim orkestrom, 2008), Festival kamerne muzike Libek, Chamber Music connects the World u Kronbergu, kulturno leto Villa Musica u Majncu, Muzički festival u Frankfurtu na Odri, Moskau an der Isar u Minhenu, Kuhmo Chamber Music Festival u Finskoj, Fetes muscales a la grange de Meslay u Tursu, festival Oragerie de Sceaux , Festival international de Colmar i festival Hommage a Schostakovich et Schnittke u Parizu. Zapaženi su njegovi nastupi u okviru Festivala savremene muzike u Udinama i na Festival di musica da camera u Bergamu, međunarodnom festivalu Hommage a Oleg Kagan u Moskvi i na Sviatoslav Richter Festivalu u Taurusu (Rusija), te muzičkom festivalu Classic on the mountains u Sjedinjenim Američkim Državama i na Festival internacional de musica u Maputu (Mozambik).\nKoncertirao je u Salle Gaveau (Pariz), u okviru prezentacije Societe des Grands Interprets u dvorani Viktorija (Ženeva), nastupao je u Moskovskom Kremlju i u Minhenskoj rezidenciji, u Kijevskoj filharmoniji, Donjem Novgorodu i Voronežu (Rusija), na Letnjim koncertima u palati Pomersfelden, na dobrotvornom koncertu Fondacije princeze Kire od Pruske u zamku Hoencolern, u okviru serije konverata fondacije Belajef u Hamburgu i Blackheath sundays u Londonu. Redovno je izvodio koncerte za fondaciju Jehudi Menjuhina Live Music Now i za koncertno udruženje Minhena. Brojni koncerti vodili su ga kroz Nemačku, Italiju, Rusiju, Ukrajinu, Švarcarsku, Finsku, Francusku, Češku, Austriju, Englesku i Sjedinjene Američke Države.\nIntenzivno umetničko prijateljstvo sa Natalijom Gutman i Svjatoslavom Morozom vodilo je do osnivanja Gutman tria 2001. godine. Veliko iskustvo u oblasti kamerne muzike stekao je, između ostalog, u zajedničkom stvaranju muzike sa violončelistkinjom Tatjanom Vasil- jevom, violinistom Markom Lubotskim, klari- netistom Karijem Krikuom i oboistom Ivanom Podiomovom, kao I Minhenskim i Gruzijskim kamernim orkestrom I solistima-duvačima orkestra Minhenske filharmonije.


Kija i Sloba progone Anabelu? Pevačica zabrinuta! - Svet poznatih\nSmatra da nije ništa slučajnost\nObjavljeno 7.11.2019. u 11:30 poslednja izmena 7.11.2019. u 10:51\nKija prozvala Anabelu zbog pesme, a evo šta joj je ona odgovorila!\nAnabela AtijasKija KockarSloba RadanovićZadruga\nNikolija sve šokirala izgledom! Ovako nešto se od nje nije očekivalo! (FOTO)


U susret formiranju PZP (Nebojša Medojević, 26.maja 2006) Godinama je plasirana teza da na crnogorskoj politickoj sceni nema kvalitetne demokratske alternative. Pojavljivanje Grupe za promjene, promijenilo je makar jednu stvar. Pojavili su se ljudi koji ne zele da samo zale sto alternative nema vec I da tu alternativu stvaraju I javno se bore za podrsku gradjana. Pokret za demokratske promjene ne cine idealni, savrseni ljudi, ljudi bez mana. Pokret cine i mladi, obrazovani, ali i stariji, iskusni ljudi koji imaju zelju da mijenjaju na bolje i u korist svih gradjana Crne Gore. Ne moze im se prigovoriti korumpiranost kao ni saradnja sa Milosevicem, nisu podrzavali rat za mir, ali ni sukob sa NATO paktom. Godinama je plasirana teza da se za demokratiju mogu izboriti samo oni koji zagovaraju crnogorsku suverenost. Mi smatramo da je demokratija prirodan cilj gradjana Crne Gore bez obzira na njihov stav o drzavnom okviru, jezik kojim govore, vjersku zajednicu kojoj pripadaju.\nGodinama se govorilo da se moze biti samo u jednom ili u drugom bloku, zavisno od podrske drzavi, crkvi, jeziku, naciji.\nGrupa za promjene je i u najtezem predreferendumskom vremenu bila i ostala sigurno okruzenje za ljude razlicitih orijentacija prema drzavnom pitanju, mjesto gdje se ne treba dokazivati lojalnost ovom ili onom drzavnom bloku, ali i organizacija koja nije krila da vecina njenog rukovodstva punih 15 godina zagovara kako punu drzavnu samostalnost tako i bliske odnose sa Srbijom i drugim susjedima.\nGodinama se plasirala teza, prvo drzava pa demokratija. Mnogi su GZP odricali mudrost samo zato sto kao ljudi nismo opravdavali politiku koja smatra da cilj opravdava sredstvo.\nGZP je smatrala da je jednako vazno raditi na konacnom rijesavanju drzavnog pitanja ali i na demokratizaciji drustva i drzave. I da jedno drugo ne iskljucuje. Naprotiv, smatrali smo da je drzave taman onoliko koliko je demokratije. Nismo bili, kao ljudi i javne licnosti, spremni da cutimo na nepravdu, kriminal, zloupotrebe.\nGrupa za promjene, zato ostaje sigurno i prirodno okruzenje za sve one ljude kojima su pravda i zakon u drustvu jednakih sansi na prvom mjestu.\nPozivamo zato sve one ljude koji su umorni od poraza, koji nijesu opijeni pobjedom, one koji su siti neispunjenih obecanja, da pridju Pokretu za promjene.\nPozivamo i one koji su smatrali da prvo treba graditi drzavu pa demokratiju, da sada kako su i obecali, daju svoj puni doprinos Pokretu za demokratske promjene.\nAko su promjene u crnogorskom drustvu moguce jedino kroz i unutar DPS, onda ovom drustvu ne trebaju ni politicke partije, ni izbori ni Vlada ni parlament.\nAko poslije ovoliko godina apsolutne vladavine DPS ponovo bude imao apsolutnu vlast, onda ce sloboda, demokratija i pravda ostati samo san.\nAko je smjenjivost vlasti sustinska pretpostavka demokratije, onda je potrebno da umjesto teoretske mogucnosti, to postane i prakticno iskustvo gradjana Crne Gore.


Lukašenko o planu zaverenika: Postoje tri scenarija za moje ubistvo, milioni dolara, snajperista... - alo.rs\nAUTOR: Sputnjik/D.S. DATUM I VREME: 24.04.2021. 17:56


Hejteri, sklonite se da ona prođe: Najdeblja igračica oko šipke pokazala kako se izvija, ne dotiču je prozivke i uvrede - Balkan Vesti google28d71fcb9568125d.html\nHome / Zabava i Zanimljivosti / Hejteri, sklonite se da ona prođe: Najdeblja igračica oko šipke pokazala kako se izvija, ne dotiču je prozivke i uvrede\nHejteri, sklonite se da ona prođe: Najdeblja igračica oko šipke pokazala kako se izvija, ne dotiču je prozivke i uvrede\nMevkson 6 days ago\tZabava i Zanimljivosti Leave a comment 230 Views\nKimi Lejhi je započela svoju karijeru polo plesačice nakon rođenja svog prvog deteta. Sve vreme je strepela od osude i kritike ljudi koji zbog njene debljine neće pozitivno reagovati na njenu karijeru.\nSada četiri puta nedeljno pleše oko šipke, a čak ima šipku i u svom domu, u Australiji. Uprkos svemu, naučila je da voli svoje telo.\n“Osećam se slobodnije i moćnije nego ikada pre. Sve nesigurnosti koje sam imala a ticale su se moga tela su nestale. Sada se bez problema skinem u donji veš, a da i ne razmišljam o tome. Shvatila sam da bilo koja kilaža može biti seksi. Svako može “tverkovati” oko šipke, bez obzira na svoju debljinu”, tvrdi ona.\nOd 2010. godine, kada je zvanično počela da se bavi polo plesom, njeno samopouzdanje je toliko poraslo da je čak počela da objavljuje svoje snimke na društvene mreže. Iako ima pregršt pozitivnih komentara na sve što radi, ponekad naiđe i neka zlobna opaska na račun njenog plesa. Međutim, sada ima dovoljno samopouzdanja da ih ignoriše.\n“Nekada bih se ljutila i bila tužna nakon čitanja negativnih komentara, ali sada ih samo obrišem. Polo ples je za svakoga, i niko nema prava da odlučuje koja kilaža je “dozvoljena” da bi se njime bavio”, ističe Kim.\n“Doktor mi je rekao da imam poremećaj u ishrani, ali to sam krila od svakoga. Poverila sam se samo jednom prijatelju i mom sadašnjem suprugu”, iskrena je ona. Kada je otišla na prvi čas plesa mislila je da će joj se svi smejati i da će sve oči biti uprte u nju. Međutim, posle samo jednog časa osećala se i provela se bolje nego ikada. Od tog trenutka znala je da je polo ples ono čime želi da se bavi. I nije pogrešila.\nKurir.rs/Metro, Foto: Printscreen/Instagram\nPrevious Hoću da budem kakav sam bio pre rijalitija: Sloba Radanović iskreno o kilaži, karijeri i zašto je Kiji Kockar poklonio ružu\nNext Zastrašujući snimak ispitivanja: Policajac je ubici 17 učenika pomenuo demone, a razgovor je istog trena prekinut\nNeke žene su prosto neodoljive i tu ne možete ništa, pa koji bi muškarac još ...


Champdeuil - Wikipedia\n48°37′N 2°44′E / 48.62°N 2.73°E / 48.62; 2.73\nŠandej na karti Francuske\nŠandej (fr. Champdeuil) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Pariski region, u departmanu Sena i Marna.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 620, a gustina naseljenosti je iznosila 156 stanovnika/km².\n235 310 337 482 620 662\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 19:26, 18 august 2021.


💐 Copenhagen Vrijedan si zlata. | Ruže, eustoma, lelie | DOSTAVA CVIJEĆA COPENHAGEN - ONLINE CVJEĆAR COPENHAGEN\nCvijeće za Copenhagen Danska Cvijeće za Copenhagen ,Danska - svoju Copenhagen cvjećar\nAll Copenhagen flowers\nSEE OUR COMPLETE COPENHAGEN FLOWER ASSORTMENT\nCopenhagen Cvijeće povodom by\nCopenhagen Cvijeće po vrsti\nCopenhagen Cvijeće po boji\nCopenhagen Cvijeće po cijeni\nup do 310 DKK / (do 55 USD)\nviše od 490 DKK / (80 USD)\nBrz oporavak , Čestitke , Godišnjica , Hvala ti , Ljubav i romansa , Majčin dan , Miješane boje , Mješoviti cvijeće , Nova beba , Rođendan , Simpatija , Valentinovo\nVrijedan si zlata. (AMST-SPR-48)\nRuže, eustoma, lelie\nLijep i poseban način da nekome pokažeš koliko ti je stalo do njih.\nŠifra proizvoda: AMST-SPR-48\nRuže, eustoma, lelie USD 94.38\nRuže, eustoma, lelie USD 114.96\nRuže, eustoma, lelie USD 133.25\nOther popular flower bouquets for Copenhagen:\nsuncokret, pauk krizantema, gerbera\nBuket ljetnog povjetarca\ngladiolus, campanula i phlox\ngerbera, ruža i krutaago\nCvijeće za Copenhagen, Danska\n© Cvijeće za autorska prava za Copenhagen • 2021


I zvanično - PRVACI SVETA! Zvezdo, čestitamo! - Sportske.net\nI zvanično - PRVACI SVETA! Zvezdo, čestitamo!\nBilo je nekih nedoumica po ovom pitanju, ali FIFA je danas je otklonila sve dileme, na radost svih Zvezdinih navijača.\nMilojević: ''Zemun preči od Arsenala!''I Zvezda i Partizan gostuju u nedelju, ko će im deliti pravdu?Disciplinci na potezu, stigla prijava protiv Zvezdinog fudbaleraGobeljić: "Na Zemun u punom sastavu"Navijači da ne brinu, Stojković zamenjen preventivno\nPodsetimo, FIFA sve do danas nije tretirala trofeje osvojene u nekadašnjem Interkontinentalnom kupu kao titule klupskog prvaka sveta, već ih je nazivala samo pobednicima pomenutog Kupa u kojem su snage odmeravali šampioni Evrope i Južne Amerike.\nCrvena zvezda je taj trofej osvojila 8. decembra 1991. godine, pobedom u Japanu nad čileanskim Kolo Kolom rezultatom 3:0.\nOd danas, i Crvena zvezda, ali i svi pobednici Interkontinentalnog kupa u periodu od 1960. do 2004. godine i zvanično se smatraju KLUPSKIM PRVACIMA SVETA.\nTo je potvrđeno na zasedanju FIFA u Kalkuti, u Indiji, a u šta se možete uveriti u zvaničnom izveštaju OVDE (obratite pažnju na poslednji pasus).\nPosle ovoga, red je da se Crvenoj zvezdi još jednom čestita, sada bez ikakve dileme, titula prvaka sveta iz 1991. godine.\nEvo i kompletne liste klupskih prvaka sveta od 1960. do danas.\n1974 Atletiko Madrid\n1977 Boka Juniors\n1994 Velez Sarsfild\n1997 Borusija Dortmund\n1999 Mančester Junajted\n2000 Boka Juniors\n2003 Boka Juniors\nŠampioni na klupskim prvenstvima sveta:\n2008 Mančester Junajted\nCrvena zvezda je (za)uvek prvak sveta ✅ #fkczhttps://t.co/8HnokmjN4Q pic.twitter.com/hLcTzIl3MG\n— FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) October 27, 2017


VESIĆ na sastanku Komiteta regiona EU i Srbije u Briselu - Informer\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić učestvuje u Briselu na sastanku Zajedničkog konsultativnog odbora Komiteta regiona Evropske unije i Republike Srbije, saopštio je gradski Sekretarijat za infomisanje\nKako se navodi, Vesić će danas govoriti u okviru plenarne sesije "Dani proširenja” koja će biti sastavljena od dve panel-debate čije su teme politika proširenja, dinamike i stabilizacije, pravni okvir kao osnova za razvoj lokalnih samouprava, regionalna povezanost, kao i Izveštaj EU o napretku Srbije u procesu evropskih integracija.\nVesić će govoriti u okviru prvog panela na temu "Pravni okvir kao osnov za razvoj glavnog grada”, na kome će predstaviti izmene i dopune Zakona o glavnom gradu koji je nedavno usvojila Skupština Srbije kao i nacrt novog Statuta Grada Beograda, čije su osnovne odlike decentralizacija vlasti, olakšan pristup javnim servisima i veće učešće građana u donošenju odluka.\nSa Goranom Vesićem u delegaciji Beograda su i Andrea Radulović, zamenica predsednika Skupštine grada, i Nedeljko Radosavljević, direktor Kancelarije za mlade Grada Beograda.\nZajednički konsultativni odbor je jedno od tela za sprovođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije i njenih država članica, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge.\nSastavljen je od predstavnika Komiteta regiona Evropske unije i lokalnih i regionalnih organa vlasti u Srbiji (po sedam članova sa srpske i evropske strane) sa zadatkom da pomogne u promovisanju dijaloga i saradnje lokalnih i regionalnih vlasti u EU i Srbiji i predstavlja mesto za pripremu regionalnih i lokalnih vlasti Srbije za učešće u radu Komiteta regiona po stupanju u članstvo u Evropskoj uniji.\nVesić je nedavno boravio u Briselu i najavio je osnivanje kancelarije Grada Beograda u prestonici Evropske unije, dodaje se u saopštenju.\nGoran Vesić zamenik gradonačelnika Brisel Komitet regiona EU


18.06.2019. u 16:49\nRuke je spustila uz tijelo. Kasnije je na konferenciji za novinare izgledala u redu. Rekla je da je u međuvremenu popila najmanje tri čaše vode, javlja 24 sata.\nODGOVARALA NA PITANJA NOVINARA\nMerkel komentirala zašto se trese: Proći će kao što se i pojavilo\nVIDEO: DRUGI PUT U DVA TJEDNA Angela Merkel opet se počela tresti


STILL POMAŽE MEDICINSKIM DOBROTVORIMA | Mascus Srbija blog\n← TRAKTOR Cat 586C\nNajnovije MASCUS ADRIA stranke u mesecu Maju 2017 →\n29 Maja, 2017 · 12:51 pm\nSTILL POMAŽE MEDICINSKIM DOBROTVORIMA\nSTILLova grana Dortmund je donirala kamion organizaciji ARCHEMED- Doktori za decu u nevolji. Ovo je neporfitno udruženje koje pruža medicinsku humanitarnu pomoć za bolesnu decu i trudnice u Eritreji, jednoj od najsiromašnijih zemalja na svetu.\nDruštvo upravlja skladištem u Mohnesee u Nemačkoj, gde se čuva i spreman za upotrebu sva oprema za negu i materijala. ARCHEMED je neophodan za pešačke sa visoko diznimi viljuškari za ovaj posao, jer je postojeća postrojenja nisu više korisna zbog svoje starosti i stanja. Doktor Petar Schvidtal, osnivač ARCHEMEDa pristupa STILLu da pronađu nova logistička rešenja za skladište. Nakon analize zahteva i poseta na licu mesta, odmah je bilo jasno da još mora da žrtvuje visoku paletu rampi za podršku u ovom teškom, ali jednom od veoma neophodnih radova. ARCHEMEDov uspeh je zasnovan na pro bono radu mnogih volontera iz Nemačke i drugih susednih zemalja-uključujući lekare, medicinske sestre i zanatlije, koji su nekoliko puta godišnje u Eritreji, gde je sada udruženje koje sada ima 24 projekata. ARCHEMED finansira privatnim donacijama, doprinosa i dotacija iz Ministarstva za razvoj Nemačke.\nGodina 2016, Raymond Corporation je učestvovao u više od 140 neprofitnih i obrazovnih organizacija, i usredsredi svoje napore na promovisanju razvoja tehnologije treninga.\nRaymond i njeni zaposleni daju stalne podrške mnogim neprofitnim organizacijama, koje doniraju novac i učestvuju u događajima za prikupljanje sredstava. Ovo uključuje Američko udruženje za rak, koji podržava Raymond brojnim događajima, uključujući i marš do marta protiv raka dojke, koji je održan u oktobru 2016.\nRaymond i njegova mreža prodaje i servisnih centara stalno daju gratis viljuškare ili usluge u oblastima koje utiču na prirodnu katastrofu. U junu, Malin, ovlašćeni servis prodaje i usluga, u partnerstvu sa Raymond donirala 5.000 USD Crvenom krstu da pomogne ublažavanju problema poplave koja je pogodila područje u Teksasu ranije ovog meseca. U oktobru, Raymond Handling Consultants Corp udružio sa Raymond, on je ponudio paletni viljuškar Salvation Army na Haitiju da pomogne ublažavanju problema izazvanih po uraganu Matthew . Pored podrške neporfitnih zajednica, Raymond pomaže napretkom tehnologije, obrazovanja i pratećih programa, koji su od ključnog značaja za budućnost. Kroz finansijske doprinose, mentorstvo i drugim programima, Raymond kontinuirano sarađuje sa srednjim školama, trgovinskim školama i fakultetima. “Svake godine, ipak je važno za Raymond da vrati, kako lokalno tako i okolini Greene u Njujorku, kao i u onim sredinama koje se nalaze u neposrednoj blizini naših prodajnih i servisnih centara”, je rekao Steve VanNostrand, izvršni potpredsednik za ljudske Raymond resurse. “Kroz naš rad sa neporfitnim organizacijama, možemo im pomoći baveći se uzrocima koji su zasnovani na sopstvenim vrednostima i da se omogući pomoć onima koji su pogođeni prirodnim katastrofama. Raymond je takođe posvećena organizacijama i događajima koji zaista utiču na studente i priprema ih da bi bili buduće radne snage. “\nOznačeno sa ARCHEMED, Dortmund, forklift, Still


Pijančenje zahteva mnogo vremena i truda ako nameravate da to radite kako treba. - Činija Citata\n<< Prethodno - Pijanista svetskog glasa usrećuje ceo narod, sa izuzetkom komšiluka. Pijem da bih utopila svoju bol,ali prokleta bol je naucila kako da pliva,i sada pokušavam doplivati do pristojnosti i dobrog ponasanja. - Sledeće >>\nrejmond karverpijančenjezahtevamnogovremenatrudaakonameravatedatoraditekakotrebapijančenje zahtevazahteva mnogomnogo vremenavremena ii trudatruda akoako nameravatenameravate daradite kakokako trebapijančenje zahteva mnogozahteva mnogo vremenamnogo vremena ivremena i trudai truda akotruda ako nameravateako nameravate dada to raditeradite kako trebapijančenje zahteva mnogo vremenazahteva mnogo vremena imnogo vremena i trudavremena i truda akoi truda ako nameravatetruda ako nameravate danameravate da to raditeda to radite kakopijančenje zahteva mnogo vremena izahteva mnogo vremena i trudamnogo vremena i truda akovremena i truda ako nameravatei truda ako nameravate daako nameravate da to raditenameravate da to radite kakoda to radite kako treba\nNije bitno šta radite, već kako to radite. -Džon Vuden


Košarkaški vikend u Karađorđevu | SportInfo\nHome / Košarka / Košarkaški vikend u Karađorđevu\nKošarkaški vikend u Karađorđevu\nMarch 10, 2018\tKošarka Ostavite komentar\nOd pet selekcija koje se takmiče u prolećnom delu prvenstva, četiri selekcije igraju za vikend i po rasporedu sve četiri selekcije su domaćini. Nedelja, 11. mart, je rezervisana za mlađe kategorije.\nPioniri Karađorđeva u nedelju, 11.03.2018. godine sa početkom u 15,00 časova, dočekuju veoma jaku ekipu “Kris Kros” iz Pančeva koja je bez poraza, prva na tabeli. Ono što se očekuje od pionira Karađorđeva je da daju svoj maksimum u igri i na taj način probaju da utakmicu učine što zanimljivijom za gledanje.\nPionirke Karađorđeva takođe u nedelju, 11.03.2018. godine sa početkom u 19,00 časova, dočekuju vršnjakinje iz Bečeja. Očekuje se borbena i neizvesna utakmica. Nadamo se da bi mlade Karađorđevčanke mogle da iznenade i pobede iskusniju ekipu iz Bečeja.\nObaveštavamo ljubitelje košarke da ekipa “Vojvodina” iz Bašaida igra svoje utakmice kao domaćin u hali u Banatskom Karađorđevu i između ove dve utakmice, takođe u nedelju od 17,00 časova, dočekuje ekipu “Kadet” iz Novog Sada.\nSubota je rezervisana za seniorke i seniore. Prve na scenu stupaju seniorke. One u subotu, 10.03.2018. godine sa početkom u 16,30 časova, dočekuju ekipu “Njegoš” iz Lovćenca. Očekuje se jedna borbena i zanimljiva utakmica u kojoj bi Karađorđevčanke mogle da se revanširaju za poraz u jesenjem delu prvenstva.\nSeniori posle sinoćne pobede u zaostaloj utakmici protiv ekipe “Tisa” iz Bečeja rezultatom 82:68 sa mnogo više samopuzdanja dočekuju ekipu “Crvenka” iz Crvenke. Utakmica se igra u subotu, 10.03.2018. godine, sa početkom u 19,00 časova u hali u Banatskom Karađorđevu. Iako su Karađorđevčani favoriti u ovoj utakmici, ovo neće biti ni malo laka utakmica za Karađorđevčane, jer se ekipa Crvenke bori za opstanak u ligi.\nPozivamo navijače i ljubitelje košarke da dođu u što većem broju i daju podršku igračima da zabeleže drugu uzastopnu pobedu i tako ostanu u trci za vrh tabele. Takođe, ovim putem želimo da se zahvalimo publici za podršku i navijanje u dosadašnjem delu prvenstva, a koliko ona znači igračima govori podatak da su u dosadašnjem delu prvenstva izgubili samo jednu utakmicu pred domaćom publikom.\nPIROTSKA SNEŽNA PRIČA, ĆILIM SE ZALEDIO I NA KRAJU NESREĆAN PORAZ KOŠARKAŠA PROLETERA\nViše od 16 sati trajalo je putešestvije košarkaša Proletera od Zrenjanina do Pirota i nazad, ...\nOtvoren 8. Međunarodni tekvondo kup ”Zrenjanin open”\nKOŠARKAŠKA PRINCEZA OD DANAS U BANATSKOM KARAĐORĐEVU\nPRET-A-PORTER – BALANS GLAMURA I ELEGANCIJE…


Stan na dan Uzice l Direktne rezervacije l Račun l Parking apartmani uzice\nPrednosti smesaja u Stan Na Dan apartmanima\nApartmani u Užicu koji se izdaju po principu Stan Na Dan opremljni su tako da zadvolje potrebe i naj zahtevnijih gostiju.\nNasi apartmani pokrivaju ceo grad od apartmana u strogom centru Uzica do apartmana van centra grada bluzu industriskih zona i trznih centara.\nU svakom trenutuku mozete da računate na bilo kakvu pomoc nasih zaposlenih.\nOno sto nas razlikuje od Hostela u Uzicu i Konacista u Uzicu jeste to sto mi pruzamo mnogo vecu privatnost i slobodu u nasim apartmanima.Takodje nasi gosti uzivaju u vrhunsko usluzi i diskreciji koja se podrazumeva.\nBrza i laka rezevacija u odnosu na sajtove za bukiranje smestaja, potrebno je samo jedan telefonski poziv.\nAko vam treba smestaj u Uzicu koji nije skup a pritom zadovljava sve vase potrebe onda je Stan Na Dan prvao resenje.


01. april 2015. u 06.11\nDobar izbor filosofskih citata (Olivera Petkovic), ne znam zašto mi se svideo,\nvaljda zbog boje:\n„Ali, život duha nije onaj život koji zazire od smrti\ni koji se strogo čuva od pustošenja,\nveć je život duha onaj život koji podnosi smrt i u njoj se održava.\nDuh zadobija svoju\nistinu samo time što u apsolutnoj rascepkanosti nalazi sama sebe.”\n„Duh se pokazuje tako siromašnim da, kako izgleda,\nčezne radi svoga okrepljenja kao putnik u peščanoj pustinji\nza jednim prostim gutljajem vode.\nNa onome u čemu je duh zadovoljan može se odmeriti veličina njegovog gubitka.” Hegel\nNa kraju jedna muzicka numera:\n04. april 2015. u 11.23\nNo, urbani svete, salu na stranu... (zenska posla), nije astrologija bas za svakoga\nIz predella masline sto, kako kaže pesnik, iza nečije kuce raste\ndok zalazi sunce I pevaju cvrcci;\nautohtono, prirodno, sasvim netaknuto,\nno parfume - 100% deodorant free (tacnije 104%)..,\norganic & also aus (den?) bio anbau..:\n04. april 2015. u 11.31\n...I bez sminke, sminku sam zaboravio!\n04. april 2015. u 14.07\n*Snimak je iz 2009-te, prim. prev.\n05. april 2015. u 01.17\nNo, na kraju sve te dekadencije (ubrzan process),\na svijet se dapace izrimio, (bilo na lijevo ili na desno).., I otidjem u\nsvoju alcohol-free zonu out of cyberspace, da vas pozdravim sa još jenom\n05. april 2015. u 01.27\nA bio sam pomislio da imaš ukusa za muziku,kad ono sve si uprskao sa\nDobra je narodna muzika,ali prava,ne ona sa kafanskim gologuzim pevajlkama\nsto pevaju po svadbama i vasarima.\n05. april 2015. u 03.46\nMa ništa, iznenadio me onaj Zulu-ludjak\n-kompletan esteta-umetnik-, I odusevio mogu ti reci,\nbas kao I svaki put do sada ,\n(evo već vise od dve decenije)\npa sam hteo da to on I ovde podeli\n(nije pljacka. majke mi)..,\na ja idem, (begam), palim, dok je još vreme...\n05. april 2015. u 13.26\nBezis,možda te plasi moja kritika za muziku.\nVidis ovaj nas student pobegao iz Jemena,padaju bombe tamo,smrt vlada u tom gradu i državi.Već je preko Rusije stigao u Srbiju.\nNe osuđujem ga,pre 20 godina bih i ja tako učinio na njegovom mestu,verovatno.\nDanas malo drugacije mislim,čini bi se da bih pre otisao u taj grad sto sad bombarduju nego sto bih iz njega pobegao.\nMožda je opasnost od smrti privlacna,možda razbija dosadu,podize adrenalin,možda je izazov.A možda i zelja da ne budem kao svi koji idu u drugom smeru,iz tog grada pod bombama.A skoro sam bas sanjao da sam se u Srbiji nasao u jednom gradu,nije Beograd,koji se bombarduje,hteo sam se samo skloniti,ne i napustiti grad,ne otici u Beograd.Jedino samo hteo zvati tel Bg da vidim jesu živi najblizi.\nSnovi su tajna,teško shvatljiva.\nLepote ima sirom sveta,kao sto pokazuje ovaj link\na ljudi se trude da sto vise uniste tu lepotu.\n05. april 2015. u 21.59\n„Bezis,možda te plasi moja kritika za muziku.”\nNe Dovlaa, ne plasi me i ne bezim :) u stvari,\nja se tek spremam da dodjem,.. samo sam posle kraceg\nvremena odlucio da odem sa cyberspacea, a to je nešto drugo.\nU stvari, hteo sam još nešto da kažem o skromnosti, neustrasivosi, tugi,\nI još nešto oko razuma ali sam zaboravio sam šta..,\nmožda nekom drugom prilikom. Pozdrav\n05. april 2015. u 23.58\n„Reasonable actions are acceptable due to logical standards.”\nHmm, ko je to rekao??? Da nisam možda ja???\n06. april 2015. u 12.06\nOpet ta logika.Pre neki dan pricam sa jednim popom,oni uvek pricaju\nono sto je u njihovom interesu.Poziva se on na neku logiku u tom\nrazgovoru,naravno blateci ono sto mu nije u interesu.\nI ja mu kažem,da je do logike onda ljudi ne treba ni u boga da\nveruju,a ako ne bi verovali ne bi popovi imali od čega da žive.\nJer logikom se ne može dokazati da bog postoji,to su tvrdili i\nveliki hrišćanski svetitelji kroz istoriju jer pitanje boga je\ntranscedentno.Po meni,sva sreća da se bog i ne može logikom dokazati jer\nlogikom se nikad i nije doslo do neke velike istine.\nLogika je za spoljni svet,za materijalizam,dakle za prorodne nauke,\nfiziku I ostalu boraniju.U tom svetu ne lezi istina.Ko se divi tom svetu on\nje kao malo dete koje tek uci prve korake nesigurno hodajuci korak po\nkorak uz neku setalicu ili drugo pomagalo.\n06. april 2015. u 12.20\nvjado, ću kadzem mami/tati ci me (dzc)vao gjupa... dobi ti batine to dzcoves mene gjupa, a-ha, tja cad???\n06. april 2015. u 12.24\nPS:(Snezana ume da izgovori zvuk kombinacije slova dz i c, pa malo zvuci cudno u regresiji).\n06. april 2015. u 12.38\nIzvinjavam se deci sto ih uporedi sa materijalistima,deca su bolja\nod njih.Videli ste kako ima lepe dece na onom video spotu gore sto sam\n06. april 2015. u 13.41\ndobjo, dobjo vjado, ka kadzcem mami/tati ne tuku tebe, ja kadzcm ja kjiva sto igam se sa nevajaje dece, idem dzcad jedem shjadojed, vjatim se bizo\n07. april 2015. u 21.33\nNe znam da li se smatra filozofskom izjavom, ali u poslednje vreme me proganja misao Bukovskog: „Gore od usamljenosti je spoznaja sopstvene praznine.”\n07. april 2015. u 21.40\nPa dobro, Dovla, cime se ti rukovodis, ako logiku smatras nedoraslom da objasni neke stvari?\n08. april 2015. u 01.44\n„Gore od usamljenosti je spoznaja sopstvene praznine.”\nAntifilozofska je,no šta i ocekivati od pijanca i nabedjenog pesnika Bukovskog.Usamljenost i spoznaja idu jedno sa drugim.\nSamoca nije za svakoga,slabog coveka će pogoditi,postace u samoci još gori nego sto je bio.Visi covek neće bezati od samoce,naprotiv.\nKad je covek u drustvu on je sa svakim i nisakim.Kad je sam,on je sa sobom,u drustvu nije sa sobom.U drustvu nema vremerna da razmišlja a samoca ga tera na razmišljanje,razmišljanja se ljudi boje pa otuda i samoce.Zato vecina ljudi dok ide na posao,sa posla,dok putuje,mora da turi one slusalice u usi,da im slučajno ne bi misli bile slobodne,jer tako može neka misao da im prođe glavom.\nGledam ima baba od 60-70 godina,ostale same,udovice,razvedene ili se nikad nisu ni udavale,ali i ako u toj dobi,one se još uvek nadaju udaji.\nU samoci se covek suocava sa istinom a ona nije za slabice.\nMnogo bolje o samoci je napisao Ducic\n„U samoći nema mržnje: osamiti se znači očistiti se. Sve u samoći postaje uzvišeno, najviše, najdublje. Ako je čovek filozof, on se predaje samoći da bi znao cenu života, viši smisao o svetu, i da bi prišap božanstvu. Samo malog čoveka samoća napravi bolesnikom, i ona njegovu dušu otruje sumnjama i ispuni strahom. Ima sveta koji se ne sme obrnuti sam u šumi, i koji u strahu od samoće zaluta na otvorenom polju. Za samoću treba biti snažan i duhovitiji nego za najviši svet jednog društva.” - Jovan Dučić\nLogika;vecina ljudi ima neko skromnije odelo,koje sluzi za svaki dan,za posao,za uobicajene aktivnosti,ali ima i neko svecanije odelo za retke prilike.\nTako je sa logikom,ona je to odelo za svaki dan.Ja se bavim trgovinom vise od 20 godina,i logika mi u tom poslu treba da ne bih propao,da bih zaradio za zivot.\nA za neke uzvisenije stvari,za dosezanje istine,treba to svecanije odelo koje se ne zove logika.I o tome sam ovde pisao ranije,u zadnjih godinu-dve.\nNe verujem da su se Mocart i Leonardo sluzili logikom,pa ni Homer ili Sokrat.Logikom se može upravljati,može joj se narediti,a ove druge stvari su „nebeske”, njima se ne može naredjivati,one dodju ili ne dodju.\n08. april 2015. u 01.55\nLepo si sve ovo napisao.\nJa sam samo mali, običan covek.\nInače, kad nešto osetim onda to bude iz stomaka. Moj rad je izlozen na uvid velikom broju ljudi, pa kada osetim da je dobro -biće tako i posmatracima.\nSedim na granici već dugo, malo si mi skratio cekanje. Poz\n08. april 2015. u 11.44\nSamo sam pomenuo ovu veliku cetvorku,ne mislim da se mogu porediti\n08. april 2015. u 15.38\n„Čovek koji voli jedino samoga sebe ništa ne mrzi toliko koliko da bude sam.”\n„Usamljenost je dobra za velike duhove, a losa za male.”


Nove smjernice za sindrom policističnih jajnika: Trebamo li nutricionistu i koliko je važno psihičko zdravlje? - Poliklinika za ginekologiju i opstetriciju Ginecej\nPočetna / Blog / Nove smjernice za sindrom policističnih jajnika: Trebamo li nutricionistu i koliko je važno psihičko zdravlje?\nBy dr. Ana Micevska Slavec 17 tra 2020 19/02/2021\nUčestalost PCOS-a je 15-22%, češće se javlja kod adolescentica, gdje je njegova zastupljenost 25%, dok se u perimenopauzi nalazi u 10% žena.\nUčestalost u perimenopauzi\nSindrom policističnih jajnika se manifestira s čitavim nizom smetnji i znakova od kojih su najčešći:\nporemećaj ovulacije koji dovodi do neredovitih mjesečnica\npovećano stvaranje muških hormona gdje se javljaju akne i pojačana dlakavost\nproblemi vezani uz neplodnost\nDjevojke ili žene koje boluju od ovog sindroma često imaju manje od 6 do 8 mjesečnica godišnje te često moraju potražiti pomoć doktora da bi zanijele.\nZnakovi viška muških hormona kao što su pojava dlačica na obrazima, bradi, prsima, trbuhu, problemi s aknama mogu biti razlog zabrinutosti kod žena.\nZabrinutost često prerasta u:\nnarušavanje kvalitete života\nnarušavanje psihosocijalne interakcije osobe\nŠto je u pozadini ovog sindroma i koji su rizici po žensko zdravlje?\nUzrok nastanka ovog sindroma nije potpuno jasan.\nGenetski čimbenici potaknuti čimbenicima iz okoliša uključeni su u razvoj ovog sindroma.\nU 70-90% pacijentica nalazimo inzulinsku rezistencija, odnosno smanjenu osjetljivost stanica na inzulin, što rezultira povećanom proizvodnom inzulina u beta stanicama gušterače, koja pokreće niz metaboličkih reakcija u organizmu koje imaju za posljedicu smanjenu osjetljivost stanica na glukozu.\nOve žene imaju povećani rizik od nastanka:\ndijabetesa tipa 2 i metaboličkog sindroma\nkardiovaskularnih bolesti u kasnijoj dobi\nneplodnosti i problema sa začećem\nopstruktivne apneje kod spavanja\nOtprilike polovica žena koje imaju PCOS će s vremenom dobiti na tjelesnoj težini. Debljina i pretilost pridonose začaranom krugu u kojem ove pacijentice ulaze.\nU konačnici imamo utjecaj na psihičko zdravlje osobe i mogući razvoj:\nporemečaja spolne funkciju i utjecaj na seksualni život te na partnerske odnose u cjelini\nKoje su najnovije smjernice u liječenju ovog sindroma?\nSindrom policističnih jajnika predstavlja ozbiljan endokrinološki i metabolički poremećaj koji zahtjeva ozbiljan angažman i posvećenost pacijentice kako bi se postigli učinkoviti rezultati i vratila kvaliteta života.\nVećina pacijentica s ovim sindromom imaju poremećaj prehrambenih navika te simptome depresije i anksioznosti koji često ostanu neprepoznati i neliječeni.\nNajnovije smjernice internacionalnog društva za PCOS naglašavajući potrebu od multidisciplinarnog pristupa u liječenju ovog sindroma, a u timu liječnika uz ginekologa i endokrinologa, treba biti uključen nutricionist koji će pružiti savjetovanje o zdravom načinu prehrane, te psihijatar u slučaju kada pacijentica pokazuje simptome anksioznosti i depresije.\nNa koji način se procjenjuje stanje pacijentice, koje su preporuke?\nS obzirom na to da sindrom policističnih jajnika ozbiljno narušava kvalitetu života ovih pacijentica, preporučuje se da kod inicijalne posjete ginekologa, pacijentice ispune upitnik koji procjenjuje njihovu kvalitetu života.\nUpitnik se fokusira na 5 glavnih područja iz života, a to su:\nporemećaj tjelesne težine\nemocionalno stanje pacijentice\nproblemi vezani uz poremećaj menstrualnog ciklusa\nUpitnik pomaže liječnicima da dobiju bolji uvid u stanje pacijentice kako bi pacijenticu mogli uputiti dalje u sklopu multidisciplinarnog pristupa, koji smo već spomenuli.Koje su terapijske opcije u liječenju ovog sindroma?\nVažno je naglasiti kako su promjene u životnom stilu i prehrambenim navikama osobe, uz potrebno farmakološko liječenje, ključne i predstavljaju primarni tretman u liječenju pacijentica s PCOS.\nZdrav način prehrane koji je individualno prilagođen pacijentici i dijeta sa smanjenim unosom zdravih kalorija utječu na balansiranje hormonskog statusa pacijentice te pomažu u smanjenje prekomjerne težine.\nPrehrana s namirnicama niskog glikemijskog indeksa, bogata antioksidansima i prirodnim vlaknima te zdravim nezasićenim masnim kiselinama, smanjuje produkciju inzulina i lučenja hormona od strane jajnika, poboljšava sagorijevanje i korištenje masnoća u organizmu što u konačnosti pridonosi metaboličkoj ravnoteži.\nUvođenje redovite fizičke aktivnosti i tjelovježbe u svakodnevni život osobe utječe pozitivno na poticanje ovulacija, kao i na cjelokupno zdravlje organizma i vraća kvalitetu života.\nKvalitetan san i redukcija stresa dokazano smanjuju simptome PCOS-a, a pravovremeni ”screening” simptoma koji ukazuju na anksioznost i depresiju osigurava kvalitetnu brigu o emocionalnom zdravlju i dobrobiti pacijentice.\nThis entry was posted in Blog and tagged PCOS. Bookmark the permalink.


Ana Svard: Heroina sa dna koja preuzima kontrolu nad svojim životom •\nPosted on September 29, 2019 September 29, 2019 by Zorana Karapandzin\nSkandinavska književnost je za mene oduvek bila specifična. Da li zbog toga što su pomalo bili izolovani, oduvek mi se činila mračnijom i depresivnijom, te sam je nakon fakulteta izbegavala u širokom luku. Međutim, još jedna stvar koja je specifična za Skandinaviju jeste to da su oduvek bili napredniji od ostatka Evrope po pitanju nekih stvari. Jedna od njih je i žensko pitanje. Još od Ibsena i njegovih heroina Nore ili Hede Gabler, položaj žene u društvu i njena uloga u braku su za skandinavske pisce bili velik izvor inspiracije. Ibsen je bio jedan od prvih pisaca koji se usudio da ženi da identitet van braka, kao i slobodu da iz njega ode samo zato što nije srećna i ne oseća se dovoljno vrednovanom.\nSelma Lagerlef je prva žena koja je dobila Nobelovu nagradu za književnost. Koliko god da je ta nagrada možda i izgubila kredibilitet i težinu zbog skorašnjih dešavanja, činjenica da je ona prva žena kojoj je dodeljena je zapravo velika stvar. Zamislite da ste u profesiji u kojoj muškarci dominiraju, žene tek počinju da dobijaju pravo glasa, a vama daju tada najveću nagradu koju bi jedan pisac mogao da dobije. Još jedan fun fact o Selmi Lagerlef – ona je spasila život jevrejske pesnikinje Neli Saks, po kojoj će kasnije biti nazvana jedna druga nagrada za doprinos književnosti. Jedan njihov zajednički prijatelj, Nemac, došao je kod Selme pred početak Drugog svetskog rata i pitao je da li može da pomogne njegovoj prijateljici Jevrejki i njenoj majci da se sakriju u Švedskoj. Nakon nekoliko meseci, njih dve su bezbedno stigle u Stokholm i pobegle od nemilosrdnog nacizma.\nRoman Ana Svard je treći deo trilogije koju čine još i dela Prsten Levenšelda i Šarlot Levenšeld. Šarlot Levenšeld i Ana Svard prate život mladog sveštenika Karla Artura i njegove odnose sa različitim ženama iz njegovog okruženja. Ana Svard počinje tako što saznajemo da se on ženi Anom, siromašnom putujućom trgovkinjom. On dolazi iz ugledne oficirske porodice, ali jedina njegova želja je da svoj život posveti Hristu i da živi skromno kako bi zaslužio carstvo nebesko. Tako on odlučuje da se oženi prvom devojkom koja naiđe, i koja dolazi iz najnižeg staleža jer će njoj, smatra on, biti lakše da prihvati tu njegovu želju da živi isposničkim životom. S druge strane, Ana Svard je u čudu i nije joj uopšte jasno kako je ona, nepismena i neobrazovana, dobila šansu da postane popadija uglednog mladog sveštenika. Ona već vidi da će imati konja, kravu, služavku i slugu, i raduje se životu u kom više neće morati da ide od kuće do kuće sa rancem na leđima i prodaje raznorazne tričarije kako bi preživela. E sad, vidite gde nastaje problem?\nKarl Artur je suštinski jedan od najodvratnijih muških likova koje sam imala šansu da upoznam. Selma Lagerlef je napravila spektakularno dobar portret lmuškarca koji na sve načine pokušava da se približi Bogu, ali se svakim svojim postupkom od njega sve više udaljava. Pa zamislite samo tu pomisao da želi da se ženi vrednom devojkom sa sela, zato što njoj težak rad nije problem i navikla je na siromaštvo. A ona sve vreme mašta o životu popadije, koji iz njoj deluje veoma glamurozno i otmeno. Pre venčanja je čak išla i na privatne časove otmenog ponašanja, kako bi naučila pravilno da se izražava, hoda i drži pribor za jelo. Sve to samo da bi pred samo venčanje otkrila da je njen verenik potpuno drugačije zamislio njihov zajednički život. Nakon nekog vremena, Karl Artur počinje da se grozi svoje žene i njenog prostačkog ponašanja, pa tako počinje i da se ophodi prema njoj. Jednom prilikom je, nakon što je došao kući, uhvatio da se karta sa dva prijatelja. Pošto kartanje nije u skladu sa životom kojim on želi da živi, on u besu iseče jednu po jednu kartu na najsitnije delove, pobaca po kuhinji i ostavi Ani da počisti za nauk. Međutim, Ana samo odlazi od kuće. On je toliko surovo postupao prema njoj, a Selma je čitaocu te emocije prenela toliko verodostojno da se i čitalac oseti kao Ana Svard i poželi da ga prosto zadavi.\nSelma Lagerlef je maestralno oslikala psihologiju svojih likova u ovoj knjizi. Ona veoma uspešno pripoveda iz nekoliko različitih perspektiva. Pored Ane i Karla Artura, tu su još i njegova bivša verenica Šarlot Levenšeld (sada udato Hegerstrom), Tea Sundler koja je zaljubljena u njega, njegovi roditelji i sestra. Prema tome, čitalac dobija jednu priču ispričanu iz više uglova, a svaki od njih je tu da nam pomogne da što bolje shvatimo psihologiju dvoje glavnih junaka. S jedne strane imate njega koji želi da bude oličenje vrline, a sopstvena porodica ga se odrekla zbog toga što je egoista, sujetan i histeričan. A s druge strane imamo Anu koja, iako je užasno razočarana, sve to podnosi stoički i uspeva da održi kontrolu nad svojim životom. Iako su joj se svi snovi srušili kad je shvatila za kakvog se čoveka udala, ona samo kupi svoje stvari i odlazi. Zamislite skandal – sveštenika ostavlja žena koja je, po merilima društva, u svakom pogledu gora od njega.\nStil Selme Lagerlef je veoma deskriptivan, tako da se čitaocu serviraju svi detalji na tacni i njegovo je samo da izvuče zaključke. Pošto je ova knjiga u originalu pisana na švedskom jeziku koji ja poznajem, moram da iskoristim priliku da pohvalim izdavačku kuću Darma za sjajan prevod. Prozu ove autorke nije nimalo lako prevoditi, upravo zbog tih detalja i opisa kojima se služi i zbog toga sam se ja sve vreme bukvalno divila ovom prevodu i rečenicama i konstrukcijama koje su upotrebljene. E sad, poslednji deo knjige je posvećen porodici Levenšeld, koji su glavni junaci prethodna dva dela, tako da je to nešto što bi čitaocu možda moglo biti razočaravajuće. Ali ne očajavajte – iako bi bilo savršeno pročitati prvo Prsten i Šarlotu, ovaj treći deo može da se čita i sam za sebe jer se sve razjasni u jednom trenutku. Na prvi pogled deluje da ima mnogo likova i bude zbunjujuće ko je tu kome brat, sestra ili verenik, ali se sve veoma brzo shvati.\nOvo je roman koji je zaista klasik, tako da bih ga ja i preporučila ljudima koji vole da čitaju klasike i ne prezaju od ozbiljnijih knjiga. Ono što je meni takođe zapalo za oko, jeste prefinjeni humor koji Selma Lagerlef koristi i to kako se ona prosto igra događajima. U svakom slučaju, Ana Svard nosi jednu univerzalnu poruku koja je danas više nego bitna. Ta poruka se odnosi na dve stvari – prva je da treba da živimo po onim pravilima koja propovedamo, iliti practice what you preach. Bez duplih standarda i lažnog morala koji je u današnjem društvu sveprisutan. Druga poruka se odnosi na to da svako od nas ima tu mogućnost da uzme svoj život u svoje ruke. Ana Svard je, iako je došla iz onog najnižeg staleža (da ne kažem društvenog mulja), smogla snage da ostavi onakvog čoveka jer je shvatila da je bolje da bude sama, nego u društvu nekog ko je ne poštuje. Upravo zbog toga je Selma Lagerlef prva dobitnica Nobelove nagrade, jer se odvažila da svojim ženskim likovima da pravo glasa i mogućnost izbora, a to su stvari koje u stvarnom životu nisu imale.\nTrejsi Ševalije: Jedna nit – roman za kišne dane


Istraživanja skupa i rizična: Nafta izvire 20 godina u dvorištu Hajrudina Bilalića iz Požarnice kod Tuzle (VIDEO) | Tuzlanski.ba\nIstraživanja skupa i rizična: Nafta izvire 20 godina u dvorištu Hajrudina Bilalića iz Požarnice kod Tuzle (VIDEO)\nDijeljenja: | 30.4.2019. u 23:04\nFederalno ministarstvo energije i rudarstva trebalo bi uskoro potpisati ugovor s firmom IHS Global iz Londona.\nFirma je izabrana za stručnog konsultanta za izradu tendera za dodjelu koncesije za istraživanje i eksploataciju nafte i plina.\nTako će poznata kompanija dobiti milion i po maraka za 16 mjeseci da bi pripremila tendersku dokumentaciju i javni poziv za naftne kompanije koje žele tražiti naftu.\nTrebali bi također pomoći Vladi u pregovorima sa kompanijama. U međuvremenu, nafta curi na Majevici.\nNaime, u dvorištu Hajrudina Bilalića iz Požarnice kod Tuzle nafta izvire već 20. godina.\n“Svaki investitor odnosno kompanije koje se bave eksploatacijom nafte žele prvo da utvrde stanje koje će pokazati da li je to sigurno. A sigurno je da postoji, nafta izvire u mom dvorištu konstantno 20. godine bez prestanka. Tako je i danas dan, nikada nije stalo” – kazao je Bilalić za TV1.\nDa je zaista u pitanju crno zlato potvrdile su i analize kojima je utvrđeno da nafta koja izvire u Požarnici ima više vrsta benzina.\nDekan Rudarsko-geološkog fakulteta u Tuzli Kemal Gutić kaže da su dubina na kojoj se nalazi nafta i količine predmet obilnog i sveobuhvatnog istraživanja.\nMeđutim, u svim dosadašnjim istraživanjima nije utvrđen ni litar rezerve nafte. Tako tvrde u Federalnom zavodu za geologiju.\n“Sva istraživanja su pokazala da postoje naftni sistemi, da postoji mogućnost ekonomski interesantnog nalazišta. S tim što mi uvijek trebamo imati u vidu da su ta istraživanja jako skupa i rizična” – pojasnio je za TV1 Hazim Hrvatović, direktor Zavoda za geologiju FBiH.\nDa se napravi samo jedna buštotina kompanija koja se bavi eksploatacijom nafte potrebno je da uloži 75 miliona dolara.\nIz tog razloga investitor mora biti siguran da na određenom lokalitetu ima dovoljno zaliha nafte kako bi investiranje imalo ekonomsku opravdanost.\nKljučne riječi: izdvojeno, nafta, Požarnica, tuzla


"Imali smo gomilu upozorenja"! Srpski naučnik raskrinkao najveću teoriju zavere o koronavirusu! (FOTO) - Naši u svetu\n“Imali smo gomilu upozorenja”! Srpski naučnik raskrinkao najveću teoriju zavere o koronavirusu! (FOTO)\nObjavljeno 05/04/20 u 14:30\nTako je prvobitno popularna bila ideja da su Amerikanci napravili virus u laboratoriji, kako bi uništili kinesku ekonomiju. Nešto kasnije, pojavila se teorija da su sami Kinezi napravili virus, koji im je slučajno procurio iz laboratorije. Kako je SARS-CoV-2 počeo da se širi svetom, tako su teorije evoluirale – od toga da je napravljen kako bi se testirala nova vakcina, do toga da mu je cilj da smanji broj ljudi na planeti Zemlji, piše Nova.rs.\nOno oko čega se svi teoretičari zavere slažu jeste da je virus nastao u laboratoriji. Još jedna stvar koju gotovo svi teoretičari zavere imaju zajedničku, jeste činjenica da nemaju nikakve veze s naukom. S druge strane, tu su ljudi koji se zapravo bave ovim stvarima, kao što je Miloš Babić, naučnik koji radi na Univerzitetu u Arizoni i bavi se bioinženjeringom. On je detaljnoj objavi na Fejsbuku objasnio zašto, sa naučne tačke gledišta – dakle, jedine koja se računa – priča o tome da je novi koronavirus nastao u laboratoriji – ne pije vodu.\nAmbasador Srbije u Švedskoj: Menja se liberalni model, Šveđani slušaju svoju vladu i medicinske stručnjake


Vesti online / Sport / / VIDEO: Bogdan odličan, Sakramento izgubio\nVIDEO: Bogdan odličan, Sakramento izgubio\nBogdan Bogdanović bio je najbolji pojedinac u redovima Sakramenta koji je pretrpeo poraz u Finiksu 97:94.\nBogdan Bogdanović na meču sa Finiksom\nSrpski reprezentativac je postigao 22 poena (8-21 iz igre, 4-9 za tri, 2-3 slobodna bacanja), a imao je četiri asistencije i tri skoka. U pobedničkoj ekipi je najbolji bio Džekson sa 28 koševa.\nRezultati, NBA: Klivlend – Toronto 112:106, Filadelfija – Bruklin 121:95, Majami – Atlanta 101:98, Njujork – Orlando 73:97, Čikago – Šarlot 120:114, Hjuston – Vašington 120:104, Milvoki – Boston 106:102, Oklahoma – Golden Stejt 107:111, Dalas – Portland 115:109, Denver – Indijana 107:104, Juta – Los Anđeles Lejkers 117:110, Finiks – Sakramento 97:94, Los Anđeles Klipers – San Antonio 113:110.\n* Stravičan pad košarkaša Golden Stejta (VIDEO)\n* Bogdan solidan, ali Sakramento poklekao protiv šampiona (VIDEO)


Isto to samo malo drugačije | VAmedia - info portal\n17/08/2015 17/08/2015 Нема коментара на Isto to samo malo drugačije\nKampanje koje su pred nama za lokalne izbore zbog odveć poznatih političara koji će u njima učestvovati u potpunosti će obrnuti često korišćenu praksu "pakovanja političara " u " pakovanje izborne teme".\nKako je već sada poznato da nijedna politička opcija neće imati neko novo lice u kampanji za lokalne izbore postaje jasno da će se težište kampanja i njihovo sprovodjenje biti fokusirano na ono što će biti rečeno , a ne na to ko o tome govori.\nValjevo sa svojih 90 000 stanovnika odavno je postalo mesto gde se svi medjusobno poznaju , a oni koji su odlučili da se politikom bave na bilo koji način već dugo su prisutni na političkoj sceni pa je gotovo teško ili nemoguće promeniti ih u profil koji bi sada najbolje prošao kod glasača. Kako objasniti i pokazati nešto za šta svi već znaju da nije tako ?\nPraksa pokazuje da glasači imaju poseban momenat empatije prema onom ko nije indisponiran , spremni su za davanje šanse novim političkim igračima koji o sebi govori isto ono što i sami glasači . Pretpostavka je dakle da onaj ko živi život glasača zapravo najbolje može da ih razume. Postojeći politički akteri odavno ne žive život birača . " Znam kako je biti nezaposlen!" ili "Moje dete ne ide na ekskurziju", sve su to rečenice koje nijedan političar u Valjevu ne može da izgovori. Tu se i njihova uloga kao osobe aduta za izbore završava.\nTako dolazimo do toga da će teme zapravo biti u prvom planu. Dakle ono što političari budu govorili.\nLogična je pretpostavka da onaj ko nije ispunio ranija obećanja , a bio je u prilici da uradi isto, mora zakoračiti u kampanju sa zebnjom da postoji procena o poljuljanom poverenju. Olakšavajuća je okolnost što su svi već imali svoju priliku , svi su bili u vlasti na ovaj ili onaj način i imaju isti procenat verovanja u rečeno.\nU situaciji kada birač nema novih opcija on ili bira izmedju poznatih i ponudjenih ili odustaje od glasanja. Šta ga opredeljuje da glasa?\nNa kraju ipak tema kojom se odredjena opcija bavi.\nDobro "pakovanje teme" biće zapravo odlučujuće. Za očekivati je da medju temama bude zapošljavanje, investicije, infrastruktura. Svodjenje priče na lokalni nivo. " Da , kod vas nema ulične rasvete , a mi ćemo vam to omogućiti" ili " Za svakog školarca u Valjevu obezbedićemo subvenciju za užinu", mogle bi biti neke od poruka.\nOvakve poruke bitnije su nego obećanje da će biti zaposleno hiljadu ljudi . Zašto? Zato što će pokušati gda igraju na ljudske lične nesigurnosti, teskobe, krivicu ili grupne instikte da ih uvere da "kupe" izvesnu ideju ili glasaju na određen način. Ako ste nezaposleni već deset godina možda nije stvar u politici i vlasti već u Vama! Ako ste prethodni put glasali za nekog drugog , a niste dobili željeno , Vi ste krivi jer ste tako glasali!\nKampanje će pogadjati pojedinca i grupe, nikako opštu populaciju kao što je to slučaj sa republičkim izborima.\nNe treba ni postavljati pitanje da li će dobro upakovan proizvod u ovom slučaju tema ubediti birača jer svaki proizvod ima svog kupca. Ako tome pridodate marketing i promociju i u kampanji prozivanje pojedinaca , kreiranje eventualne političke afere svaka politička opcija odradila je onda dobar posao.\nU pakovanju teme pomoći će i mediji koji će o tim temama izveštavati pa je na političarima da najpre medijima dobro prezentuju ideju računajući na politički stav vlasnika medija ili sam odnos medija prema odredjenim temama.\nUkoliko ste pomislili da više ne možete “nasesti” na istu priču zapitajte se koliko ste puta samo zato što je proizvod bio bolje upakovan posegnuli za njim?\nA političari ne traže ništa izuzev da kupite ….proba dolazi kasnije…


Trump pozvao Kima da "brzo postignu dogovor"\nKim Jong Un i Donald Trump su se sastali tri puta, u Singapuru, Vijentamu i demilitarizovanoj zoni između dvije Koreje, ali nisu postigli nikakav konkretan dogovor o denuklearizaciji jSeverne Koreje.\nPredsjednik Donald Trump pozvao je sjevernokorejskog lidera Kim Jong Una da "brzo postigne dogovor" sa SAD o denuklearizaciji. SAD i Južna Koreja su ranije najavile da odlažu zajedničke vojne vježbe u pokušaju Amerike da obnovi razgovore sa Sjevernom Korejom.\nDonald Trump je na Twitteru kritikovao i potencijalnog predsjedničkog kandidata demokrata Joe Bidena i napisao Kimu da je "on jedini koji može da ga dovede tamo gde treba da bude" uz poruku da se "vide uskoro".\nNešto ranije, SAD i Južna Koreja odložile su zajedničku vojnu vježbu, što Washington negira da je ustupak Pjongjangu.\nVježbe, na kojima je trebalo da se prikažu i ratni borbeni avioni iz SAD i Južne Koreje, prethodnih godina su odlagane i smanjivane u trajanju i obimu, ali im se Sjeverna Koreja i dalje protivila.\nSekretar za odbranu SAD Mark Esper kazao je da će vojske SAD i Južne Koreje biti u pripravnosti, bez obzira na to što su vježbe odložene. On je negirao da ovaj potez Pentagona ima veze sa ustupcima Pjongjangu.\n"Ne vidim to kao ustupak, već kao znak dobre volje u cilju da postignemo mir", rekao je Esper u Bangkoku, na sastanu sa ministrima odbrane azijskih zemalja.\nSjeverna Koreja je okrivila Washington za "hladan tuš" u razgovorima, zbog najavljenih vježbi sa Seulom. Pjongjang zajedničke vojne vježbe vidi kao "probu za invaziju".\nIpak, i dalje nije jasno da li će ova odluka Washingtona uticati na Pjongjang da ponovo sjedne za pregovarački sto i razgovara o denuklearizaciji.\nEsper se tome nada.\n"Ohrabrujemo Sjevernu Koreju da isto okaže dobru volju kada je riječ o testiranju raketa i da se vrati za pregovarački sto bez oklijevanja".\nSjeverna Koreja je saopštila da je "pokušala pozitivno da protumači potez SAD", ali da je nedavno usvojena rezolucija UN o ljudskim pravima pokazala da Washington nema ozbiljne namjere.\nUN su kritikovale Sjevernu Koreju zbog nepoštovanja ljudskih prava, što je Pjongjang protumačio kao znak američkog neprijateljstva i "političku provokaciju SAD".\n"Čak i da obnovimo dijalog, nećemo razgovarati o nuklearnim pitanjima prije nego što SAD prekinu sa neprijateljskom politikom", saopštilo je ministarstvo spoljnih poslova Sjeverne Koreje.\nDok su razgovori sa SAD u zastoju, Sjeverna Koreja je testirala nekoliko raketa, a analitičari upozoravaju da je i dalje u mogućnosti da napravi nuklearno oružje.\nNapetosti između Kima i Trumpa


OD 31.12.2011. GODINE DRŽAVLJANI REPUBLIKE SRBIJE NE MOGU PUTOVATI SA SVOJIM PLAVIM PASOŠIMA BEZ OBZIRA NA TO KOJI JE DATUM U NJIMA UPISAN KAO KRAJNJI ROK VAŽENJA TE PUTNE ISPRAVE.\nZAKONOM O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PUTNIM ISPRAVAMA, SVI PASOŠI NA OBRASCU SAVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE PRESTALI SU DA VAŽE 31.12.2011. GODINE.\nZa podnošenje zahteva za biometrijski pasoš potrebno je priložiti originale sledećih dokumenata:\n1. Uverenje o državljanstvu Republike Srbije – ne sme biti starije od godinu dana\n2. Izvod iz matične knjige rođenih na tzv. trajnom obrascu koji se koristi u Republici Srbiji\n3. Pasoš ili lična karta Republike Srbije\n4. Dokaz o boravku na teritoriji konzularnog područja Ambasade\nTaksa za izdavanje biometrijskog pasoša iznosi 50,00 EUR i plaća se prilikom podnošenja zahteva.\n- Zahteve za izdavanje biometrijskih pasoša mogu podnositi i lica koja nemaju prijavljeno prebivalište u R. Srbiji, kao i lica koja nemaju određen JMBG (jedinstveni matični broj građana).\n- Sva maloletna lica, bez obzira na starost (uključujući i bebe), podležu akviziciji, odnosno ličnom prisustvu.\n- Dete, bez obzira na godine starosti, dobija vlastiti pasoš i ne može biti upisano u pasoš roditelja.\n- Prilikom podnošenja zahteva za izdavanje pasoša maloletnim licima (dakle, do navršenih 18 godina starosti) neophodno je prisustvo oba roditelja i samog deteta. Ukoliko je jedan od roditelja sprečen, potrebno je priložiti njegovu pismenu saglasnost, overenu od strane nadležnog organa ili pravosnažnu presudu o razvodu kojom je staranje o detetu povereno roditelju koji podnosi zahtev.\nZahtevi za biometrijske pasoše ne mogu se podnositi u sledećim slučajevima:\n- Za novorođenu decu prilikom prijave rođenja u inostranstvu radi upisa te činjenice u matičnim knjigama u Srbiji (tj. kada još uvek ne poseduju uverenje o državljanstvu Republike Srbije i izvod iz matične knjige rođenih iz Srbije),\n- Za lica koja, nakon sklapanja braka/razvoda braka, žele da im pasoš bude izdat na novo prezime – sve dok postupak ne bude okončan u Srbiji, odnosno dok ne pribave uverenje o državljanstvu i izvod iz matične knjige rođenih iz Republike Srbije sa upisanim novim prezimenom.\nZakazivanje termina za obradu biometrijskih podataka može se obaviti lično ili telefonskim putem svakog radnog dana od 9:00 do 15:00 časova\nProcedura obrade zahteva i izdavanja putne isprave traje do 60 dana (putne isprave se izrađuju u Republici Srbiji).\nPasoši se mogu preuzeti svakog radnog dana od 9:00 do 15:00 časova.\nZa izdavanje putnog lista potrebno je priložiti :\n• Dokument izdat od strane MUP Republike Srbije kojim se dokazuje identitet - lična karta ili vozačka dozvola\n• Uverenje o državljanstvu ne starije od godinu dana\n• 3 fotografije dimenzija 3,5 x 4,5 cm\n• Ukoliko je pasoš izgubljen ili ukraden, potrebno je priložiti potvrdu da je češkoj policiji prijavljen gubitak/krađa pasoša Republike Srbije.\n• Ukoliko je došlo do oštećenja pasoša, potrebno je dostaviti oštećeni pasoš na uvid.\n• U slučaju da se identitet ne može utvrditi na drugi način, potrebno je da identitet podnosioca zahteva potvrde dva svedoka koja poseduju važeći pasoš Republike Srbije.\n• Putni list se izdaje, po prethodno pribavljenoj saglasnosti Ministarstva unutrašnjih poslova, državljanima Republike Srbije koji su u inostranstvu ostali bez važećeg pasoša.


Evo kako da izbegnete četiri uobičajene greške u dizajnu koje nepovoljno utiču na SEO | Vesti | Kurir\nObjavljeno: 29.06.2017. 13:55h\nVećina iskusnih web dizajnera kaže da su najbolje web stranice dizajnirane i za korisnike i pretraživače. To znači da nikada ne bi trebalo žrtvovati funkciju zarad lepote, ali ni obrnuto. Ako želite da vaše web stranice budu lepe, primamljive, ali i funkcionalne i za korisnike i za pretraživače, izbegnite na vreme sledeće četiri uobičajene greške.\nGreška 1: Nedostatak H1 oznake (posebno na početnoj stranici)\nZamislite da uđete na web stranicu sa dopadljivom pozadinskom slikom i razrađenom šemom boja. Pretraživanje deluje kao šetnja u prelepom vrtu. Ali može se desiti da takvu ubedljivu stranicu niko ne pronađe u pretraživačima. Zašto? Zato što veoma često web dizajneri i programeri zaboravljaju ključne elemente optimizacije web sajta za pretraživače.\nNajčešća greška je uklanjanje etikete za naslov stranice, takozvanog taga H1 samo zato što na toj stranici nema mesta za ovaj segment. Tagovi H1, H2... (postoje i tagovi do H6, mada se retko koriste svih šest) nazivaju se „Heading tagovima“. Oni služe za to da označe koji delovi teksta su naslov i podnaslovi.\nU web dizajnu se najčešće koriste H1 i H2. U tag H1 se postavlja naslov stranice, u H2 podnaslov. Tag H1 je jedan od prvih elemenata koji će pretraživači tražiti. Korišćenje H tagova u SEO optimizaciji sajta je bitno jer se njima pokazuje Guglu (Googl) i ostalim pretraživačima o čemu se radi na stranici.\nOni pomažu pretraživačima da lakše otkriju šta je najbitnije na stranici. Kada imate ovu oznaku, uključujući i vašu ciljanu ključnu reč, time poboljšavate vaše šanse da se rangirate bolje u rezultatima pretrage.\nSavet: Ako želite da objasnite kolegama ili vlasnicima web stranica kakve će koristi imati web stranica od oznake H1, upoznajte ih sa testom od pet sekundi. Prema ovom testu, ako korisnik, nakon što web stranicu gleda samo pet sekundi, može da definiše o čemu je reč, korisničko iskustvo je dobro. Najlakši način objašnjenja svrhe web stranice jeste korišćenje deskriptivnog taga H1 iznad preloma.\nGreška 2: Velike slike i mediji\nPredivne slike čine da vaša web stranica izgleda dopadljivo, ali morate da budete pažljivi sa veličinom vaših medijskih datoteka. Uključivanje velikih slika i video-zapisa može negativno da utiče na brzinu vašeg sajta, što može za posledicu imati niže rangiranje u rezultatima pretrage.\nGugl nagrađuje stranice koje brzo učitavaju. Ali kako znate da li imate preveliki sadržaj na vašoj web stranici i kako možete to da popravite?\nSavet: Za brzo skeniranje možete da koristite test „Google PageSpeed Insights“, koji će vam tačno pokazati slike na vašoj web stranici koje Gugl smatra prevelikim.\nOvaj test pokazuje da stranica može još bolje da se optimizuje smanjenjem veličine slika za određeni broj procenata. Možete takođe da koristite „Screaming Frog“ kao alternativu za identifikaciju velikih slika i medijskih datoteka na vašoj web stranici.\nJednom kada ste identifikovali te slike, promenite veličinu i / ili ih ponovo postavite na vašu web stranicu.\nGreška 3: Iskačući (pop-up) prozori\nNedavno je Gugl upozorio da sve web stranice treba da izbegavaju korišćenje „intruzivnih međuprostora“ odnosno pop-up prozore i slične napadne elemente. Korisničko iskustvo, posebno na mobilnim uređajima, veoma je važno za Gugl. Kada se ovakvi prozori pojavljuju pre nego što vaši posetioci mogu da pristupe glavnom sadržaju, to može negativno uticati na korisničko iskustvo i, automatski, na vašu vidljivost.\nSavet: Preispitajte svoju strategiju za sadržaj web stranice, posebno ako vidite pad u organskom saobraćaju, onom koji nije posledica plaćenih kampanja i reklamiranja.\nGreška 4: Tekst u slikama\nIznenađujuće, ova greška je vrlo rasprostranjena. Umesto da tekstualni sloj stave preko slike, mnogi web dizajneri samo uključuju tekst u sliku. Zašto je to loše? Za početak, pretraživači ne „vide" sliku kao korisnici. Prema tome, pretraživači ne mogu da natpis na slici „čitaju" kao tekst.\nU suštini, to je isto kao da uopšte ne uključite tekst. Još jedan razlog zbog koga je ova dizajnerska taktika neispravna jeste činjenica da nije prilagodljiva (responsive). Ako imate stranicu na kojoj je u zaglavlju jedna slika sa tekstom i dugmićima za kliktanje, kada je neko pregleda na mobilnom uređaju, tekst i dugmad će biti vrlo mali, što automatski znači – loše korisničko iskustvo.\nSavet: Kao što je već pomenuto, dodajte tekstualni sloj preko slike.\nUkoliko vas interesuje karijera u svetu optimizacije stranice za pretraživače i povećanja vidljivosti i saobraćaja, više o tome možete da saznate na obuci za SEO eksperta.


Fidelov strip vikend: volume 8 – Zabavište\nFidelov strip vikend: volume 8\nPosted by fidel on 01/10/2016 03/10/2016\nOvaj strip vikend ću posvetiti trojici italijanskih majstora stripa. Kad se među mlađim stripofilima u Srbiji govori o strip školama onda se obično pominju francuska, američka i japanska, dok se italijanska prilično zanemaruje jer se izjednačava sa Bonelijevim stripovima koji su uglavnom b produkcija. Međutim, Italijani imaju mnogo razuđeniju strip scenu i mnogo autora koji su vrlo osobeni, možda čak i inovativniji od francusko-belgijske škole.\nSerđo Topi je jedan od najoriginalnijih italijanskih autora, više umetnik i ilustrator nego strip crtač. U nekim stripovima mu to i zameraju, da su priče više nizovi ilustracija slabo povezanih nekom fabulom nego celovita kompoziciono uravnotežena dela. Ali bez dvojbe, njegov crtački rad je uvek izuzetan, iako je o stripu govorio kao o zanatu.\n“Kolekcionar” je jedini njegov strip serijal i ima 5 posebnih priča o jednom junaku. Ovaj junak je nešto slično Alvaru Majoru ili Kortu Maltezeu, ali dok su oni sanjari kojima blago stalno izmiče(ako za blagom uopšte i tragaju) on tačno zna šta hoće i nikad ne ostaje bez dragocenosti na koju se nameračio.Očigledno je da je za Topija ovaj junak bio nešto posebno, možda jedini njegov lik prema kojem je razvio dublju simpatiju, pa mu se zato od 1982. do 2004. pet puta vraćao. Za svog junaka autor kaže da je čovek s beskrajnim materijalnim mogućnostima, sposoban da se izvuče iz najzamršenijih situacija, uvek dobija ono što želi i ima sarkastičan i nemilosrdan smisao za humor(i da ga crta izduženog sa dugim nogama kao kompenzaciju što on sam ima kratke noge).\nU pet priča na raznim egzotičnim lokacijama krajem 19.veka( prva priča se dešava 1880. u SAD)opisane su Kolekcionarove potrage za izuzetnim predmetima. On nije kao drugi kolekcionari koji dopuštaju drugima da se dive njihovom blagu, koji zapravo i sakupljaju predmete radi divljenja drugih, on sakuplja samo predmete koji za njega imaju poseban značaj i kad ih dobije čuva ih za sebe i niko ih nikad ne može videti.\nU prvoj priči “Kalumet od crvenog kamena” se najviše govori o osobinama glavnog junaka i predstavlja njegov životni kredo, on objašnjava da juri za izuzetnim predmetima koji često imaju i magijska svojstva, ali samo za onog ko je posvećen u njihove tajne. Naravno, nije suština u zadobijanju predmeta već u pričama o ljudskim naravima, o želji za moći i svemu što takva želja može da proizvede. U drugoj priči “Obelisk iz zemlje Punt” Topi je iskoristio priliku da ubaci i ratnu pricu o italijansko-etiopskom ratu koji su Italijani izgubili i time se donekle vratio ratnoj temi koju je često voleo da obrađuje(pogledaj Makondovo izdanje “Priče iz velikog rata”).\nTreća priča “Suza Timura Lenka” uvodi lik Bele gospođe, Kolekcionarovog najvećeg neprijatelja, koja će se pojaviti i u poslednjoj priči. Ova i četvrta priča “Muirdegovo žezlo” se izdvajaju po prekidima radnje i promenama ambijenata. Za Suzom Kolekcionar traga prvo na Karpatima, a zatim na ostrvima blizu Nove Gvineje, da bi na kraju priče tek u Avganistanu uspeo da se dočepa željenog predmeta. Priča o Muiredgovom žezlu se proteže kroz najduži vremenski period od 1865. u Irskoj pa preko Novog Zelanda do Australije. U ovoj priči saznajemo i da Kolekcionarovim žilama teče krv irskog kralja Nila Glundluba. Inače Kolekcionarovo ime kao i poreklo njegovog bogatstva ostaju potpuna tajna do kraja.\nU petoj priči o Padmasumabavinoj ogrlici radnja je smeštena samo na jedno mesto, Tibet. Ovde će se Kolekcionar ponovo suočiti sa Belom gospođom i čak iskusiti i smrt pre nego što nadmudri Crvenog lamu, ali takav je on, legendarno uporan dok ne dođe do onog što želi.\nI scenaristički i crtački Kolekcionar je izuzetno delo, a Darkvudovo izdanje ovog stripa izuzetan doprinos našoj strip kulturi.\nAtilio Mikeluci je još jedan maestro italijanskog stripa. Pasionirani čitatelji Politikinog zabavnika su svakako upoznati sa većinom njegovih bitnih radova, ali je šteta što je malo njegovih strip albuma na srpskom jeziku.\nStrip kom se divim još od 1993. i kome se povremeno vratim je Marsel Labrim. U priči „Vrelo bejrutsko leto“ koja se odvija tokom II svetskog rata Mikeluci je ispričao jednu priču namerno sličnu filmu Kazablanka. On to nije ni krio, ali je ipak stvari složio tako da priča istina očigledno podseća na uzor, ali je dovoljno drugačija da se ne može smatrati bledom kopijom.\nMikeluci je istorijski verno, kao što je inače radio i u stripu Petra Cherie čija se radnja odvija tokom Prvog svetskog rata, predstavio pozadinu događaja u Bejrutu tokom 1940. Tu su predstavnici kolaboracionističke vlade maršala Petena, predstavnici fašističke Nemačke, tu su i Francuzi koji podršavaju De Gola, na jugu je Palestina pod britanskom upravom, sukobi Jevreja i Arapa, Arapa hrišćana i Arapa muslimana. A u svom tom zamešateljstvu rabin Spirakovski sa sobom nosi dokumenta o užasima iz nemačkih logora. Mikelucijev junak Labrim (na francuskom magla) je čudna ptičica, novinar tj. piskaralo koje se bavi sumnjivim poslovima, avanturista bez ideala koji će se u događaje uključiti zbog lepe Amerikanke Kerol Gibson u čije se plave oči zagledao.\nU ovaj strip sam se zaljubio zbog tog divnog lirskog stila pripovedanja Mikelucija koji ne govori sve onako bukvalno već ti ostavi da malo razmišljaš o rečenom dok nekoliko stranica kasnije ne shvatiš na šta je zapravo mislio. A crtež je tako dosledan I tako pogađa I stil I atmosferu kraja 30ih godina 20.veka. Pedantan je Mikeluc I što se tice fakata, I što se tiče mode, kod njega nema ništa otprilike, svaki predmet, svaki detalj je nacrtan onako kako su izgledali u to vreme. Veliki majstor je ovde ispevao baladu o bitangi koja se iz ljubavi žrtvuje za borbu koja ga suštinski ne interesuje.\nIako prezirem citate, a pogotovo ljude koji se hvališu citiranjem tuđih misli, već 23 godine su mi u glavi neke rečenice iz ovog stripa\nJednom sam rekao da je raščistiti sa prošlošću isto što I umreti…ali nije tačno, to je kao da se ponovo rađaš…\nNa kraju, najveći italijanski majstor stripa je Hugo Prat. Mada je za njegov razvoj verovatno ključni period boravka u Argentini. Pošto smo za Korta Maltezea svi već čuli (ako još niste napustite prostoriju kako biste što pre pročitali neku priču o melanholičnom mornaru) pomenuću neke druge Pratove stripove koje bi valjalo pročitati.\nNa prvom mestu tu je Ana iz džungle, strip koji mi je otkrio izvesni Nikola iz Požege davne 2002. godine dok smo čekali ispit iz dubrovačke književnosti kod Zlate Bojović. Ana je prvi potpuno autorski Pratov rad i opisuje dogodovštine jedne devojčice u Africi u predvečerje Prvog svetskog rata. Crtež podseća na kasniji njegov rad na Kortu, ali su priče manjeg obima i uglavnom se duhovito razrešavaju.\nJoš jedan veoma dobar Pratov strip su Pustinjske škorpije, koje govore o doživljajima jedne specijalne jedinice italijanske vojske u severnoj Africi početkom II svetskog rata. I Prat mnogo voli ratne teme, i naravno pristupa im sa antiratnog stanovišta tako da njegovi vojnici nisu heroji, već obični ljudi uhvaćeni u vrtlog zbivanja kojima ne mogu da se odupru.\nPo meni najčudniji Pratov rad je izašao godine kad sam ja rođen 1980. Jezuita Džo. Vrlo neobičan lik je taj kanadski urođenik u uniformi kanadskog konjičkog policajca, koji putuje kroz divljinu i iznenađuje nas svojim postupcima, u jednoj situaciji spase oteto dete, a u drugoj ubije ptičicu čije ga pevanje iritira. Očekujte neočekivano kao da je pravilo njegovog ponašanja.\nFort Viling je epska priča, malo možda i teška za čitanje o vremenu Američke revolucije, i dvojici prijatelja koji su se zaljubili u istu ženu, Indijanku, a silom prilika početkom rata će se naći na suprotnim stranama. Pratov crtež je i ovde prepoznatljiv,mada je tada nekih 5 godina pre nastanka Korta bio detaljniji, a i u pripovedanju je možda bio i preopširan.\nU svakom slučaju Pratovi radovi i mimo Korta zaslužuju pažnju, a ima ih još (Makumba, Morgan, Kapetan Kormoran, Erni Pajk, Narednik Kirk, Poslednji let) i nadam se novim izdanjima na srpskom jeziku jer većinu ovih stripova trenutno možemo čitati samo u hrvatskim albumima, a Prat ovde sigurno ima dovoljno ljubitelja da zaslužujemo neko integralno izdanje jer ga ni Hrvati nisu objavili u potpunosti.\nPrethodni članak Kriza\nSledeći članak Monolog pred Mordorom


Sports magazin - NBA: 75 godina od prve utakmice\nNBA: 75 godina od prve utakmice\nU ponedeljak, 1. novembra 2021. godine, navršava se tačno 75 godina od kada je odigrana prva NBA utakmica. Prva utakmica u regularnoj sezoni NBA lige odigrana je između Njujork Niksa i Toronto Haskisa u petak, 1. novembra 1946. godine u Mejpl Lif Gardensu u Torontu, pred 7.090 gledalaca. Niksi su pobedili Haskije sa 68:66.\nDonosimo niz zanimljivosti u vezi sa ovim istorijskim događajem za NBA košarku:\n• Niksi i Haskisi su odigrali jedinu utakmicu tog 1. novembra 1946. Narednog dana, sedam ostalih timova je igralo svoje prve utakmice u ligiu kojoj se takmičilo 11 timova.\n• Utakmica je trajala 48 minuta: četiri četvrtine od po 12 minuta – isto kao i danas. Nije bilo sata za merenje dužine trajanja napada. (Sat koji meri 24 sekunde za napad uveden je u sezoni 1954-55.)\n• Na prvoj utakmici svaki navijač viši od centra Haskisa Džordža Nostranda (visokog 203 cm) dobio je promotivan besplatan ulaz. (Nostrand je bio drugi strelac utakmice sa 16 poena.). Cene ulaznica, kako je objavljeno u promotivnim materijalima, kretale su se od 75 centi do 2,50 dolara.\n• Član ekipa Njujorka, Oskar Osi Šektman, postigao je prvi koš u istoriji NBA lige, polaganjem lopte u koš. Kao rođeni Njujorčanin, Šektman je prethodno bio zvezda koledž košarke i doprineo je da Univerzitet Long Ajlend u Bruklinu igra na dva National Invitational Tournament prvenstva.\n• Ovo je bila prva od 5.865 utakmica koje će Niksi odigrati tokom regularnih sezona (u taj broj je uključena i utakmica od 30. oktobra 2021.). Oni su jedna od tri franšize koje igraju u svakoj NBA sezoni, zajedno sa Boston Seltiksima i Golden Stejt Voriorsima (koji su svoj NBA mandat započeli kao Filadelfija Voriorsi).\n• Ed Sadovski, koji je bio i glavni trener i igrač Toronta, postigao je najviše poena na utakmici - 18. Sadovski je bio jedan od prvih istaknutih igrača u NBA ligi: izjednačio se na četvrtom mestu po poenima zabeleženim u prvoj sezoni lige (1946-47.) i izabran je u All-NBA prvi tim u drugoj sezoni (1947-48.).\n• Henk Bjazati, rođen u Italiji i odrastao u Kanadi, postao je prvi internacionalac koji je igrao u jednoj NBA utakmici svojim nastupom za Haskije. Bio je jedan od pet internacionalnih igrača koji su bili na rosteru prve večeri za sezonu 1946-47. Bjazati je takođe bio bacač u bejzbol Mejdžor ligi.\n• Na spisku igrača Toronta bili su i dva brata, Bob i Dik Ficdžerald.\n• Metju „Pat“ Kenedi je bio jedan od zvaničnika u inauguracionoj utakmici. Kenedi je bio prvi sudija koji je primljen u Nejsmit Memorijal košarkašku kuću slavnih; uveden je 1959. kao deo prve klase Kuće slavnih.\n• Niksi su prvu NBA sezonu završili sa 33 pobede i 27 poraza, čime su se kvalifikovali za plej-of kao treći najbolji u Istočnoj diviziji. U plej-ofu, Niksi su pobedili Klivlend Rebelse u prvom kolu pre nego što su u polufinalu izgubili od NBA šampiona za tu sezonu, Filadelfija Voriorsa.


Black jack redovne font preuzimanje\nTo uključuje 2% u okrugu u kojoj objektu se nalazi kao ravnopravan procenat ili 10 miliona dolara, koja je veća, da domaćin grad ili gradu black jack redovne font preuzimanje. "Nema otpora iz kasina black jack odnos sa pinoko.\nClark objasnio da autoritet je $300,000 operativni deficit za trenutnu godinu uglavnom zbog pravne troskove potiče od tužbe Pittsburgh uložila u pokušaju da dobiju kockanje poreski što je kocka godina u oklahomi. Naš razgovor je bio vrlo srdačan." U odgovor, međudržavni Saradnje Autoritet odobrio Pittsburgh je predložio $539 miliona godišnje operativni budžet dogovore grad provjera u roku od 120 dana da će dobiti 10 miliona dolara Rijeke od Kazina.\n"Ne želimo osuđivati [budžeta] jer smo veoma sigurni u brojeve," rekao je Reynolds Clark, Privremeni Izvršni Direktor za Međunarodne Saradnje Autoritet što je kocka godina u parizu. Pod smislu 2004 je Pensilvaniji Konja Razvoj I Igre Čin, kasina u Pennsylvaniji se zahtijeva da predate najmanje 4% od njihove godišnji odvratno slot mašina kockanje prihoda da domaćin zajednica što je kocka godina u tata.\nNakon odbacujući grad budžeta u 2014 i 2015 i uskraćivanje o 20 miliona dolara u kockanju poreski, Pittsburgh Tribune-Pregled izvještava da su odnosi, između uprave Pittsburgha gradonačelnik Bill Peduto i međudržavni Saradnje Vlasti su nedavno poboljšana. "[Rijeke Kasino] očekuje da će ovo platiti kada to otvorio kazino," rekao Leger što je kocka godina u filipinima. "Međudržavni Saradnje uprava nije sedeo na bilo igara prihoda." Novine izvještava da su Međudržavne Saradnje Autoritet prebačen oko $1.3 miliona u kockanju poreski u Pittsburgh za 2016, zahtijeva da sredstva da se koristi za kapital poboljšanja u gradu zgrade i imanje. Nakon prošle nedelje je presuda iz Pensilvanije, Vrhovni Sud koja je zadesila spornog "lokalni domaćin taksa", zvaničnici u gradu Pittsburgh su najavili da je imaju namjeru da te pitam Rijeke Kasino da dobrovoljno platiti godišnjoj dužnosti od 10 miliona dolara. "Postoji jaz u budžet, a mi radimo s grad i državu da zatvori otvor" ICA Predsjednica je rekla BJ Leber, Predsjednica za Međunarodne Saradnje Autoritet. river rocka kasino dim dućan.\nživotinja prijelaz nove vidike prix geant kasino\nKazino 2021 ne depozit uk\nAmerički trke kasino diskovi 17\nšto je kocka godina u pennsylvaniji\nživotinja prijelaz nove vidike više običaj dizajn aparatima\nRiver rocka kazinu na jug parkade\nblack jack odnos sa pinoko\nšto je kocka godina u oklahomi\nšto je kocka godina u parizu\nšto je kocka godina u tata\nšto je kocka godina u filipinima\nriver rocka kasino dim dućan


Horor film krvava meri sa prevodom - Killzone shadow fall trailer\nContraband 2012 brrip 720p english subtitles\nLacupula serie online\nSecunda movies schedule\nTouch of frost season 1 episode 2\n2010 passport ultra lite travel trailer\nEk hasina thi 11th november episode\nTrailer go for sisters\nWatch mako mermaids season 2 episode 4\nurbane legende,urbane legende i price,paranormalna iskustva i ostale istinite urbane legende i price,horor. Horor filmovi;. Meri Tjudor(Krvava.Vamps (2012) sa prevodom Na Menhetnu,. Comedy HD - Tablet - Mobile Horror Romance | Pregleda: 20,711. sa prevodom, online sa prevodom, film. Vamps.\nHoror Film Krvava Meri Ceo Film hay nhất tổng hợp tất cả video clip hay về Horor Film Krvava Meri Ceo Film mới nhất. horor film (sa prevodom).MAMULA DOMACI HOROR CEO FILM SA PREVODOM. Krvava meri ceo film video online ke stažen a shl dnut zdarma. Location: Prague, Praha, hlavni mesto,.JELI IKO GLEDAO HOROR FILM. Krvava Meri je duh koji se pojavljuje u ogledalu. Mnogi veruju da je Krvava Meri povezana sa engleskom kraljicom Meri I. Ona je.da li postoje duhovi, duhovi, paranormalna iskustva, paranormalno, susreti sa duhovima, video, urbane legende, horor legende, serijske ubice,kriminal, horor, ubice.\nOuija tabla (Prizivanje duhova) | urbane legende,istinite\nOnline filmove sa prevodom možete gledati i na Popcorn Srbija. Horor; Trileri;. Popcorn filmovi sa prevodom. . istinite urbane legende,krvava meri ukleta kuca,krvava meri. youtube,horror filmovi sa prevodom,horror filmovi celi 2015,horor. Početna » Articles » Strani Filmovi » Horor: Urban. Stravične legende 3: Krvava Mary. Prijevodom, Urban Legends: Bloody Mary (2005) sa Prevodom.\nFilm The Legend of Bloody Mary (2008) sa prevodom za gledanje online !.NAVEGAR POR TIPO DE CONTENIDO. Libros. Libros de audio. MY MUSIC - Ebook download as Excel Spreadsheet (.xls), PDF File (.pdf), Text File (.txt) or read book online.. filmovi 2015,horor filmovi sa prevodom,horor filmovi online,horor. meri igrica,krvava meri film sa prevodom,krvava meri koktel,krvava.. Meri Tjudor(Krvava. Ouija tabla (Prizivanje duhova). farm horor film,1,charlies farm horor film sa prevodom,1,civilizacija,1,da li postoje.Film koji je gotovo isključivi,. Bivši profesionalni ubojica mora se suočiti sa svojom tajanstvenom prošlošću. THE BOURNE. Ocjena: 3/3.\nMY MUSIC - Ebook download as Excel. Sister Familija - Jin I Jang Familija - Pa Pa Paranoja Film. 096.265 6.279 7.Tople usne zene 4.Krvava Meri Azra.864 2.Imam.Horror Movies Zombie 2015 Full Movie English. Xoror Pokusaj Da Se Ne Usro./ Chucky; Film The Wicked Horor Sa Prevodom. Xoror Film; Krvava Meri Xoror Epizoda 1.\nIma muskaraca koji su gadljivi na menstruaciju, pa za vreme trajanja ciklusa nece dole da ga gurnu ni za zivu glavu. E sad mi smo zene jako uvidjajne pa ih ne.\nMY MUSIC - Scribd\nFilmovi sa prevodom online - horor videos - page 24 42, Horor videos. page 38 of 42 urbane legende:krvava meri urban legends: bloody mary (2005). Bloody Reunion- To Sir With Love- Asian Horror Full Movie (2006) english sub ( ceo film sa prevodom) - PREVOD JE NA CC, PREVOD JE NA CC, pošto vidim da gomila vas.\nHoror; Trileri; The Reef (2010) sa prevodom. Kate, njen brat Matt i njegova devojka Suzie stisu na Veliki koralni greben u Australiji gde se nalaze s. Filmovi sa.jÁ osobnĚ se na horory nedÍvÁm!!!protoŽe jsem slabŠÍ povahy.ale kdyŽ se na tento horor chcete podÍvat prosÍm nedÍvejte se na to sami!!!osobnĚ ikdyŽ.Opis. Izdavački poduhvat kuće SEUIL, petotomno delo Istorija privatnog života (prvi tom: Od rimskog carstva do godine hiljadite; drugi tom: Od feudalne Evrope do.\nForum - HORORI\nLjudi koji stvaraju film, a jednako tako televizijske emisije imaju odgovornost kakav će biti svijet u kojem živimo. Na njima je velika odgovornost.\nFilm The Wicked Horor sa prevodom. (The Wicked Movie ) Za jos filmova. Lajkujte Subscrajbuj te se na kanal. zapratite FB stranicou. i ne zaboravite posjetiti web.Play, streaming, watch and download Židle video (00:25), you can convert to mp4, 3gp, m4a for free.\nLatest Posts: Famous 10 year old boy actors | Film paling seru dan menegangkan | A minecraft horror movie | Band south park episode | Parks and recreation season 3 episode 11 free online | Odia actor sabyasachi photo | Bbc olympic ceremony watch online | Saturday the 14th movie wiki |


TI BIH podnio krivičnu prijavu protiv rukovodstva RITE Gacko – Bez javnog nadmetanja Optima Grupi dodijeljeno 29 miliona KM | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti TI BIH podnio krivičnu prijavu protiv rukovodstva RITE Gacko – Bez javnog...\nTransparency International u BiH (TI BIH) podnio je krivičnu prijavu protiv rukovodstva RITE Gacko koje je bez ikakvog javnog nadmetanja dodijelilo Optima Grupi posao nabavke goriva vrijedan 29,1 milion KM. Ugovori su dodijeljeni putem pregovaračkog postupka koji se može primjenjivati samo u izuzetnim slučajevima propisanim Zakonom o javnim nabavkama a objašnjenje za ovakav potez bar zvanično je „krajnja hitnost uzrokovana nepredvidivim događajima“.\nIpak ovi „nepredvidivi događaji“ uporno se ponavljaju već pet godina jer menadžment RITE Gacko još nije proveo uspješan tender za nabavku goriva koji svaki put obaraju žalbe nezadovoljnih ponuđača a potom se ugovor dodjeljuje Optima Grupi.\nInformaciju o ovakvom ponašanju ovog ugovornog organa TI BIH je objavio u julu prošle godine jer je od 2015. do tada Optima Grupi dodijeljeno oko 25 miliona KM. U međuvremenu poništen je još jedan postupak a Optima Grupa dobila je još tri ugovora vrijedna oko 4 miliona KM zbog krajnje hitnosti.\nZakon o javnim nabavkama izričito zabranjuje da se razlozi za primjenu pregovaračkog postupka pravdaju događajima koji se na bilo koji način mogu dovesti u vezu vezu sa ugovornim organom koji raspisuje tender. Ipak iz cijele priče jasno je da ugovorni organ sam uzrokuje „nepredvidive događaje“ što je više puta zaključila Kancelarija za razmatranje žalbi.\nRazlozi za poništenje dosadašnjih postupaka su brojni i u najvećem broju slučajeva uzrokovala ih je uprava ovog javnog preduzeća što se posebno ističe u dijelu poslednje odluke KRŽ-a gdje stoji da javno preduzeće „vodi predmetne radnje krajnje neprofesionalno, pri tome u pogledu utvrđenih činjenica postoje kantradikcije, nepravilnosti i propusti u spisu, a što u konačnici, povlači povredu pravila postupka od bitnog uticaja na ishod postupka“.\nKancelarija za razmatranje žalbi zaključuje:\n„Treba pri tome dodatno napomenuti da je očito da ugovorni organ radnje postupka usložnjava s obzirom na okolnosti da se ovaj predmet nabavke više puta ponavlja, što predstavlja očit primjer izostanka upravljanja postupkom, a što se u ukupnosti stanja stvari postupka ocjenjuje neprofesionalnim pristupom i dovodi do nepotrebnog odugovlačenja postupka, utiče na načelo najefikasnijeg trošenja sredstava i u konačnici, krajnju procjenu zakonitosti radnji koje pokreće i preduzima…“ stoji u odluci KRŽ-a.\nIz svih postupaka za nabavku goriva koji su vođeni prethodnih pet godina evidentno je da uprava RiTE Gacko favorizuje Optima Grupu koja se jedino poziva na pregovore u pregovaračkim postupcima, a odluke KRŽ-a dodatno potvrđuju da je ova firma dovođena u povlašten položaj i tokom provođenja otvorenih postupaka. Odgovorna lica u ovom javnom preduzeću su pronašli jednostavan način da svaki put kod raspisivanja tendera, isti očigledno namjerno učine neprovodivim do kraja, znajući da će biti poništen a nakon toga bez ikakve javne konkurencije posao se dodjeljuje ponuđaču koji se godinama preferira.\nDa se ovi postupci nezakonito provode i da se razlozi krajnje hitnosti na ovaj način ne mogu dokazivati još prije pet godina upozorio je tadašnji Glavni revizor Republike Srpske.\n– Za pomenute nabavke Društvo je pokušavalo da provede otvorene postupke javne nabavke, ali zbog predugog trajanja postupaka usljed žalbi određenih ponuđača Društvo se opredijelilo za pregovarački postupak bez objave obavještenja o javnoj nabavci. Razlozi krajnje hitnosti, prouzrokovane događajima nepredvidivim za ugovorni organ, u ovom slučaju ne mogu biti dokazani, navodi se revizorskom izvještaju.\nUprkos činjenici da je nezakonito potrošeno skoro 30 miliona KM, da su to potvrdili revizori i KRŽ, da je javnost o svemu već obaviještena ista praksa se nesmetano nastavlja a nadležne pravosudne institucije ne reaguju. Zbog toga je TI BIH uputio krivičnu prijavu Republičkom javnom tužilaštvu Republike Srpske jer postoji osnov sumnje da su lica zadužena za provođenje javnih nabavki u RITE Gacko počinili krivična djela zloupotrebom službenog položaja i nezakonitog davanja pogodnosti privrednim subjektima.\nPrevious articleUIO BiH: Oduzete cigarete vrijedne 97.500 KM\nNext articlePouzdan znak krize: U 2020. godini čak 67.000 manje registrovanih vozila u BiH\nKako misle čelnici Platforme za progres protestvovati u Banja Luci kad...


Ambasada SAD: Zatvaranje OHR-a u BiH se ne temelji na vremenskim rokovima - Skener.info\nIz Ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini potvrdili su za N1 da znaju za nacrt rezolucije Republike Kine i Ruske Federacije, a koja se tiče ukidanja Ureda visokog predstavnika u BiH, za koju će tražiti podršku u Vijeću sigurnosti UN-a.\n“Sjedinjene Države čestitaju Christianu Schmidtu na imenovanju za novog visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini. Radujemo se nastavku partnerstva sa Uredom visokog predstavnika u podršci provedbi Dejtonskog mirovnog sporazuma i okončanju međunarodne supervizije ispunjenjem kriterija 5+2”, kazali su Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD-a.\nPodsjećaju da se zatvaranje OHR ne temelji na vremenskim rokovima, nego na ispunjenju definisanih kriterija koji su komplementarni podršci funkcionalnosti i stabilnosti također neophodnim za EU perspektivu Bosne i Hercegovine.\n“Sjedinjene Države uvijek su podržavale i nastavit će podržavati ključnu ulogu visokog predstavnika u praćenju i podršci provedbi civilnih aspekata Dejtonskog mirovnog sporazuma. Dejtonski mirovni sporazum potvrdio je suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine kao jedinstvene, nezavisne države koja se sastoji od dva entiteta, tri konstitutivna naroda i ostalih, koja garantuje ljudska prava i štiti sve svoje građane u skladu sa vladavinom zakona”, ističu iz Ambasade, piše N1.\nPovezane temeAmbasada SadOHR


Vreme 1282 - Zoom: Mala plata, velika kola – Kako isterati pravdu kad je sumnjiv svako ko porodici obezbedjuje tri obroka dnevno\nVučića bi neko mogao da pita kako s platom od 124.000 dinara izdržava porodicu, plaća deci školovanje pa još o svom trošku plaća novinarima kolače, a povremeno napravi i neki prijem ističući kako se, eto, on galantno mašio novčanika sve da državi ušpara neki dinar\nPoreklo imovine: Namenska izjava\nNe zna se da li je to tek onako, literarni i opšti zanos, hiperbola, ili Aleksandar Vučić nije preterivao već je mislio na nekog koga dobro poznaje. Premijer je, naime, prilikom posete fabrici iz sistema namenske industrije u Velikoj Plani, vrlo namenski izjavio:\n"Ne može neko ko ima prijavljenu platu od 50.000 do 70.000 dinara da bude veliki gazda koji ima dva poršea, ili dva velika mercedesa i 17 kuća i stanova. To za platu do 80.000 dinara ne može, pa će morati da objasni kako je to stekao."\nRekao bih da je bilo u pitanju jedno tipično vučićevsko preterivanje radi jačeg efekta, ali, ruku na srce, uopšte nije nemoguće da u Vučićevom bližem i daljem okruženju ima onih na koje bi pomenuti inventar imovine mogao da se odnosi.\nSa svakom promenom vlasti ovde počinje nova tranzicija, jer to se u Srbiji pretvorilo u permanentni društveni odnos i pojavu, i u takvim uslovima rađa se i nova klasa koja trguje najpre političkim uticajem a to može doneti pristojno bogatstvo. Nema tu fiskalnog računa, niti bilo kakvih računa, ali ima računice da se zgrnu pare dok "ovo naše traje".\nZa tri godine Vučićeve dominacije došlo je do promene krvne slike tajkunskog organizma i na sceni se, za sada stidljivo, pojavljuju novi igrači, ali, po prirodi stvari, neće dugo ostati samozatajni, kao što ne verujem da su oduševljeni Vučićevim nalogom da se spremi, koliko odmah, zakonsko rešenje koje bi omogućilo ispitivanje porekla imovine.\nNego, oni se nadaju da će baš njih, te nove, mimoići poreski organi u zemlji gde je po tom osnovu, osnovu imovine, sumnjiv svako ko porodici obezbeđuje tri obroka dnevno.\nUostalom, i Vučića bi neko mogao da pita kako s platom od 124.000 dinara izdržava porodicu, plaća deci školovanje pa još o svom trošku plaća novinarima kolače, a povremeno napravi i neki prijem ističući kako se, eto, on galantno mašio novčanika sve da državi ušpara neki dinar. Svi su, hoću da kažem, sumnjivi. A najsumnjiviji su, ako se izuzme imovina stečena kriminalnim radnjama, oni koji su blizu ili su u vlasti, pa sada grabe do onog poslovičnog prvog miliona posle koga većina pitanja o imovini postaje besmislena jer ulaze u fazu legalizacije obrta.\nBilo kako bilo, Aleksandar Vučić je rešio da održi obećanje iz januara ove godine i najavio je da će u septembru biti gotov predlog zakona. Ministarstva pravde i finansija dobila su nalog da za mesec i po dana pripreme nacrt zakona koji bi, ah, kako je to baš zgodno, ušao u skupštinsku proceduru baš pred najavljene lokalne i pokrajinske izbore (sve se češće pominje 20. decembar kao datum održavanja izbora), pa nije zgoreg iz kanije trgnuti mač pravde i vitlati s njim do pobede – na izborima. A posle ćemo da vidimo.\nPitanje koje ohrabruje zagovornike teze da se radi o čistom političkom marketingu glasi: zašto se postojeći propisi ne primenjuju?\nPo sadašnjem zakonu, ako funkcioneri prikriju ili prijave lažnu imovinu, podležu krivičnom gonjenju, a kazna je od šest meseci do pet godina zatvora. Vidimo kako se to primenjuje, odnosno ne primenjuje osim formalnog popunjavanja imovinske karte.\nNama se na tenderima i aukcijama za kupovinu preduzeća pojavljuju i nezaposlena lica a slabo se pritom proverava poreklo imovine, a to se može raditi i bez posebnog zakona. Kao što poreski organi mogu da reaguju kad god se uoči nesrazmera između imovine i deklarisanog imovinskog stanja.\nTakav vidljiv oblik raskalašnosti može biti sankcionisan i bez novog zakona po članu 59. postojećeg Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji koji omogućava unakrsno poresko preispitivanje pomenute nesrazmere.\nOvoga mi krsta: Pridobijanje vernika\nS druge strane, naši državni organi nisu nabildovani kao Bojan Pajtić uslikan ovih dana razgolićen na novosadskom Štrandu. Sve je suprotno, organi pate od pothranjenosti i anemije, vidljivi su znaci opšte slabosti, a čišćenje Augijevih štala u kojima je zakopano nelegalno bogatstvo traži zdravu, mišićavu, pravilno definisanu, rečju, jaku državnu upravu, nesklonu, zbog opisanih slabosti, podmitljivosti i političkim uticajima.\nNe sumnjam da će pomenuta ministarstva napisati neki nacrt zakona i da će to, verovatno, ući u proceduru, ali će od toga biti koristi – ako se izuzme faktor moguće represije nad političkim protivnicima – koliko će biti koristi od onog krsta koji će da se uzdigne na planini poviše Kraljeva. Čista simbolika. Krst će biti visok 33 metra i težak 40 tona i biće osvetljen, pa će noću moći da ga vidi pola Srbije.\nCela Srbija će da vidi zakon i moći će da se krsti pred tim čudom, i danju i noću. Bolje bi bilo da su crkveni oci otvorili neku narodnu kuhinju u Kraljevu nego što će da potroše oko sto hiljada evra za ovu skalameriju, kao što bi bilo bolje da aktuelna vlast počne da primenjuje već postojeće propise nego da pridobija nove vernike štancovanjem novih zakona pred nove izbore.\nBez dobrih ideja: Izvolite fokaćo!\nPre par meseci prodat je beogradski restoran "Orač" koji je nosio slavno ime kafane iz nekadašnjeg Bulevara JNA, nešto poviše Slavije, poznatog po tome što se u izlogu, da se lepo vidi s ulice, stalno okretalo jagnje na ražnju.\nTada je, kada su zamandaljena vrata stare kafane i ugašen žar ispod ražnja, firma bila preseljena na obod Čuburskog platoa, na ugao sadašnje Makenzijeve i Ulice dr Ivana Đaje, i stekla je solidnu reputaciju.\nKad je zatvoren, komšiluk se pitao: Šta će tu da bude? Odgovor je lak: još jedna samoposluga "Idea" Ivice Todorića, u skladu sa onim reklamnim sloganom da je Beograd grad pun novih ideja, ili tako nekako. Ono što je neobično, osim što mi je žao kafane u kojoj sam relativno često sedeo, najpre zbog dobrog društva i solidne domaće kuhinje, jeste okolnost da u krugu, prečnika oko 500 metara, ima barem pet, šest samoposluga istog obrtnika.\nSrazmerno tome, u tom istom krugu istog prečnika smanjio se broj kafana gde se može "pojesti nešto kašikom" pa sam na dan nastanka ovog teksta uz neki potaž umesto hleba dobio fokaćo.\nOvi redovi značajni po svojoj beznačajnosti tek su omaž pokojnom Bogdanu Tirnaniću. Pre dvadeset i kusur godina lepo mi je rekao: "Novinari koji drže do sebe ne bi trebalo da pišu u julu i avgustu."\nAli, čuj – fokaćo!


"Mobilna aplikacija učiniće pojednostavljenu proceduru angažovanja još pristupačnijom, jer su istraživanja pokazala da dve trećine korisnika prednost daje aplikacijama u odnosu na veb portale kao ugodnijim za korišćenje, a tri od četiri korisnika internetu najčešće pristupa preko telefona", kaže Vladimir Čupić, predsednik Saveza za hranu i poljoprivredu NALED-a i direktor predstavništva Atlantik grupe za Srbiju.\nDodaje da zato od aplikacije "Sezonski radnici" očekuju da poveća broj poslodavaca koji u svega nekoliko klikova, unosom JMBG-a, datuma kada će radnik raditi i odabirom vrste posla, na legalan način mogu da obezbede pomoć u poljoprivrednim radovima.\n"Za prva tri meseca primene pojednostavljenu proceduru već je koristilo 70 poslodavaca", naveo je Čupić.\nInteresantno je da je među 70 poslodavaca, sezonce angažovalo i 17 fizičkih lica.\nMobilna aplikacija "Sezonski radnici" od 1. aprila dostupna je za preuzimanje na Gugl plej storu, a uskoro će biti na raspolaganju i vlasnicima telefona sa iOS operativnim sistemom, navodi se u saopštenju.