Uhapšen predsednik opštine Grocka u vezi sa slučajem paljenja kuće novinara | N1 Srbija\nUhapšen predsednik opštine Grocka u vezi sa slučajem paljenja kuće novinara\n25.01.2019. |19.54 >19.57 |\nPredsednik opštine Grocka Dragoljub Simonović uhapšen je danas zbog sumnje na podstrekivanje paljenja kuće novinara Žig info Milana Jovanovića, potvrđeno je Insajderu u Drugom osnovnom tužilaštvu.\nIz Tužilaštva je za Insajder rečeno i da je Simonoviću određeno zadržavanje. Portal iz Ministarstva unutrašnjih poslova nije dobio potvrdu da je predsednik opštine Grocka Simonović uhapšen.\nKako piše Cenzolovka, Simonovića su policajci u civilu uhapsili u jednom restoranu u Grockoj.\nOdbačena prijava predsednika opštine protiv novinara Žiga info\nMUP: Upad u stan Milana Jovanovića nema veze ni sa njim ni sa paljenjem kuće\nUhapšene osobe koje su provalile u stan u kojem je boravio Milan Jovanović\nJovanović: Nalogodavac predsednik opštine Grocka, strahujem za svoju bezbednost\nNovinar Milan Jovanović, kome je spaljena kuća u Vrčinu 12. decembra prošle godine, Simonovića je direktno optužio kao glavnog nalogodavca tog zločina zbog tekstova koje je Jovanović na portalu Žig info objavio o korupciji, kriminalu i malverzacijama opštinskim novcem tokom gasifikacije ove opštine kao i u drugim slučajevima.\nJovanović je tada naveo da je i ranije dobijao pretnje, da su opštinske inspekcije htele da mu sruše kuću, da su mu inspektori lažnim nalozima isključili vodu i kanalizaciju, kao i da je nalogodavac u svim tim slučajevima bio upravo Simonović.\nU međuvremenu, 31. decembra, Dragoljub Simonović, koga je Srpska napredna stranka izabrala na mesto predsednika opštine, podneo je tužbu protiv Željka Matorčevića, urednika portala Žig Info, kao i Milana Jovanovića zbog uvreda.\nDrugi osnovni sud u Beogradu 15. januara odbacio ovu tužbu.\nMatorčević je u Grockoj fizički napadnut u oktobru, posle čega je završio u bolnici.\nmilan jovanović Novinar Grocka uhapšen\nPonovo odloženo suđenje Simonoviću za paljenje kuće novinara iz Vrčina 01.11.2019.\nPremijerka Brnabić obećala pomoć novinaru Milanu Jovanoviću u sanaciji kuće 02.08.2019.\nSimonović jedanaesti put tužio urednika portala Žig info 29.07.2019.\nKasno prošli ste kroz crveno nema nazad\nIma li neko među komentatorima nekog rođaka, prijatelja, koji radi u CZ, da na potvrdi da je dotični primljen na pansion. Da ne bude kao sa onim bratkom Cvetanovim, koga godinama drže u luksuznom hotelu, šatro "ekstradicioni pritvor.\nNije moguće, prepodobni, preposte ni sns. Sve je to Djilasovo delo. Evo pitajte predsednika.\nKoje su mere na snazi\n22:16 h Vesti\nPreminula devojčica koja je bila teško povređena u požaru na Dorćolu\nKrizni štab: Onlajn nastava za đake od 5. do 8. razreda osnovnih i srednje škole\nKon: Situacija kritična, svakako se zakasnilo sa merama\nU Skupštini o "virusu besnila" i kovidiotima umesto o zaduživanju države\nIstinomer Fakat: Vulinu ocena "kratke noge" zbog izjave o uzdržanosti policije tokom demonstracija\n21:45 h Info\nPolicija uhapsila osumnjičene za ucenjivanje gradonačelnika Južne Mitrovice 23:09 h\n23:09 h | Vesti\nU fabrikama sve više zaraženih, sindikat pita zašto je izostala "puna kontrola" 22:38 h\n22:38 h | Vesti\nKoje su mere na snazi 22:16 h\n22:16 h | Vesti\nKosnet: Podrška za brzo napredovanje u primeni Vašingtonskog sporazuma 21:56 h\n21:56 h | Vesti\nAmerički CPJ o pretnjama Gruhonjiću: Srbija sve opasnija za nezavisne novinare 21:09 h\n21:09 h | Vesti\nOsmani ukinula četiri Tačijeva ukaza o imenovanju generalnih konzula 20:29 h\nSelaković: Srbija želi da bude punopravna članica Frankofonije 20:21 h\n20:21 h | Vesti\nRFZO kaže da ne uređuje procedure zapošljavanja zamena odsutnih radnika 20:12 h


Najbolji svjetski skakači danas u Mostaru: Neizvjesno stanje na tabeli u obje konkurencije - Index.ba\nNajbolji svjetski skakači danas u Mostaru: Neizvjesno stanje na tabeli u obje konkurencije\nTrenutak koji se dugo čekao konačno je tu: najbolji svjetski skakači i skakačice danas će na Starom mostu po četvrti put demonstrirati svoje nevjerovatno umijeće. Očekuje se da će ovom sportskom spektaklu, kao i prethodne tri godine, svjedočiti prepuno gledalište ispod mosta, saopćio je organizator.\nTakmičenje na Starom mostu počelo je juče, izvođenjem prve dvije serije skokova, a veliko finale zakazano je za danas u 12 sati. Prava uzbuđenja tek slijede, jer su danas na rasporedu skokovi po slobodnom izboru, koji su kudikamo složeniji i, samim tim, još atraktivniji.Takmičenje u Mostaru moglo bi biti presudno u borbi za titule, jer je riječ o pretposljednjoj stanici sezone, a stanje na tabeli prvenstva je u obje konkurencije – muškoj i ženskoj – krajnje neizvjesno.\nNakon prvog dana, vodeći kod muškaraca je aktuelni prvak Jonathan Paredes (Meksiko), koji treba pobjedu kako bi zadržao priključak u utrci za naslov. U stopu ga prati pobjednik takmičenja u Mostaru iz 2016, Čeh Michal Navratil, dok je trenutni lider prvenstva Steven LoBue (SAD) treći, piše N1.\nJoš jedan pretendent na titulu, Britanac Gary Hunt, juče je imao loš dan i trenutno je deveti. No, ako nekoga nikad ne treba otpisati, onda je to Hunt.\n„Skakala sam dobro danas. Hladna voda mi ne odgovara, ali riješila sam to u glavi i prošlo je zaista dobro. Ipak, sutra trebam izvesti još dva skoka, i daću sve od sebe“, izjavila je Jimenez.Prošle noći počeo je i Old Town Fest, koji će u dva dana trajanja donijeti mnogo odličnih koncerata. Publiku su na sedam pozornica u Starom gradu zabavljali brojni izvođači, a kruna večeri bio je nastup Frenkieja, Kontre i Indiga u klubu Alibaba. Na istom mjestu večeras se dešava zvanični after party takmičenja sa DJ/VJ dvojcem Diskobajagi, i to nakon koncerta Helem Nejse ispred Hamam muzeja.\nU nastavku pogledajte nekoliko detalja s ovog takmičenja.\nPrethodni članakPanika u Imotskoj krajini: Počela nestajati rijeka nakon jakog zemljotresa\nNaredni članakU eksploziji u Kotor Varošu oštećena tri vozila i zgrada


Najbolji kad je najvažnije: Mičel sa 45 potopio Kliperse - Sportklub\nNajbolji kad je najvažnije: Mičel sa 45 potopio Kliperse\nKošarka Autor:Nikola Novaković9. jun. 20218:091 komentar\nREUTES / Jeffrey Swinger-USA TODAY Sports\nKošarkaši Jute Džez poveli su 1-0 u polufinalnoj plej-of seriji Zapadne konferencije, pošto su u Solt Lejk Sitiju rezultatom 112:109 bili bolji od Los Anđeles Klipersa. „Džezere“ je do uvodnog trijumfa predviodio bek Donovan Mičel sa 45 poena.\nDonovan Mičel je svojih 45 poena postigao za skoro 37 minuta na parketu šutirajući iz igre 16/30 (7/8 slobodna bacanja), a imao je 5 asistencija i po 3 skoka i izgubljene lopte.\n9. jun. 2021 1\nU pobedničkom timu istakao se i hrvatski reprezentativac Bojan Bogdanović, koji je za 38 minuta na terenu zabeležio 18 poena (16/14 iz igre, 3/3 penali), uz 5 skokova i po 1 asistenciju i ukradenu loptu. Sa klupe je i Džordan Klarkson dodao 18 poena (6/18 iz igre), a cetar Rudi Gober duel je završio sa 10 poena i 12 skokova.\nU poraženom timu ponovo je najefikasniji bio Kavaj Lenard sa 23 pena (9/19 iz igre) i 7 skokova, a pratio ga je Pol Džordž sa 20 (svega 4/17 iz igre, 9/10 penali). Sa klupe je za ekipu Tajrona Lua Luk Kenard dodao 18 poena, a hrvatski centar Ivica Zubac imao je 11 poena (3/5 iz igre, 5/7 penali), 6 skokova i po 3 asistencije i blokade za 20 minuta.\nPosle uvodnog vođstva Jute, gosti su preokrenuli i tokom druge i većeg dela treće četvrtine imali su vođstvo, a ono je maksimalno iznosilo 14 poena. Ipak, u trećem kvartalu kreće preokret ekipe Kvina Snajdera predvođen Mičelom, koji je 32 poena postigao u drugom poluvremenu.\nTreba naglasiti da u timu Jute nije igrao Majkl Konli, dok je Serž Ibaka bio odsutan u redovima Klipersa. U timu iz Los Anđelesa u tekućem plej-ofu debitovao je i Demarkus Kazins, koji je za četiri minuta imao šest poena i tri skoka.\nDrugi meč serije na programu je u noći između četvrtka i petka od 4.00 po srednjoevropskom vremenu.\nPobednik serije biće ekipa koja prva stigne do četiri pobede i igraće u finalu Zapadne konferencije protiv pobednika iz duela Finiks Sans – Denver Nagets. Ekipa iz Arizone slavila je u prvom meču serije.\nBojan BogdanovićDonovan MitchellKawhi LeonardLos Angeles ClippersNBAUtah Jazz


srpanj 10, 2020 12:58 am\nPočetna/Satelitska TV/SAT EXYU TV/Hayat TV uskoro pokreće dva HD programa\n26/02/2015\tSAT EXYU TV Ostavi komentar\nSada već davne 1992. godine s radom je počela tada neovisna televizija Hayat, danas Hayat TV. Od osnivanja, u maju 1991. godine, neprekidnim radom osvajala je bosanskohercegovački medijski prostor te danas postala najjači BH TV brenda. Prvi programski sadržaj Hayat TV emitovala je 24. februara 1992. godine, a nedugo nakon toga, u najtežim danima za BiH, ratni reporteri naše kuće izvještavali su s prvih borbenih linija i program se emitovao bez prestanka. Danas slavimo 23. rođendan.\nSvih ovih godina nastojali smo biti profesionalni, objektivni i uvijek na strani gledatelja. Pružali smo priliku mladim ljudima da se tokom rada u našoj kući obrazuju i usavršavaju. Mnogi od njih i danas čine naš tim ili su na vodećim pozicijama konkurentnih stanica. Poslovna orijentacija Hayat TV-a jeste približiti se „običnom“ čovjeku, pronalazeći rješenja za dobrobit šire društvene zajednice. Naš programski cilj je ustrajati u održavanju pozicije ozbiljne i odgovorne televizije koja stalno ulaže napore u pružanje adekvatnih, pravovremenih i objektivnih informacija.\nHayat danas ima najveći procent domaće produkcije, kada govorimo o komercijalnim TV stanicama. U domaću produkciju svakodnevno ulažemo te kroz svaku novu emisiju postavljamo nove standarde u BiH. Moderno, dopadljivo i artistički složeno. Time se Hayat vodi kada se radi o vizuelnom identitetu naših kanala i neosporno, Hayat je danas i vizuelno najprepoznatljivija bh. tv stanica. Uvijek smo nastojali ići u korak s razvojem tehnologije i prateći trendove biti subjekt koji postavlja standarde. Tako od 2015. godine u sastavu naše kuće posluje i sektor Digitalnih medija. Prema socialnumbers.com, prva smo i jedina TV kuća koja se može pohvaliti s više od 380k članova na našim FB stranicama.\nDanas Hayat emitira pet programa: Hayat TV, Hayat PLUS, Hayat MUSIC, Hayat FOLK, a posebno smo ponosni na prvi bh. dječiji program HAYATOVCI, koji je, zapravo, jedini dječiji program na našem jeziku. Sve programe možete pratiti i putem satelita u Hayat paketu.\nProšla Zaboravite Ultra-HD: Spremite se za Holo-TV\nSljedeća Arcam CD Player FMJ CDS27\nNova prolećna programska šema, koja se studiozno pripremala, doneće brojne novitete kada je reč o …


"PG sport" učestvuje na takmičenju u Valjevu\nTAKMIČENJE JE 20. I 21. APRILA\nPredstavljaće ga Dušan Ivanović, Filip Brković, Boris Martinović i Goran Tomanović\nPG sport, Foto: Privatna arhiva\nPet godina postojanja takmičari sportsko-rekreativnog društva "PG sport" će proslaviti na međunarodnom takmičenju u Valjevu, koje se održava 20. i 21. aprila.\n"PG sport" je za kratko vrijeme postigao zavidne uspjehe na različitim takmičenjima u urbanoj gimnastici, aikidu, gimnastici, a u Valjevu će ga predstavljati Dušan Ivanović, Filip Brković, Boris Martinović i Goran Tomanović.\n"Nadamo se da ćemo u Valjevu ponoviti prošlogošnji uspjeh iz Šapca, kada smo osvojili prvo mjesto ekipno, a i pojedinačno bili pobjednici u najtežim disciplinama", rekao je Živko Radosavović, profesor fizičke kulture i osnivač "PG sporta".\nSlobodni stil, izdržaji, sklekovi i ostale teške i jako naporne discipline zahtijevaju stalni rad i napredovanje.\n"U "PG sportu" imamo idealne uslove. I dok se u ostalim gradovima tokom zime treninzi jako teško obavljaju zbog rada na otvorenom, ovaj centar pruža sve što je potrebno za maksimalnu utreniranost", ističe Dušan Ivanović, koji je prošle godine u Šapcu bio apsolutni pobjednik.\nTako se dvije godine zaredom u prostorijama "PG sporta" organizuje zimsko međunarodno takmičenje u januaru, a najavljeno je i da će narednih mjeseci organizovati i takmičeenje na Trgu nezavisnosti.\n"Spremni smo da u saradnji sa Ministarstvom sporta i Sekretarijatom za kulturu i sport priuštimo još jedan pravi vikend spektakl. Pravo učešća bi imali i ostali klubovi i pojedinci kako bi se doprinijelo popularizaciji sporta, te da se promoviše zdravi stil života", navodi se iz "PG sporta".\nŽivko RadosavovićGoran TomanovićBoris MartinovićFilip BrkovićDušan Ivanovićgimnastikaaikidourbana gimnastikaPG sport\n20.01. 14:54 h\t3066\t103931\n20.01. 11:59 h\t2415\t59651\n20.01. 16:48 h\t27\t23326\n20.01. 13:14 h\t353\t21708\n20.01. 14:54 h\t189\t3066\n20.01. 11:59 h\t156\t2415


Plavi u "petoj" brzini - nakon preokreta pala Iskra | FK Sutjeska Nikšić\nPlavi u "petoj" brzini - nakon preokreta pala Iskra\nNaša ekipa je upisala petu pobjedu u isto toliko odigranih mečeva u okviru Telekom 1. CFL. Plavi su večeras bili bolji od Iskre, konačnim rezultatom 3:1.\nGosti su došli do prednosti već u 2. minutu preko Sekulića, ali je Janjić donio preokret golovima u 16. i 18. minutu. Sve dileme oko pobjednika otklonio je Marković pogotkom u 87. minutu.\nFK Sutjeska - FK Iskra 3:1 (2:1)\nTelekom 1.CFL R05/36\n0:1 Sekulić 2'\n1:1 Janjić (as Vučić) 16'\n2:1 Janjić (as Vučić) 18'\n3:1 Marković (as Vuković D) 87'\nFK Sutjeska: Giljen (C) - Janjić (od 84. Vuković D), Drešković, Mitrović (od 61. Vlahović), C.Augusto, Matanović (od 84. Zoćević), Drinčić, Bubanja, Marković, Vučić Ma (od 76. Stijepović), Raičević (od 46. Eraković)\nRezerve: Ličina, Pajović, Nikač, Eraković, Vlahović, Zoćević, Vuković M, Vuković D, Stijepović\nFK Iskra: Kordić - Obradović (C), Bakrač, Radunović, Šaletić, Šahman, Pavlović (od 81. Vuković), Pavlićević (od 59. Milojko), Tučević, Yamamoto (od 70. Grbović), Sekulić (od 70. Milić)\nRezerve: Spasojević, Milić, Đurišić, Vuković, Kumburović, Obradović, Vukotić, Grbović, Milojko\nNakon četiri meča bez primljenog gola, naš kapiten je večeras savladan posle nepuna dva minuta igre - Tučević je poslao loptu u prostor za Sekulića, koji rutinskom realizaciom donosi prednost svojoj ekipi u ranoj fazi meča.\nIpak, taj pogodak nije puno poremetio naše igrače koji su do 18. minuta došli do potpunog preokreta.\nOdlična akcija naše ekipe u 16. minutu - Augusto je odigrao loptu za Markovića, on petom ostavio lijepo za Vućića koji je uputio centaršut, Janjić sa druge stative zatresao mrežu Kordića.\nPlavi u 18. minutu dolaze do preokreta. Akteri isti kao kod prvog gola, Vučić je upisao drugu asistenciju, a Janjić drugi gol u kratkom vremenskom intervalu.\nMogao je mladi reprezentativac Crne Gore postići het trik u prvom poluvremenu, kada je u 41. minutu iz kornera sa desne strane uputio direktan udarac na gol, Kordić vrhovima prstiju, uz pomoć prečke, uspio da odbrani.\nImala je ekipa Iskre u nastavku meča dvije prilike da dođe do izjednačenja. Prvo je Palvićević u 48. minutu pogodio prečku, zatim Sekulić desetak minuta nakon toga šutirao pored gola iz izgledne pozicije.\nVlahović se u 67. minutu odlično izborio za loptu na desnoj strani, zatim uposlio Janjića koji se sjajno oslobodio čuvara na malom prostori i imao sjajnu priliku da postigne treći gol, ali Kordić fenomenalno interveniše.\nU 87. minutu tačku na večerašnji susret stavlja Božo Marković koji je dobio loptu od mladog Dušana Vukovića, iskusno zaobišao Kordića i zatresao mrežu za potvrdu petog trijumfa u nizu.\nPlavi će u narednom kolu gostovati Dečiću. Taj meč je na programu za sedam dana.


DONATORSKA VEČERA Dubrovački vrtovi sunca uručili 26 450 kuna za Žarkovicu - DuList.hr\nDruštvu za zaštitu životinja Dubrovnik ovog je četvrtka uručena donacija u iznosu od 26.450 kuna koja je prikupljena tijekom donatorske večere 26. srpnja povodom proslave 10. godišnjice Dubrovačkih Vrtova Sunca. Ovu humanitarnu manifestaciju podržali su brojni uzvanici s ciljem prikupljanja sredstava za dobrobit i zaštitu životinja na području grada Dubrovnika.\n-Sretan sam što smo na ovaj način obilježili rođendan resorta i zahvaljujem svima koji su nas podržali u realizaciji. Ovaj projekt dio je društveno odgovornog poslovanja kojim tvrtka Dubrovački Vrtovi Sunca od samog početka djeluje u svojoj zajednici – izjavio je tom prilikom Kreković.


PREDSTAVNIČKI DOM PARLAMENTARNE SKUPŠTINE BIH: Usvojen Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama\nPoslanici su obavili raspravu o tački "Informacija Agencije za javne nabavke BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH o neophodnim uvjetima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavku vakcina protiv koronavirusa, s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi", koja je u dnevni red uvrštena na prijedlog poslanika Predraga Kojovića, Damira Arnauta, Zukana Heleza, Saše Magazinovića, Nenada Nešića, Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije, Jasmina Emrića, Nade Mladine, Zlatana Begića i Dženana Đonlagića.\nUsvojen je i zaključak kojim Predstavnički dom zadužuje predsjedavajuću Predstavničkog doma da otkaže 11. hitnu sjednicu Doma, zakazanu za subotu 27. februara 2021. godine, s jednom tačkom dnevnog reda: "Informacija Agencije za javne nabavke BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH o neophodnim uvjetima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavku vakcina protiv koronavirusa."\nPredstavnički dom PSBiH zadužuje Ministarstvo vanjskih poslova BiH da na odgovarajući način, u skladu s dobrom diplomatskom praksom, uputi apelaciju prema memorijalnom centru Yad Vashem u Jerusalimu kako bi se na zvaničnoj stranici ovog centra, gdje se među ostalim državama iz kojih dolaze lica sa statusom "pravednika među narodima" (Righteous Among the Nations) nalazi i naša država, koristio službeni i potpuni naziv države – Bosna i Hercegovina – umjesto navedenog skraćenog i netačnog naziva Bosna (Bosnia)";\nPredstavnički dom PSBiH zadužuje Vijeće ministara BiH, te Ministarstvo sigurnosti BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH da hitno pokrenu procedure i preduzmu sve potrebne aktivnosti kako bi došlo do potpisivanja sporazuma o readmisiji s Afganistanom, Irakom, Bangladešom, Iranom, Egiptom, Tunisom, Alžirom i Marokom. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da o preduzetim aktivnostima i njihovim učincima izvijesti Predstavnički dom PSBiH najkasnije 90 dana od dana usvajanja ove inicijative".\nposlanička inicijativa Vlatka Glavaša koja glasi: "Povodom velikog uspjeha košarkašica Bosne i Hercegovine i plasmana na Eurobasket nakon 22 godine, predlažem nadležnom ministarstvu i Vijeću ministara BiH da ovaj uspjeh adekvatno valoriziraju";\nposlanička inicijativa Damira Arnauta "kojom se traži od Vijeća ministara BiH da uspostavi nagradu 'Denis Mrnjavac' u spomen na njega i na sve ostale djevojke i mladiće žrtve nasilјa".\nNa usaglašavanje Kolegiju Doma radi nedostatka entitetske većine upućen je i prijedlog zaklјučka poslanika Mirka Šarovića koji glasi: "Predstavnički dom PSBiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od sedam dana dostavi Domu detalјnu informaciju o razlozima zbog kojih je Bosna i Hercegovina izgubila status povlašćene države u izvozu robe u SAD i od 1. januara mora plaćati pune carine, te mjerama koje su preduzeli Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Vijeće ministara BiH da Bosna i Hercegovina ostane uklјučena u mehanizam (GSP) zemalјa korisnica koji im omogućava da putem carinskih olakšica podstiču unapređenje izvoza i proizvodnju, s tim da moraju zadovolјiti pojedine kriterijume kada je riječ o porijeklu".\nPredstavnički dom usvojio je Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: "Aktivnosti institucija BiH na osiguranju radijacione i nuklearne sigurnosti", čiji je podnosilac Ured za reviziju institucija BiH. Uz ovaj Izvještaj, usvojen je i zaključak kojim Predstavnički dom PSBiH traži od Vijeća ministara BiH i Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu sigurnost da u roku od šest mjeseci izvijeste Predstavnički dom o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja, te da o preduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija BiH.\nUsvojen je i Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: "Pretpostavke za efikasno upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora", čiji je podnosilac Ured za reviziju institucija BiH. Uz ovaj Izvještaj usvojen je zaključak kojim Predstavnički dom PSBiH traži od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Ministarstva komunikacija i prometa BiH i Ministarstva sigurnosti BiH da u roku od šest mjeseci izvijeste Predstavnički dom o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja, te da o preduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija BiH. Na usaglašavanje Kolegiju Doma, radi nedostatka entitetske većine, upućen je prijedlog zaključka poslanika Jasmina Emrića kojim Predstavnički dom traži od Vijeća ministara BiH da za prvu redovnu sjednicu Predstavničkog doma dostavi informaciju o provođenju tačke 4. Deklaracije kojom je pozvano Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH na preduzimanje svih potrebnih pravnih radnji diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj, odnosno Evropskoj uniji u pogledu zaštite suverenih prava BiH na moru, donošenje posebnog zakona o moru Bosne i Hercegovine i pokretanje pravnih procedura pred međunarodnim pravosudnim instancama, kao i informaciju o svim pokrenutim aktivnostima i događaja u vezi s realizacijom tačaka Deklaracije iz nadležnosti Vijeća ministara BiH.\nUgovora o grantu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačca) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicioni grant iz programa "Evropski zajednički fond za Zapadni Balkan",\nSporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske o međunarodnom drumskom prijevozu, potpisanog 1. decembra 2020. u Sarajevu.\nIZVOR: Vebsajt Parlamentarne skupštine BiH, 25.02.2021.


Autor svih NUTRI BIOS PROIZVODA je Prim. dr Ljiljana Bajić Bibić, specijalista interne medicine i diplomirani homeopata. Član je Društva za ishranu Srbije koje okuplja naučnike i eksperte u oblasti ljudske ishrane iz domena prirodnih nauka, tehnike, tehnologije, ekonomije i drugih oblasti radi aktuelizovanja problema koji se javljaju u ovoj oblasti, širenja ispravnih informacija o ovim problemima u javnom mnjenju i uspostavljanja aktivne saradnje sa Društvima za ishranu drugih zemalja. U više navrata je držala predavanja o organskoj hrani, prehrambenim aditivima, pesticidima... i uticaju hrane na zdravlje, jedan je od autora knjige (grupa autora) “Priručnik za alergene biljke”, u izdanju Prirodnjačkog muzeja iz Beograda, predavač na seminaru “Integrativna zdravstvena zaštita 1” i “Integrativna zdravstvena zaštita 2” u organizaciji Farmaceutske komore Srbije i Instituta za socijalnu medicinu Medicinskog fakulteta u Beogradu.\nDiplomirala je na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu i bila je dugogodišnji lekar u KBC “Bežanijska kosa” u istom gradu.\nDobitnik je specijalnog priznanja za inovaciju “Cvet uspeha za ženu zmaja” za 2016. godinu koje dodeljuje Udruženje poslovnih žena Srbije. Nagrada je dodeljena za NUTRI BIOS PAKET koji je vrednovan kao značajna inovacija na polju organske funkcionalne hrane.\nIma diplomu trogodišnje Škole klasične homeopatije (program DZHVA - nemačka državna homeopatska škola) i diplomu Škole za biorezonantnu medicinu, Moskva, Rusija. Aktuelni je predsednik Homeopatske sekcije Srpskog lekarskog društva.\nEkspert je za homeopatske lekove Agencije za lekove i pomoćna lekovita sredstva. Član je Evropskog i Međunarodnog homeopatskog udruženja. Predavač je na specijalističkim akademskim studijama Farmaceutskog fakulteta na predmetu homeopatija 2013-2015. godine, predavač jednogodišnje škole klasične homeopatije u sklopu kontinuirane medicinske edukacije Medicinskog fakulteta u Beogradu, jedan od predavača u Homeopatskoj školi “Simillimum”, predavač Homeopatskog kursa u organizaciji međunarodnog udruženja Quanttes. Autor i koautor je 43 naučno-stručna rada. Autor je monografije „Homeopatija za svakoga” (više izdanja).\nKljučni povod Prim. dr Ljiljane Bajić Bibić za osmišljavanje NUTRI BIOS proizvoda - funkcionalne hrane - je kliničko sagledavanje uzroka većine bolesti, među kojima veoma značajnu ulogu igra ishrana. Želja joj je da NUTRI BIOS proizvodima pomogne zdravima u prevenciji, a bolesnima pri lečenju.\nU cilju edukacije obolelih i zdravih dr Ljiljana drži kurs "ANTI-KANCER ISHRANA I ANTI-KANCER ŽIVOT” sa savetima:\n- KAKO SE HRANITI: osnovni principi antikancerogene ishrane, koju hranu konzumirati i na koji način je spremati, koju hranu ne unositi; kako se hraniti u toku hemioterapije i kako posle iste,\n- KOJU VODU PITI,\n- KAKO RAZMIŠLJATI,\n- KAKVA TREBA BITI FIZIČKA AKTIVNOST,\n- VIŠE O: TOKSIČNOJ KOZMETICI I TOKSINIMA U DOMAĆINSTVU, ELEKTROMAGNETSKOM ZRAČENJU.\nDETALJNIJE INFORMACIJE MOŽETE PRONAĆI U DELU EDUKACIJA.\nKURS JE NAMENJEN MANJIM GRUPAMA.


I Partizan imao navijaèe na tribinama - B92\nI Partizan imao navijaèe na tribinama\nNakon što je Crvena zvezda u meèu Evrolige protiv Fenerbahèea imala podršku sa tribina, isti sluèaj bio je i sa Partizanom u Evrokupu protiv Trenta.\nSS Izvor: B92 èetvrtak, 14.01.2021. | 14:40\nnije u redu al nije brojka ni blizu....fmp je gledalo mnogo vise ljudi....\n(borivoje surdilovic, 14. januar 2021 22:45)\nZaslepljeni mržnjom prema ovim drugima nama država propada.\nE to imamo od "partizanovaca i zvezdaša"!\nVažnija im zvezda ili partizan od Srbije.\n(Idi begaj, 14. januar 2021 22:39)\nAko ništa, dobro je što se navikavaju na halu na Nbg-u. To i jeste njihova jazbina. Pionir je Zvezdin, istoriju ipak treba poštovati.\n(sekaè od prislonice, 14. januar 2021 15:23)\nMoram priznati da se prvi put slazem sa nekim navijacem C.Zvezde. Svim srcem bih voleo da moj Partizan igra opet u Hali Sportova.\n(Petar, 14. januar 2021 22:33)\n(roarrr, 14. januar 2021 22:00)\nOvo saopstenje je kao trebalo da bude parodija na ono koje je izdala Zvezda pre neki dan. Nekima je mozda i smesno. Jedino sto ja osecam je gadjenje prema ljudima koji vode oba kluba. Volim Partizan svim srcem, ali ne mogu ocima da gledam uprave fudbalskog i kosarkaskog kluba. Potpuno razumem ljude koji ne navijaju ni za jedne ni za druge i ne mogu da nas podnesu. Ovakvo bahacenje Zvezde i Partizana izaziva gnev i kod svih pravih navijaca oba kluba. Samo ljudi bez principa i casti mogu da podrzavaju ljude koji vode nasa dva najveca kluba. Pravi navijaci ih se stide.\n(Grobar-España, 14. januar 2021 20:17)\nDanas 5, sutra 25, prekosutra 125. Za mesec dana eto pune hale.\n(Rikelme, 14. januar 2021 19:29)\nNe može zakon da se ne poštuje "samo 3%".\nBg dvojcu sve dozvoljeno.\n(Novo naselje fkv, 14. januar 2021 18:44)\nNaravno da je "dobronamerna" uprava Partizana dovukla 30ak ljudi kako bi mogli da provuku klub kroz blato i poistovete sa zvezdinih 300 "prijatelja kluba".\n(el.kiddo, 14. januar 2021 16:56)\n(onomad, 14. januar 2021 16:49)\nPa nista, ja odoh sutra na utakmicu Borca. Ako neko krene da mi zabrani ja se samo pozovem na dozvoljenih 3%...\n(Tor, 14. januar 2021 16:46)\nBile su sve frakcije, preko 100 navijaèa...\n(drug Vuèela, 14. januar 2021 16:39)\nI zakona nigde.\n(Jon Bon Jovi, 14. januar 2021 16:34)\nGde su sada Grobari koji su pljuvali zvezdu kad je ovo uradila a partizan sve ovo ponovio iako je znao,da netreba biti papagaj.\n(slaviša šmigiè, 14. januar 2021 16:24)\nCopi paste saopstenje CZFMP. Kad oni mogu, mozemo i mi..?\n(ccc?, 14. januar 2021 16:20)\nKako je onaj crno beli tviteras nazvao to, Covid elita jel tako?\n(Trancer, 14. januar 2021 16:19)\nevo znam decka iz kva, inicijali f.c., nije ni u upravi, niti u sponzorima.\n(teodor, 14. januar 2021 16:06)\nNas 3% ko njih 103%!\n(matori 2, 14. januar 2021 15:46)\nJoš jedna loša režija i dokaz nezavisnosti uprave postavljene da glumi ikebanu.\n(zzzz, 14. januar 2021 15:30)\nСрамота, као навијач Партизана, срамота! Исто што сам писао на Звездину вест, 3% попуњеност целе хале нема никаквог смисла ако нису потпуно раштркани около. Нисам видео слике са Партизанове утакмице али она са Звездине је спрдња. А овима који кажу ако може Звезда онда можемо и ми - е па не хвала, ако се они понашају као неодговорне будале онда не морамо и ми. Шта је следеће, "први човек", Ексел табеле итд!?\n(Неко123, 14. januar 2021 15:27)\nОни то копирају Даниловића са овим поздравом!?\n(РЗ-ЦЗ, 14. januar 2021 15:24)\n@A vidi Dangubiæa ahahhahahahaha\n(Nema dalje, 14. januar 2021 15:01)\nSta si hteo reæi? Pa deèko je veliki Grobar. Znalo se to i dok je igrao u Zvezdi.\n(Bili boj, 14. januar 2021 15:19)\nPa dobro, kad je Zvezda mogla da pusti navijace sto ne bi smeo i Partizan? Dvostruki arsini ne smeju da postoje.\n(Coddy Miller-McIntyre, 14. januar 2021 14:55)\nАли тако сте били згрожени због епидемиолошког ризика, мислио сам да ћете се оштро успротивити и овом окупљању..\n(Мијалко, 14. januar 2021 15:15)\nStotinak navijaca na tribinama? Znaci, dosli svi do zadnjeg, pa kako je to dozvoljeno?!\n(rajko, 14. januar 2021 15:13)\nNas su naterali samo da bi se opravdalo javastluk od KK FMP-a!!\n(Grobar, 14. januar 2021 15:13)\nAj sad da se ne lažemo, bilo je navijaèa. Èlanovi Upravnog odbora, skupštine kluba, komisije i sponzorskog pula sigurno nisu navijali i dovikivali se na tribinama. Bilo je navijaèa i ovde, i na par poslednjih utakmica Zvezde i na utakmici u Èaèku protiv Borca je bilo dosta ljudi iza koša i na tribinama na strani gde stoje kamere, mogli ste da ih vidite u par retkih kadrova samo. Kako stvari stoje izgleda da æe se ovo i nastaviti u buduænosti.\n(Tragikomedija, 14. januar 2021 15:08)\nNisu to navijaèi, to su èlanovi Skupštine, sponzorskog pula kluba...\n(milos, 14. januar 2021 15:07)\nMa nemoguce! Cuveni antikoronasi, koji su dusu ispustili kukajuci na Zvezdinu evroligasku utakmicu - pustili ljude u halu?!? Fatamorgana...\n(One night in May, 14. januar 2021 15:06)\nSlažem se. Ali ako ste se vi naslaðivali ovim za Zvezdu i tražili kaznu, sada možemo i mi to isto.\n(Aca, 14. januar 2021 15:05)\nA vidi Dangubiæa ahahhahahahaha\n(delijaMomak, 14. januar 2021 14:53)\n(kos, 14. januar 2021 14:52)\nSa "Titovim blizancima" , laznim "vecitima" uvek komedija !\n(stefan, 14. januar 2021 14:43)


Hrvati sa Teslom prešli Saharu – Radio Televizija Novi Pazar\nHrvati sa Teslom prešli Saharu\nJanuary 31, 2018 Selma Ljajic 342 Views\nTim Tesla čiji su članovi Hrvati Saša Cvetojević i Oleg Maštruko, te Čeh Tomas Konvičik kandidovali su se za Ginisovu knjigu rekorda (Guinness) jer su postali prvi na svetu koji su električnim automobilom Tesla Model X prešli Saharu.\nNjihov podvig trajao je 16 dana u okviru relija Budimpešta – Bamako na kom su učestvovali sa automobilom Tesla Model X.\n“Prema našim saznanjima, nijedan električni automobil pre nas nije prešao Saharu. Ne tvrdimo da su naši podaci tačni niti je to nužno presudno, ali prijavili smo ovaj projekat i Ginisovoj knjizi rekorda, pa ćemo videti rezultate. Imamo fotografije, GPS tragove i potpise svedoka”, rekao je Cvetojević.\n“Po mom mišljenju, jedino što može da obori našu prijavu je ako je neko vrlo skroman i tih već to napravio, i to van organizacije nekog relija, dakle potpuno sam i bez agregata, uz beskonačno spora punjenja na utičnici, a da to nije nigde objavio ni u medijima ni na društvenim mrežama. Ako takva osoba ili tim postoje, mi im šaljemo čestitke. Na ovaj put nismo krenuli zbog obaranja rekorda, ali ako i to možemo dodati kao šlag na tortu, zašto da ne”, smatra Maštruko.\nManjak izvora električne energije nije bio jedini problem s kojim se suočio hrvatsko-češki trio, a najteže trenutke su doživeli nakon što im je pomoćno vozilo, Dacia Dokker, zaglavio u pesku, te mu je prilikom izvlačenja stradala guma.\nRezervne felne su smetale kočnicama, a od sigurnog odustajanja Teslin tim je spasao član mađarskog tima koji im je savetovao da na prednji točak montiraju zadnje gume s felnama od Dacie, a na zadnji jedan od rezervnih.\n← Dinar na istom nivou prema evru


Izvršni direktor RiTE Gacko Dragan Anđelić u sukobu interesa? - eTrafika\nOdgovor na pitanje da li je Dragan Anđelić, novoimenovani v.d. izvršnog direktora za ekonomsko-finansijske poslove RiTE Gacko, u sukobu interesa trebala bi dati državna Komisija kojoj je ono postavljeno, ali iz organizacije “Transparensi internešnal” tvrde da je on u očiglednom sukobu interesa.\nAko je suditi po slovu zakona, odgovor je potvrdan budući da se u članu 5. Zakona o sukobu interesa jasno navodi da “izabrani zvaničnici, nosioci izvršnih funkcija i savetnici, za vreme obavljanja javne funkcije i šest meseci nakon prestanka obavljanja te funkcije, ne mogu biti članovi upravnog odbora, nadzornog odbora, skupštine, uprave ili menadžmenta, niti biti u svojstvu ovlaštene osobe u javnom preduzeću.”\nU obrazloženju stoji da je da je “Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH Anđelića, nakon ostavke, razrešio funkcije zamenika direktora APIK-a zaključno sa 4. martom, što jasno ukazuje na to da nije istekao rok od šest meseci, te da je od trenutka imenovanja na funkciju u RiTE Gacko Anđelić u sukobu interesa.”\nDragan AnđelićKorupcijaRiTE Gacko


Banjaluka dobila prvu „Aleju maturanata“ | MONDOBA\nAleja maturanata u Banjaluci\n9. July, 03:53\nBanjaluka dobila prvu „Aleju maturanata“ 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutori mondo.ba Dragana Božić 13.04.2018. / 15:09\n„Pohvalio bih prvo svoj razred, jer su me oni pitali kako bi ostavili trag u svom gradu nakon školovanja, onda smo razvili ideju 'aleje maturnata' sa ostalim razredima Ugostiteljske škole, obratili se Gradskoj upravi koja je odmah prihvatila našu inicijativu i predložila da se u projekat uključe sve srednje škole u Banjaluci. Sad smo dobili jedno sjajno mjesto u kojem će maturanti sutra uživati sa svojom djecom“, rekao je profesor Ugostiteljske škole Predrag Tošić.\nbanja luka maturanti kesten\n13.04.2018. / 16:23\nOdlična ideja. Jedino je odabir biljne vrste mogao biti pažljiviji jer je očigledno da kesten propada zbog raka kestena, tako da je upitna budućnost stabala iako je kesten jedan od simbola grada.


Vukašin Jovanović ponovo na pripremama Zvezde | Sport | Fudbal\nJovanović na Kipru: Ja sam najviše izgubio... 30 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nJovanović na Kipru: Ja sam najviše izgubio...\n07.02.2016. / 14:03\nŠtoper Crvene zvezde nije ostvario transfer tokom zimskog prelaznog roka, pa se u nedelju priključio svojim "starim" saigračima na pripremama na Kipru.\nNi u Francusku, ni u Rusiju, već na Kipar!\nNakon što je neko vreme proveo u Beogradu i čekao ponudu Zenita "koju neće moći da odbije", Vukašin Jovanović je odlučio da ipak ostane u Crvenoj zvezdi, bar do kraja sezone, te mu je velika želja da u maju proslavi titulu sa matičnim klubom.\nOn se u nedelju priključio svojim saigračima na Kipru, koji su u subotu odigrali već dve utakmice, a kako kaže trenirao je na Košutnjaku i pokušavao da samostalno održava formu.\n"Došao sam da se priključim ekipi, da treniram sa njima i da ne gubim vreme u Beogradu. Jako sam srećan što sam se vratio među svoje drugove, tamo gde najviše volim da budem. Nadam se da će me momci dobro dočekati i prihvatiti", kazao je Vukašin Jovanović ispred kamera Sportnetworka.\nCrvena zvezda se pojačala u poslednjoj liniji sa brazilskim štoperom Edsonom, Aleksandar Luković je zdrav, tu je i njegov "partner" od prošle jeseni Savo Pavićević, ali i Zoran Rendulić: "Dobro je imati jaču konkurenciju. Svaki štoper je dobrodošao, borićemo se, pa ko bude najviše zaslužio, nema sumnje da će igrati".\nA, ko ga se najviše uželeo?\n"Bio sam u kontaktu sa dosta njih, naročito sa Grujom i Donaldom koji mi je rekao da se što pre vratim, valjda sam mu nedostajao", kazao je uz osmeh Jovanović.\nPrvo se tokom januara pojavila ponuda Bordoa, a potom je "prste" u transfer umešao i ruski Zenit, sa kojim je Zvezda postigla načelni dogovor, ali se fudbaler nije dogovorio oko ličnih uslova transfera. To ga je dosta omelo u treninzima.\n"Sve ovo traje još od Slovenije. Deset-petnaest dana je trajala priča oko Bordoa, pa isto toliko dana priča oko Zenita. Tu sam najviše ja izgubio, jer nisam bio fokusiran na treninge", rekao je Jovanović.\nNa kraju kaže da je najviše on izgubio u ovom "međuperiodu".\n"Razmišljao sam šta je najbolje za moju karijeru, pojavljivali su se mnogi savetnici, ali na kraju sam ja najviše izgubio. Možda je tako trebalo da bude. Nisam se dogovorio ni sa jednim klubom, trebalo je ranije da dođem ovde ali se neke stvari nisu poklopile".\nvukašin jovanović FK Crvena Zvezda transferi zenit bordo pripreme crvene zvezde\n08.02.2016. / 07:33\nRuku na srce prosecan,sasvim prosecan igrac..\nDrago mi je sto je ostao,on je mozda izgubio ali je zvezda definitivno dobila.Ne vidim kako bi mogao da ne napreduje uz tri iskusna stopera pored sebe a samim tim ni kako bi mogla da mu padne cena za cetri meseca.\n08.02.2016. / 02:21\nОдлично и нико није ништа изгубио него смо сви ми црвено-бели "ваљали".Добро, мешетари можда нису ал` они и нису црвено-бели већ обојени, да не кажем премазани, свим бојама. Камо среће да ни Груја није "морао" да оде. Зна се како се прави и пали "машина"-талентовани момци (младићи борови) + 3-4 искусна и квалитетна носећа стуба који су поред свега и ментори младим снагама. У нашем фудбалу је нажалост све контра. Као нека фабрика која се модернизује и повећава продуктивност куповином застарелих производних линија, тј. фудбал је к`о држава-увек било.


Polovni Manitex 26101 rukovanje tovarom oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Manitex > Manitex 26101\nRukovanje tovarom (9)\nPolovni Manitex 26101 rukovanje tovarom\nOvde je kompletna lista polovnih Manitex 26101, 26101 C rukovanje tovarom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Manitex 26101, 26101 C rukovanje tovarom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Manitex 26101, 26101 C rukovanje tovarom koje Vas interesuju.


Vučelić izvadio „belu zastavu“: Zvezda je šampion – Opustise.rs\nNaslovna / Sport / Fudbal / Vučelić izvadio „belu zastavu“: Zvezda je šampion\nVučelić izvadio „belu zastavu“: Zvezda je šampion\n27. oktobra 2015. Autor: Mondo Foto: MONDO/Stefan Stojanović - MN Press\nPartizan je priznao poraz. Bar ako slušate jednog od potpredsednika Partizana Milorada Vučelića. Kaže i da su „igrači krivi za sve“.\nPartizan zaostaje za Crvenom zvezdom velikih 16 bodova (a da je sad vreme pred plej-of to bi značilo osam bodova).\nPartizan je samo dva puta u svojoj istoriji ovoliko zaostajao za Zvezdom – bilo je to u sezoni 1979/80. u vreme one bivše jugoslovenske lige (i to na kraju prvenstva), a drugi put su imali zaostatak od 17 bodova, a to je bilo u sezoni 2006/07.\nKako igra Partizan, a i kako igra Crvena zvezda, ne bi bilo iznenađenje ako razlika ne bude veća.\nIako su posle niza kikseva svi u Partizanu rekli da „ništa još nije gotovo“, da „ima još mnogo da se igra“, da novi sistem znači i podelu bodova… ipak, izgleda da su se pojedini u Humskoj predali..\nJedan od takvih je visoki funkcioner kluba, potpredsednik Milorad Vučelić.\nU izjavi „Informeru“, Vučelić kaže da je Zvezda zasluženo prva sa tolikom prednošću i da su za sve odgovorni – igrači!\n„Rado bih rekao da titula nije izgubljena, ali logika govori potpuno drugačije„, kaže Vučelić i nastavlja:\n„Zvezda je sve utakmice pobeđivala, dok smo mi beležili kikseve gdegod smo stigli i zato komšije imaju toliku prednost. Ovo je jako loše! Plaćamo ceh igranja na dva fronta, jer da igramo samo u prvenstvu bila bi drugačija priča. Ali, šta da kažem za mečeve protiv Radnika u Surdulici i Mladosti u Lučanima? Treba li šta da se komentariše!? Igrači su apsolutni krivci. Uprava je uradila sve što je bilo u njenoj moći. Dala je igračima redovne plate, promenila trenera da ih razdrma i dovela sjajnog stručnjaka Ljubinka Drulovića“.\nOn dalje ističe da je nedopustiv način na koji tim igra.\n„Razumem da smo imali mnogo problema oko povreda, da nam stalno nedostaje pet, šest igrača, ali ovo… Podbacile su sve linije tima, neke više, neke manje. Nadam se da neće biti indolentni i protiv Sinđelića u Kupu Srbije“, dodaje Vučelić, i poručuje da je glavni kurs uprave da tim nekako prezimi u Evropi i da se potom kreće u potragu za pojačanjima u zimskom prelaznom roku.\nTreba podsetiti da će od prolećnog dela sezone za Partizan moći da igra napadač Nemanja Mihajlović, koji je letos došao iz Rada, ali je otišao u Teleoptik na pozajmicu, jer je to bio deo dogovorenog transfera.\nFK Crvena ZvezdaFK PartizanSuperliga\n← Prethodna vest LŠ – Derbi bez golova, Juve loš, Siti ponovo srećno do pobede!\nSledeća vest → Ronaldo: Znam da nisam najskromniji\nZvezda imala Ludogorec u šaci, ostvaren dobar rezu...\nTerzić poslušao navijače!...


Na korak do običnog premlaćivanja: Ovo je najsuroviji sport na svetu – Nadlanu.com\nObjavljeno 16. jula 2014. / 13:42:12\nZa to je zaslužan "bare-knuckle" boks, sport kog mnogi nazivaju najkrvavijim sportom na svetu.\nIzraz "bare-knuckle" označava boks golim rukama, bez rukavica. Bare-knuckle je originalan oblik boksa usko povezan s drevnim borilačkim sportovima, a razlikuje se od ulične borbe po tome što je borba između dvojice ljudi uređena pravilima.\nPrvi "bare-knuckle" šampion bio je Englez Džejm Fig koji je tu titulu osvojio 1719. godine. Rekord po dužini trajanja je borbu između Džejmsa Kelija i Džonatana Smita koji su se 1855. godine borili šest sati i 15 minuta, a borba je završena kada se Smit predao nakon 17 rundi.\nBorac s najdužom profesionalnom karijerom je DžemMejs koji se borio više od 35 godina, a zadnju borbu imao je 1909. kada u 79. godini života.\nMagazin "Vice2 je napravio dokumentarac o "najstarijem borilačkom sportu na svetu" i subkulturi čija se istorija proteže na vekovima, ali koja još postala deo mejnstrima.\nPONOSNA MAMA: Seka Aleksić pokazala kako Jakov i Veljko treniraju, fanovi oduševljeni! (VIDEO)\nKO SME DA JOJ STANE NA CRTU: Sofija Milošević zapanjila fanove svojim bokserskim umećem (VIDEO)\nUobičajeno je mišljenje da je ovakva vrsta boksa nešto što može da se vidi samo u filmovima Gaja Ričija ili u romskim naseljima, piše "Vice". Međutim, on je itekako prisutan u Velikoj Britaniji i zahvaljujući činjenici da tamo postoji jaka nova scena "bare-knuckle" boksa, mnogi se nadaju da bi mogao da se razvije u priznati sport i postići popularnost UFC-a.\nJedna od zvezda dokumentarca je i Endi Toplif, bivši borac koji je napustio ovaj sport nakon što je bio svedok smrti mladog poljskog borca.\nOstali učesnici su IT tehničari, građevinari, pravnici - obični ljudi s neobičnim hobijem i ljubavlju prema ovom krvavom i nasilnom sportu.


BiH mora biti spremna i na zatvaranje granica | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 20.6.2018. u 14:35\nMigranti granicu između BiH i Srbije, odnosno BiH i Crne Gore, prelaze na više lokacija, nakon čega se upućuju u unutrašnjost, u Sarajevo i prema krajnjem zapadu zemlje – do Velike Kladuše i granice s Hrvatskom. Migranti su u Sarajevu nedavno podigli i šatorsko naselje u centru grada, nakon čega su ih vlasti prebacile u izbjeglički centar Salakovac kod Mostara, piše Deutsche Welle.\nVišemjesečni pojačani angažman Granične policije, kao i nedostatak kadra, iscrpio je ljudske i materijalno-tehničke kapacitete“, upozorava Galić. On podsjeća da se od utorka (20.6.) u kontrolu istočne granice BiH uključuju i policijske snage distrikta Brčko i entiteta Republike Srpske, piše Deutsche Welle.\n“Evidentno je da se BiH, zbog svoje unutrašnje situacije, još teže nosi s tim problemom u odnosu na susjedne zemlje jer, pored ekonomskog, bezbjednosnog i humanitarnog aspekta, ima naglašene i dodatne političke i etničke elemente. Bez ozbiljnije pomoći EU, bojim se da će BiH i ostatak Balkana, tokom ove godine još dublje ući u migrantsku krizu sa potencijalno ozbiljnim posljedicama”, kaže Latal za Deutsche Welle.\nU BiH je do 17. juna 2018. godine ušlo 6.643 migranta, dok je zahtjev za azil u toj zemlji podnijelo njih 611. Procjenjuje se da više od 50.000 ilegalnih migranata želi da “novom rutom” uđe u Bosnu i Hercegovinu. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: bih, migranti


ALBANSKA KNJIŽEVNA KRITIKA U NOVOM KULTURNOM KONTEKSTU | Sarajevske Sveske\nALBANSKA KNJIŽEVNA KRITIKA U NOVOM KULTURNOM KONTEKSTU\nprevela sa albanskog : Nailje Malja Imami\nHirevi tranzicije i kriza kritike\nU albanskom kulturnom prostoru u poslednje vreme (kada to kažemo imamo u vidu ne samo periud od 4-5, nego i od 10-15 godina, ako ne više) ne postoji neko ko piše redovno o novim knjigama koji se štampaju svaki dan, dakle neko ko je više-manje specijalizovan da se bavi književnom kritikom – u smislu dnevne kritike – sa profesionalnom sposobnošću i odgovornošću, i da za taj posao bude plaćen onako kako se plaćaju ljudi svuda u svetu za posao koji obavljaju. Pojedinaca koji su posao kritičara obavljali povremeno, nekoliko nedelja ili najviše nekoliko meseci, bilo ih je i možda ih ima još, ali kritičara koji se posvećuju objektivnom praćenju i vrednovanju uglavnom siromašnog književnog i kulturnog života, i obimnog (u pogledu količine) književnog i naučnog stvaranja, nema u pisanim i u elektronskim medijima (u novinama, na radiju, TV) ni u Tirani ni u Prištini ni u Skoplju, dakle nigde, jer niko ne vodi brigu o tome.\nDakle, u albanskom prostoru, u svakom od njegovih centara, ima, na desetine političkih analitičara, koji pišu i debatuju non stop o političkim problemima, kao na primer, predugo i preterano raspravljanje o pitanju političkog statusa Kosova, o pitanju (ne)efikasnosti današnje vlade u Tirani i o njenom odnosu prema opoziciji, o svađama političkih albanskih subjekata u Makedoniji i o drugim sličnim problemima koji su dobro plaćeni za taj posao, ali nažalost nema novca za profesionalne književne kritičare, obrazovanih i specijalizovanih u zemlji i u inostranstvu, osim onih koji drže predavanja na fakultetima (ako ove možemo da nazovemo tako). Ova činjenica govori o teškom stanju književne kritike na Kosovu i u Albaniji, odnosno o njenoj dubokoj krizi u ovom „tranzicionom“ vremenu, kada su na albanskom prostoru, kao i svuda na Balkanu (negde manje, negde više), duhovne vrednosti suviše marginalizovane, a glavnu reč u društvu vode političari i vlastodršci a ne umetnici i naučnici.\nHirovi političke i ekonomske tranzicije u “zemljama gde se govori albanski” izazivaju krizu kritike, naročito onu njenu vrstu koju je istaknuti francuski kritičar Alber Tibode nazivao publicistička kritika. Za razliku od ranijih vremena, kada su dnevni prištinski list “Rilindja” (u njenom revijalnom subotnjem broju) i književni nedeljnik “Drita” iz Tirane, iako pod pritiskom cenzure, redovno informisali o kulturnim događajima i objavljivali recenzije o knjigama, današnje novine, iako mnogobrojne, nemaju rubrike o novim knjigama, sem u nekom izuzetku. Nekadašnji književni prestižni časopisi “Jeta e re”, “Nëntori”, “Fjala”, “Jehona” itd. pojavljuju se kao vozovi bez reda vožnje, ili se ne pojavlju uopšte, dok su nacionalne televizije, kao što je RTK iz Prištine, tako reći izbacili reč knjiga iz svojih informativnih emisija, dok se kulturne emisije, ionako slabe i stereotipne, emituju u sasvim neprikladnim terminima. Za današnje albanske medije, veoma politizovane i komercijalizovane a nedovoljno profesionalne, od kulturnih događaja privlačniji su dnevni politički skandali, razvodi estradnih zvezda i ordinarni zločini; oni zauzimaju “počasno” mesto. I u slučajevima kada ne nedostaju ove informacije, obično se daju na veoma neprofesionalan način, katkad sa skandaloznim greškama i iskrivljavanjima.\nDve glavne slabosti karakterišu albansku kritiku našeg vremena (ovde imam na umu kritiku u obliku recenzije): nedostatak profesionalizma i nedostatak etike, što je, na kraju krajeva, tesno povezano jedno s drugim. Albanska kritika našeg vremena ne samo što je deficitarna, nego ispoljava mnogobrojne slabosti profesionalne prirode, počevši od nepoznavanja književne materije, terminologije i jezika, do krutog, suvoparnog i neinventivnog stila. Međutim, što se tiče drugog pitanja, etičkog aspekta, stvar stoji još gore. Albanska kritika našeg vremena pre svega je “naklonjena” kritika s jedne strane i “nenaklonjena” s druge strane. Neretko ona polazi od autora a ne od dela: kada autor pripada klanu “kritičara”, kritički diskurs se pretvara u panegirik, a u suprotnom slučaju – u pamflet. Dakle, reč je, o jednoj klanovskoj i uskogrudoj kritici tipa “ja tebi, ti meni”, koja teži uspostavljanju monopola u književnom životu, obuhvatajući knjige, časopise, izdanja, antologije, udruženje pisaca, književne i kulturne manifestacije i dr.! Evo kako opisuje ovo patološko stanje jedan mladi pesnik iz Fiera, u jednom pismu koje mi je poslao posle objavljivanja moje recenzije o njegovoj prvoj knjizi poezije, koju sam bio pisao dok još nisam autora upoznao i dok nisam znao ništa o njemu kao čoveku, nego samo oslanjajući se na njegovu knjigu. (Citat sledi kasnije).\nDeinstitucionalizacija Kosova i pad kritike\nBez želje da politizujemo ovaj tekst prinuđeni smo da se setimo okolnosti u kojima se zatekla albanska kultura na Kosovu od 1989. do 1999. godine. Književna kritika kao oblik književnog stvaralaštva i društvene svesti pretrpela je težak udarac, ali, istina, to je bilo počelo još ranije, odmah posle 1981. godine i naročito sredinom te decenije.\nIz istorije književnosti poznata je činjenica da dobra poezija može da se piše i u zatvoru, u izgnanstvu, ili na vrhu planine, naravno ako pesnik ima talenta i inspiracije. Međutim, da bi se napisao jedan naučni rad o jednom književnom problemu, autoru ili jednom jedinom delu potrebni su neki preduslovi, kao recimo: biblioteka, literatura ili arhiv (ako se rad odnosi na književnost proteklih vekova), ne zaboravljajući ni tehnička sredstva kao što su papir, pisaća mašina ili kompjuter (u naše vreme), ali i duševni mir i intelektualna klima, koja podrazumeva, između ostalog, kontakt sa novostima iz odgovarajućih oblasti u zemlji i inostranstvu, razmenu mišljenja s kolegama iz te oblasti i dr.\nSve ovo je bio daleki san za albanske stvaraoce i intelektualce na Kosovu u vreme kada je zakon postao nasilje a nasilje zakon, kada su zatvarane institucije, izbacivani ljudi s posla, a zloupotrebe, hapšenja, čak, i ubijanje ljudi, postali svakodnevna pojava. Našavši se pred takvim izazovima, albanska inteligencija na Kosovu (glavnu reč su imali intelektualci humanističkog profila, naročito pisci), bila je primorana da odustane od svog stvaralačkog rada i brani pogaženu slobodu svog naroda i svoju ugroženu egzistenciju. Tako je na Kosovu, u obrazovanju, u nauci, u kulturi, u informisanju i u svim drugim oblastima života, počeo period opstanka, koji je trajao do juna 1999. godine, kada su se srpske trupe povukle sa Kosova.\nIbrahim Rugova (1945-2006), poznat i afirmisan od ranije kao književni kritičar, autor nekoliko knjiga eseja, osvrta i jedne studije o albanskom piscu i istaknutom intelektualcu XVII veka Pjetera Bogdanija (Bogdanijevo delo 1675-1685) i jedne knjige posvećene albanskoj književnoj kritici, Pravci i premise albanske kritike 1504-1983, odbranjene kao doktorske disertacije na Univerzitetu u Prištini, s jedne strane bila je cenjena, a s druge osporovana. Odmah posle uvođenja političkog pluralističkog sistema u bivšoj Jugoslaviji i na Kosovu (1989), Rugova je ušao u politiku i tu je ostao do kraja života. Zbog novonastale situacije, iz istih razloga, Redžep Ćosja (o kome će biti reči kasnije) prekinuo je rad na svom velikom projektu pisanja istorije albanske književnosti od početaka do danas, i posvetio se publicistici. Objavio je niz dela u odbranu prava svog naroda i rešavanje albanskog pitanja (jedno vreme se bavio i politikom, ali ne zadugo).\nNeki stvaralaoci i intelektualci otišli su u svet, u potragu za boljim životom ili da bi spasili glavu, neki su se borili za svoju egzistenciju ovde. Drugi, uključujući i autora ovih redova, pisali su publicističke tekstove i polemike, kojima su se suprotstavljali antialbanskoj propagandi. Uključili su se u paralelni sistem obrazovanja, čineći napore da se ne odvoje potpuno od stvaralačkog i naučnog rada, naravno onoliko koliko su za to imali mogućnosti, u takvim uslovima i okolnostima. Bilo je i autora, uglavnom mediokriteta, koji su, začudo, baš u to vreme izdali najviše knjiga, a promocija knjiga u Udruženju pisaca ili po kafanama i restoranima, u to vreme je postala svakodnevna pojava.\nCenzura je bila ukinuta, ali, paradoksalno, to nije podiglo nivo stvaralaštva, već je imalo negativan efekat, jer je, u uslovima privatizacije i tržišne ekonomije, svako video šansu da postane autor. Razočarani zbog nastale situacije ili nemogućnosti da objavljuju, mnogi ozbiljni autori su zaćutali, a za književno stvaralaštvo prilepili su se krpelji, skribomani i manijaci svih vrsta. Uporedo s ekonomskim, socijalnim i psihološkim faktorom, i ova navala bezvrednih izdanja uticala je na pad čitanosti, odnosno, na zahlađenje i otuđenje čitalaca od književnih vrednosti. Preokupirana drugim pitanjima, ili, prosto, šokirana, književna kritika nije bila u stanju da se bori koliko treba protiv ovih devijantnih pojava. Šund i lažne vrednosti okupirale su prostor koji je trebalo da bude privilegija vrednosti.\nBilo je razumljivo da će albanska kritika na Kosovu, u takvim okolnostima, izgubiti korak u odnosu na trendove svog razvoja u regionu i u svetu, i da će vegetirati na marginama života. Prekinut je kontinuitet s tokovima iz 70-ih i prve polovine 80-ih godina, dok je njen teorijski, estetski, književni i metodološki nivo zabeležio osetan pad.\nKnjiževna kritika na Kosovu znatno je bila ispred u poređenju s onim što se u to vreme pisalo u Albaniji, tokom 70-ih i delimično 80-ih godina XX veka, kada je Kosovo, iako neravnoprano s drugim jedinicama bivše jugoslovenske federacije, imalo izvesno ekonomsko blagostanje i ozbiljan kulturni prosperitet. Bilo je otvorenije, fleksibilnije, više informisano o tokovima kritičkog i teorijskog mišljenja u svetu, uglavnom posredstvom prevoda na srpskohrvatski jezik, što je, ne uvek, uspevalo da preuzme. U devedesetim godinama ovaj odnos se promenio.\nKosovo je prolazilo kroz svoju fazu aparthejda i preživljavanja, može se reći zatvoreno u sebe kao u geto (i komunikacija s Albanijom nailazila je na mnoge prepreke). Iako je imala mnogobrojne ekonomske i političke probleme, Albanija je postepeno počela da se oporavlja, a inteligencija da se prilagođava novim uslovima života koji je pružao politički pluralistički sistem, i da se vrati vrednostima svog književnog i kulturnog nasledstva.\nPad diktature i revalorizacija tradicije\nPočetkom 90-ih godina, posle pada jednopartijskog sistema i doktrine socijalističkog realizma u Albaniji se, kao hitan zadatak, pred književnu kritiku postavila revalorizacija albanske književne i kritičke tradicije i rehabilitacija anatemisanih pisaca i intelektualaca. U tom cilju održana je u Tirani (u januaru 1996. godine) naučna konferencija sa širokim učešćem naučnika iz svih zemalja gde žive Albanci o “Problemima vrednovanja našeg književnog nasledstva”, a materijali sa ove konferencije su štampani iste godine pod naslovom Književnost kao takva. Zahtevano je “ponovno vrednovanje albanske književnosti s naučnim, objektivnim i savremenim osvrtom”. Kao rezultat takve klime i takvog raspoloženja, izdat je jedan niz studija o piscima esksomuniciranim iz albanske književnosti i kulture posle Drugog svetskog rata, kao što su: Đerđ Fišta, Faik Konica, Zef Skiroi, Anton Harapi, Ernest Kolići, Ethem Hadžiademi, Martin Camaj, Arši Pipa, Ljame Kodra, Biljal Džaferi, Kasem Trebešina, Adem Demači, Jusuf Gervala i mnogi drugi. Počela su istraživanja i dela nekih poluanatemisanih i nedovoljno valorizovanih pisaca poput liričara Ljasguša Poradecia i njegovog zamenika autora priča ‘sa živima i sa mrtvima’ (me të gjallë e të vdekur), prozni pisac Mitruš Kuteli. Poraslo je interesovanje i za pisca koji je bio paradigma moderne posleratne albanske književnosti Antona Paškua, o čijem delu se, osim u Prištini, počelo pisati i u Tirani. “Otkriveni su” i novi autori, ranije nepoznati, kao Zef Zorba, poznat kao albanski D’Anuncio, i posebno pesnik i prozni pisac, originalan u životu i u stvaralaštvo Mihalj Hadžari, o kome se uopšte nije znalo pre 90-ih godina, odnosno pre početka ovog veka; prvu knjigu nije mogao da štampa jer je bila hermetička poezija Smrznute usne nasmejane/Buzë të ngrira në gaz, a ostale knjige jer se nije slagao sa režimom diktata i cenzure, i kasnije, posle pada diktature. Njegovo delo je ostalo u rukopisu (poezija, proza, prevodi i dr.) koju je albanska javnost upoznala tek posle smrti autora.\nU objavljenim člancima, tu i tamo, i u kritičkim knjigama pominju se i imena nekih drugih autora, uglavnom bivših političkih zatvorenika, govori se o njihovom stvaralačkom talentu i opusu koji je ostao u rukopisu, ali od velikih reči, koje su širili njihovi prijatelji ili oni sami, s nekim izuzetkom, do sada se nije desilo ništa. Bilo je i pokušaja da se osporavaju pisci s raznim političkim, pokrajinskim i konfesionalnim pripadnostima (Fišta naspram Naima, Konica naspram Nolija, Trebešina naspram Kadarea, Rugova naspam Ćosja) i druge slične anomalije, a nije nedostajala i jedna doza revanšizma prema “maženim” piscima (sa navodnicama ili bez njih) od strane bivšeg režima (takvi su smatrani Noli, Miđeni, Šuterići, Mekuli, Đerćeku, Agoli, Kadare, Alfred Uči, Našo Jorgaći i mnogi drugi), koji su privremeno prepušteni zaboravu ili su etiketirani, posebno na stranicama štampe epitetima: “levi”, “marksista”, “vizantinac” i dr., što ukazuje da je stara politizacija sada dobila novu boju, a nekadašnja partijnost, proletarska, zamenjena je novom partijnošću, navodno demokratskom.\nUkoliko su dnevna kritika i recenzije veoma deficitarne, da ne kažemo skoro i nepostojeće, zbog ličnih razloga (odbijanje kritičara da se bave veoma teškim i nezahvalnim radom) i institucionalna (neinteresovanje društva za to, nedostatak materijalne stimulacije i dr.), akademska i univerzitetska kritika, prema tipologiji A. Tibodesa, proširila je svoju sferu interesovanja i svoju metodološku osnovu. Obogaćujući svoj analitički i teminološki arsenal postizala je katkad zavidne rezultate.\nIndividualnost analitičara i kritičara\nIstorija književne kritike je pre svega, kao i istorija književnosti, istorija književnih ideja – na sinhronom i diahronom planu, ali i istorija dela koja ih sadrže i istorija autora koji ih iznose. Prema tome, govoriti o književnoj kritici jedne nacionalne književnosti znači da se svakako treba pozivati na njena istaknuta imena, vodeći napred tokove i šireći granice i samoj književnosti.\nRedžep Ćosja (1936), “jedan od najistaknutijih i najproduktivnijih književnih kritičara na Balkanu”, kao što ga je nazvao kanadski albanolog Robert Else, autor je koji ima najveći broj kritičkih, esejističkih i istorijsko-književnih dela, među kojima vredi pomenuti: Dijalozi sa piscima (1968), Književna kritika/Kritika letrare (1969), Kontinuiteti (1972), Ređi panteon /Panteoni i rralluar (1973), Pisci i periode/Škrimtarë dhe periudha (1975), Anatomija kulture /Anatomia e kulturës (1976), Od tipologije do periodizma /Prej tipolođisë deri te periodizimi (1979), Novi albanološki pojmovi/Nocione të reja albanologjike (1983) i naročito kapitalno delo Istorija albanskog jezika – Romantizam I,II,III (1984-1986), kao i istorijsko-književne monografije posvećene dvojici istaknutih albanskih pisaca Asdreniju (1984-1986) i Naim Frašeriju (1846-1900): Asdreni - njegov život i delo/ Asdreni - jeta dhe vepra e tij (1972) i Velika poruka/ Porosia e madhe (1986). Pre njega, književnu kritiku na Kosovu, koju su negovali jedan veoma mali broj kritičara kao Hasan Mekulji (1929-1996), Vehap Šita (1923) i neki drugi, nije imala ni širinu posmatranja književnih problema, ni dubini njihovog tretiranja, ni spretnost artikulisanja problema niti uticaj kod čitaoca i kod samih pisaca, koju će dobiti njegovim pojavljivanjem u drugoj polovini 60-ih godina prošlog veka.\nO periodu o kome govorimo (od 1990), Ćosja, osim dela i mnogih publicističkih radova o albanskom pitanju i o demokratskim procesima u Albaniji, na Kosovu i u čitavom albanskom arealu, izdao je i veoma važno istorijsko-književno i kritičko delo Tri načina pisanja na albanskom/ Tri mënyra të shkrimit shqip (2004), u kojoj je uradio pravu autopsiju albanskog pisanja posle Drugog svetskog rata, u čijim okvirima se odvajaju tri modela pisanja: ideloško pisanje, folklorističko pisanje i moderno pisanje. Kao što ističe sam autor u predgovoru, knjigu je bila spremna još u 70-im godinama, ali, kako ga je obavestio jedan njegov kolega, profesor na Univerzitetu u Tirani, jedna takva knjiga – kritika socijalističkog realizma – mogla bi da bude razlog da se prekine kulturna komunikacija na relaciji Priština-Tirana, te je on odustao od njenog objavljivanja u to vreme (1979) godine, da bi je štampao 30 godina kasnije. Bilo kako bilo, knjiga Tri načina pisanja na albanskom predstavlja tipologiju i manifest svoje vrste: tipologija albanskog pisanja kao tekst i manifest modernizma, vredan za albansku kulturu, juče i danas. S njegovim širokim naučnim i kritičkim delom i njegovim neumornim intelektualnim i pedagoškim radom, Redžep Ćosja je u albanskoj kulturi igrao ulogu gotovo jedne škole književnosti, koja je imala za cilj da modernizuje albansku kritiku i afirmiše kritičke modele promišljanja o književnosti. Polazeći od ove činjenice, njegov prijatelj i saradnik Bajram Krasnići, u jednoj strukturalnoj studiji o književnosti, ističe kako je uvođenjem poslediplomskih studija na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Prištini i osnivanjem Književnog smera u Albanološkom institutu, institucije na čijem čelu je dugo vreme bio Ćosja, omogućeno konstituisanje jedne književne škole: strukturalno-istorijske poetike.\nStvaralac koji je svoj talenat oprobao u prozi, drami i publicistici, Ćosja piše živu, dinamičnu, kreativnu, elokventnu i ostrašćenu kritiku, s vremena na vreme i emocionalno obojenu, ali uvek s jakim sistemom argumentacije i s jasnom porukom, potvrđujući tako nepisano pravilo da su najbolju albansku kritiku pisali kritičari koji su bili istovremeno i pisci, počevši od Faika Konice i Stiliana Nolija pa do Mitruša Kutelija i Arši Pipe, uključujući ovde i nekoliko vodećih kritičara našeg vremena, čije stvaralaštvo označava slavna elokvenca Faika Konice i Stiliana Nolija, ali ne uvek i njihova poslovična sažetost.\nSrednja generacija kosovskih kritičara (ovoj generaciji pripadaju, osim Ćosje, i Husni Hodža, Ali D. Jasići, Mensur Raifi i dr.) nastavlja i dalje da piše, s vremena na vreme, ali svakako redovnije od drugih, na stranicama albanske štampe. Dela književne aktualne produkcije, prati Alji Aljiu (1934). Treba pozdraviti ovo njegovo angažovanje, ali pod uslovom da se ispune dva skromna zahteva. Kao prvo, izbor autora o kojima stalno piše ovaj kritičar: Ećrem Baša i Kim Mehmeti, Zejnulah Rrahmani i Sabri Hamiti, Mehmet Kraja i Basri Čaprići, Fatos Arapi i Dževahir Spahiu, svakakako ne zaboravljajući ni Ljuana Starovu (albanskog pisca iz Makedonije koji piše na makedonskom), a kao drugo, da se rukovodi estetskim kriterijuma a ne klanovskim afinitetom.\nZbog lošeg zdravstvenog stanja i zbog prerane smrti, svoj maksimum nije ostvario Sefedin Fetiu (1943-2001) koji se posebno istakao monografijom o Miđeniju (Delo Miđenija i njegova kritika/Vepra e Migjenit dhe kritika e saj-1984) i studijom o poetici albanskog romana u periodu 1952-1974, kao kultivisani čitalac književnog dela, složene jezičke i umetničke strukture, i kao oštar sudija fenomena i vrednosti, koju će kasnije dovršiti dvojica njegovih kolega.\nPoznat kao pesnik, kao autor dva-tri dramska teksta i jednog romana pod naslovom Sto godina samoće/Njëqind vjet vetmi (!), Sabri Hamiti (1950) nesumnjivo je jedan od poznatih i najproduktivnijih kritičara Kosova. Kao književni kritičar, on je objavio veliki broj kritičkih i esejističkih dela, od portreta i monografija o piscima kao Nazmi Rahmanija (1942), Hivzi Sulejmanija (1912-1975) i Biljala Džaferija (1935-1986), do tekstova za srednje škole. Njegova kritička ambicija, kako sam ističe, da stvori “poetiku” albanskog jezika (od njenih početaka do danas), koji u biti ima literarni elemenat, kao primarni činilac književne umetnosti, s posebnim akcentom na književnost XX veka koju, s pravom, ocenjuje najtežom, dodajući da će istoriju albanskog jezika “imati u rukama” onaj ko bude pisao istoriju ove književnosti. Kritika Sabri Hamitija je kritika sistematskog čitanja teksta, stalan dijalog sa tekstom, kada se čitanje razume kao individualni čin van strogih pravila bilo kakvog normativizma i ideološkog, političkog, socijalnog ili/i estetskog ekskluziviteta. Ali bivajući kritička koja stalno prati tekst i razmišlja o njemu iz blizine, ova kritika ne uspeva da se distancira koliko treba od objekta (čitaj: dela) i da postane njena svest, odnosno metajezik poetskog jezika. Ambiciozni projekat ovog autora “iskušenje za jednu poetiku” počinje u knjizi Varijante/Variante (1974), zatim Dramatizovani tekst/Teksti i dramatizuar (1978), Umetnost čitanja/Arti i leximit (1983), Književna samosvest/Vetëdija letrare (1989), Albanska tema/ Tema shqiptare (1993), Albansko pismo/Letra shqipe (1996) i Biopismo/ Bioletra (2000), da bi (zasada) zaključio s jezičkom raspravom Književne albanske škole/ Shkollat letrare shqipe (2004), u kojoj preuzima na sebe sastavljanje istorije “albanskih književnih škola”, koja je u njegovom tekstu sintetizovana na 20 stranica, a objavljena na tri jezika (albanski, francuski, englezki), sa sledećim sadržajem: 1. Filolobiblijska škola; 2. Romanistička škola; 3. Kritička škola; 4. Moderna škola; 5. Socrealistička škola; 6. Disidentska škola i 7. Moderna škola (Kosovo).\nKritičar koji je rano umro, dr Bajram Krasnići (1951-1990), naučni saradnik Albanološkog instituta u Prištini i glavni urednik dvonedeljnog časopisa o kulturi, umetnosti i književnosti “Fjala”, nesumnjivo predstavlja posebnu individualnost u albanskoj kritici. Njegova dela: Književne komunikacije/Komunikime letrare (1980), Književnost i istorijska samosvest/Letërsia dhe vetëdija historike (1984), Poetika istorijskog albanskog romana/Poetika e romanit historik shqiptar (1985) i Kode književnog predavanja/Kode të ligjërimit letrar (1988), ali i njegovi članci i nastupi na javnim tribinama, jasno dokazuju da je bio pravi kritičar: opremljen solidnom kulturom, s formiranom estetskom samosvešću, s jasnom istorijskom vizijom i s osećanjem pravednosti i objektivnosti, što je, kao što se zna, preduslov svake valjane kritike. Pišući o stanju u albanskoj kritici sredinom 80-ih godina prošlog veka, on je insistirao na tome da književna kritika ne sme da se zatvori u kulu praznih teoretisanja i da se nađe u situaciji da bude društveno indiferentna, i, čak, eskapistička, nego da ima odjeka na estetskom horizontu čekanja: da utiče na formiranje kulturne javnosti i da afirmiše kritički model u stvaralaštvu kao moderno estetsku samosvest. U svojim kulturnim esejima pisanim pri kraju života (Vreme anitutopije/Koha e antiutopisë, Kultura kao politička metafora/Kultura si metaforë politike, Jugoslovenstvo i Albanci/Jugosllavizmi dhe shqiptarët, Četiri godine posle 1984/Katër vjet pas 1984-ës, Esej o inteligenciji,/Ese mbi inteligjencën i dr), on se suprotstavio tendenciji getoizacije i kulturnog provincijalizma kao anahronom mišljenju, potcenjivačkom stavu prema kulturama drugih naroda i posebno prema albanskoj kulturi i albanologiji kao nauci, podsticana i nadahnjivana od strane politike koja je, ne mnogo vremena posle njegove smrti, iznedrila krvave sukobe u bivšoj Jugoslaviji i, dalje, njenom uništavanju.\nAlbansku književnost, kako izgleda, pratila je sudbina ranih smrti talentovanih kritičara. Takav je bio i Drago Siliqi (1930-1963), najtalentovaniji posleratni kritičar u Albaniji, koji je nesrećno stradao u 33. godini života; i sam pesnik, otkrio je još u začektu poetske talente kod Ismaila Kadareje, Dritera Agolija, Fatosa Arapija i drugih. Zahvaljujući svojim talentima, ali i okolnostima manje više novih i povoljnijih, stvaranih u Albaniji pri kraju 50-ih godina i početkom 60-ih godina, oni su uspeli da izvuku albansku književnost/poeziju iz kandži rutine i shematizma i da otvare nove hirozonte. Njegovo posthumno delo U potrazi za novim/Në kërkim të së resë (1971), koje su priredili njegovi prijatelji i njegova supruga Drita Silići, predstavlja knjigu-testament u kojoj se objašnjavaju novi stvaralački fenomeni naročito u albanskoj poeziji, na prelasku s pete u šestu deceniju XX veka, kada su bile podržavane nove tendencije. Zahtevajući da se poezija piše ne samo dušom, nego i glavom, kako se izrazio u jednom objavljenom eseju u 1959. godine, Drago Silići je ustao u odbranu mladih pesnika, koji su bili optuženi od strane konzervativnih kritičara i njihovih tradicionalističkih kolega da “ruše tradiciju”. Drago Silići je uočio da novo poetsko mišljenje i snažna figurativna sinteza ovih pesnika ima za predhodnika jednog od najistaknutijih predstavnika albanske poetske tradicije Miđenija (1911-1938), ali je isticao i uticaj svetskih pesnika, Vitmana, Verharena, Majakovskog, Ricosa i dr. Rana smrt Drago Silićija, o kome Kadare kaže da ga je podsticao da piše roman “General mrtve vojske” (1963), onako kako je Bjelinski podsticao Gogolja za “Mrtve duše” mnogo godina ranije, ostavila je za sobom i jednu prazninu na jednom drugom planu. Kao čovek drag i pošten, konstruktivan kao kritičar, Drago Silići je odbranio stvaralačke poglede jedne nekonformističke kritke. Bio je blagonaklonjen, radovao se uspehu kolega i svakom novom delu koje je bogatilo albanski jezik, onako kako se radovao i podizanju kulturnog nivoa čitalaca. Dakle, reč je o jednom kritičaru s posebnim talentom, koji da je živeo duže, koliko god hipotetički izgledalo ovo razmišljanje, naročito u uslovima jednog totalitarnog režima, postao bi uticajni faktor u književnom životu svoje zemlje, ali i u albanskoj književnosti uopšte.\nOd onih koji su ostali živi i koji su nastavili posao kritičara u godinama koje su dolazile, većina ih je umrla (ne fizički, već kao kritičari) u 90-im godinama (Razi Brahimi, Kočo Bihiku, Adriatik Kaluli, Kudret Velča, Dalan Šaplo i dr.), dok od onih koji su preživeli mogli bismo da pomenemo doajena istorije albanske književnosti Dimitra S. Šuterićija (1915-2002), stvaraoca s dugogodišnjim iskustvom i širokom kulturom, koji je nastavio posao u istraživanju starih tekstova albanskog jezika, pomerajući dalje granice pisanja na albanskom, zatim estetičara Alfreda Učija, koji je načinio preokret u svome stvaralaštvu, prilagođavajući se novoj situaciji i menjajući manje-više i objekat i metodu studiranja, Jorgo Buljo, koji se još ranije dokazao kao veoma smeran kritičar, koji se iskazao u vrednovanjima s postojanim kriterijumima i koji je davao podršku talentovanim stvaraocima kao što su Kadare, Agoli, Dzodza, Ćosja i dr., kao i neki drugi, uglavnom mlađi, koji su dokazali svoje kvalitete kritičara u ovoj etapi.\nAlfred Uči (1930), akademik i profesor univerziteta, autor je teorijskog dela Estetika, život i umetnost/Estetika, jeta, arti (1970) pisane u duhu “marksističko-leninističke estetike” i kasnije proširene s istom ideo-estetskom platformom u tri toma (Estetika 1,2,3, 1986-1989) i jedne kritičke knjige protiv modernizma (Lavirinti modernizma – Kritika modernističke estetike/Labirintet e modernizmit – Kritika e estetikës moderniste (1978). Posle pada komunističkog sistema, pošto je digao ruke od svojih prethodnih ubeđenja , vratio se svetskoj književnosti – njenim velikim autorima i objavio je niz dela o uticaju Šekspira, Dante, Dostojevskog i dr, u albanskoj književnosti i kulturi; to su dela koja govore o njegovoj spretnosti u analizi ideja i besmrtnih poruka, uvek aktualnih kolosa i njihovih kapitalnih dela, kao “Pakao”, “Hamlet”, “Idiot” i dr. U toj fazi, veoma plodnoj za njega, on je objavio i četiri toma pod zajedničkim naslovom: Estetika groteske/Estetika e groteskut (2001), široku književno-istorijsku studiju o groteski kao teorijskom konceptu i estetskoj kategoriji, kome je kao projektu prethodilo delo Kadareovska groteska/Grotesku kadarean (1999), gde razmatra široki spektar grotesknih elemenata u književnom stvaralaštvu Ismailja Kadarea, što, prema Učiju, predstavlja veoma važan činilac stila ovog autora. Od njegovih dela iz perioda pre 90-tih izdvaja se monografija Mitologija, folklor, književnost/Mitologjia, folklori, letërsia (1982), u kojoj je data opšta analiza prisutnosti i esteteske funkcije mitskih elementa u tradiciji albanske književnosti – od folklora do današnje književnosti. U tekstovima “post” perioda profesora A. Učija, posebno onim o Šekspiru, Danteu, Dostojevskom i o groteski, uporedo sa širokom estetskom, filozofskom, kulturom i književnom informacijom, ogleda se talenat autora da nađe zajedničke tačke između današnjice i jučerašnjice, istorije aktualiteta, što predstavlja atribut ovog autora s posebnim profilom kritičkog, teorijskog i esteskog albanskog promišljanja.\nJedan drugi proučavalac iz Tirane, veoma zanesen Kadareovim delom, Tefik Čauši (1935?), takođe estetičar po vokaciji kao i Uči, ali bez širine i erudicije prvog. Povučen u svom kabinetu i ne mnogo prisutan u književnom životu, Čauši je tokom ovih 10-15 poslednjih godina objavio 5-6 dela posvećenih književnom opusu Ismailja Kadarea, posmatrajući ga na esejistički način i iz raznih aspekata – od erosa i zločina, do jezika i leksike. Prema modelu nekih izdanja koji se prave uglavnom na Zapadu za velike pisce tipa Balzaka, Zole i dr. ovaj autor je sastavio rečnik Kadareovih likova (Kadare – Rečnik likova/Kadare – Fjalor i personazheve, 1995), delo u kome su evidentirani i analizirani oko dvesta likova, koji zauzimaju oko hiljadu stranice proze Ismailja Kadarea, i koji predstavlja pravi književni univerzum, u izuzetnim vremenskim i prostornim razmerama. Primerom ovog dela, jedinstvenog do danas u albanskoj književnosti, ovaj autor je objavio i drugo slično delo Klub likova/ Klubi i personazheve (2000), u kome je izvršio izbor i analizirao likove, prema njemu, najobrađenijih na albanskom jeziku, “uklesanih umetnički lepo kao karakteri”, od De Radinog Milosaoa do glavnog lika u romanu Boši/Boshi Besnik Mustafaja, Agrona H. Od Kadareovih likova, u ovaj “Klub” izabranih ušli su: Nica iz Generala.../e Gjeneralit..., Đorg Beriša iz Slomljeni april/i Prillit të thyer, Hadži Milet iz novele Donosilac nesreće/Sjellësi i fatkeqësisë i Egla iz kratke priče Očešljana/E krehura.\nSam Kadare, pored plodnog književnog stvaralaštva u poeziji i u prozi, posebno u oblasti romana, gde je postigao najveći domet albanskog književnog stvaralaštva, i, čak, onog evropskog i svetskog, jedan deo svoje stvaralačke energije potrošio je na esejistiku Stvaralac široke radoznalosti i s bogatom maštom, “general albanske proze”, kako ga je nazvala književna kritika, objavio je niz esejističkih dela o problemima i aspektima raznih autora (Autobiografija naroda u stihovima/Autobiografia e popullit në vargje, 1980, Eskil, ovaj veliki gubitnik/Eskili, ky humbës i madh, 1990, Poziv u studio/Ftesë në studio, 1990, Dolazak Miđenija u albansku književnost/Ardhja e Migjenit në letërsinë shqipe, 1991, Legenda o legendama/Legjenda e legjendave, 1995, Dijalog sa Alain Boskuom/ Dialogu me Alain Bosquet-në, 1996, Neizbežni Dante/Dantja i pashmangshëm-2005, Hamlet komplikovani princ/Hamleti princi i vështirë, 2007 i dr.), čime je potvrdio da ne želi da ostane “skroman vojnik” ni u oblasti kritike.\nŠta karakteriše Kadareove eseje? Kao što je prirodno za jednog pisca i utoliko više za jednog pisca kao što je on, u njegovim esejima isprepliću se diskurzivni i imaginativni elementi koji stoje uporedo ili jedan naspram drugog, život i smrt, poetičnost i prozaičnost, sublimno i banalno, koji kod njega nimalo ne zvuče prozaično i banalno, zapažaju se kontrasti i sličnosti među fenomenima, govori se o magli koja proizvodi legende, dok danskog princa Hamleta, koji osvećuje ubistvo svoga oca, upoređuje s albanskim malesorima koji nose breme namirivanja krvi, označeno starom albanskom rečju “đaks”, što potpuno odgovara piscu koga francuska kritika upoređuje sa Šekspirom.\nOd kritičara koji stvaraju u Tirani, uporedo sa onima koje smo pomenuli, deluju, u raznim oblicima, i proučavalac Našo Jorgaći (1931), koji je posle upornog višegodišnjeg rada uspeo da objavi najpotpuniju monografiju pisanu do danas o liku jednog od najvećih figura albanske književnosti i kulture Fan S. Noliju (1882-1965), Život Fan S. Nolija/Jeta e Fan S. Nolit (2005), delo koje bi predstavljalo čast svakoj nacionalnoj književnosti i kulturi. Jorgo Buljo (1939), koji svojim delom Tipologija lirike Naima Frašerija/Tipologjia lirike e Naim Frashërit (1999) unosi jedan novi kvalitet u iščitavanje barda poezije albanskog romantizma Naima Frašerija, zahtevajući čitanje ”koje ne polazi ni iz kakve predrasude i ekskluzivnosti o raznim metodama interpretacije poetske građe, čitanje koje ne prejudicira niti nameće apsolutnost tematske ravni značenja, niti ono formalno, ni teksta ni preteksta, čitanje koje ostaje otvoreno kao jedno od mogućih čitanja lirskog dela Naima Frašerija”. Veoma aktivna se pokazala tokom ovih godina i Fljoreša Dado, koja je svojim tekstovima i delima (uključujući i nekoliko prevedenih i adaptiranih koje je uradila), nemenjenim u prvom redu studentima, ali i drugim zainteresovanim o problemima književnosti, dala je doprinos u oblasti teorijskog studiranja književnosti. Zatim Aurelj Pljasari (1955), koji je svojim nekonvencionalnim esejima (Književnost i zidovi/Letërsia dhe muret-1993, Kuteli među živima i mrtvima/Kuteli mes të gjallëve dhe të vdekurve-1995, Zaljubljeni Fišta/Fishta i dashuruar-1996 i dr), izazvao konzervatorne ukuse i poljuljao tradicionalne koncepte o književnim fenomenima i kulturnim komunikacijama među narodima. Baškim Kučuku (1948), koji je obimnim delom Kadare u svetskim jezicima/ Kadare në gjuhët e botës (2000) oslikao univerzalnu dimenziju Ismailja Kadarea i registrovao, na statistički način, mnogobrojna izdanja njegovih dela u svetu, kao i njegov širok odjek kod kritike i čitalaca raznih zemalja sveta. Padaju u oči i nekoliko mladih analitičara kao Kristać Jorgo, sa svojim kritičkim pristupom problemima periodizacije albanske književnosit i mogućnosti izrade jedne nove njene istorije, Durata Šehri sa analitičkom studijom o Kolićiju (Kolići između šume i mora/Koliqi mes malit dhe detit-2006), Bljerina Suta sa svojim osvrtom o vrstama priča u prozi Kolićija, Kuteljija i Miđenija, i dr. Znanje stranih jezika kao italijanski, francuski, engleski i dr., i praćenje studija na raznim univerzitetskim centrima u svetu, omogućili su ovim kritičarima, posebno mladima, da se obogate novim teorijskim saznanjima i da primenjuju iskustva modernih metoda u proučavanju albanske književnosti.\nOd Arbereša u Italiji, doprinos na polju književne kritike dali su i dalje daju proučavaoci Mateo Mandala, Frančesk Aljtimari, Italo Kostante Fortino i dr, upravnici albanoloških katedri u Italiji i ljudi sa filološkom kulturom i naučnom akribijom koja zadivljuje. Kritička izdanja dela De Rade, Dare Mlađeg, Seremba, Skiroija i dr., rađena su s ljubavlju i velikom posvećenošću sa svoje strane; tu su i rasprave o poetskoj umetnosti predaka i njihovih sledbenika, poznatih savremenih arbreških pesnika Vorea Ujko, Duško Vetmo, Lluka Perrone, Skiro di Madžo i dr.\nŠta se može reći o novim imenima albanske kritike na Kosovu, koja se bavi sa aktuelnom književnom produkcijom, kada je imala pad u poređenju sa prethodnim periodom? Da li ima imena koja se potvrđuju svojim talentom i dela koja su zabeležila rezultate, kao i mlade koji će dalje nositi štafetu književne kritike u tom krilu albanske književnosti?\nDanas, sedam-osam godina posle oslobođenja Kosova, kada je književni i naučni život na Kosovu vraćen u institucije odakle je bio izbačen ranije (primenom tzv. nasilnih mera od strane srpskog režima), a kulturna komunikacija sa Albanijom tako reći se normalizovala, u oblasti kritike (u širem smislu reči) pojavili su se neki mladi i ambiciozni kritičari, koji, s obzirom da su formirani solidnim teorijskim saznanjima i dobrim poznavanjem metode savremene kritike (kao: ruski formalizam, psihoanalitička kritika, strukturalizam, semiologija, poststrukturalizam, naratologia, kritika arhetipova, tematska kritika, teorija recepcije, teorija intertekstualnosti i dr.) imaju realne šanse da unaprede nivo albanske književne kritike, posebno akademsku kritiku. Bez pretenzija da se sastavi neka potpuna “lista”, a još manje savršena, pominjemo tri-četiri najkarakterističnija autora, koji su se već potvrdili.\nBasri Čaprići (1960), poznat više kao pesnik, uradio je modernu studiju o simbolu u današnjoj albanskoj poezji (Simbol i njegovi rivali/Simboli dhe rivalët e tij-2005), posmatrajući u odnosu sa znakom, amblemom, mitom, alegorijom i metaforom, u stvaralaštvu nekih od najistaknutijih autora albanske poezije kao što su Martin Camaj (1925-1992), Dritëro Agoli (1931), Ismailj Kadare (1936), Fatos Arapi (1930), Azem Škreli (1938-1997), Rrahman Dedaj (1939-2005), Ali Podrimja (1942) i dr.\nSali Bitiči (1962), iako deluje van centara gde se stvara književna kritika, u akademskum smislu reči, u svojoj studiji Simbolička funkcija flore i faune u današnjoj albanskoj poeziji/Funksioni simbolik i florës dhe faunës në poezinë e sotme shqipe (2003) proučavao je s istančanim senzibilitetom prisutnost metafore tog tipa u posleratnoj albanskoj poziji i njihovu simboličku funkciju, dok je u svojim kritičkim tekstovima sakupljenim u knjizi U lavirintima književnog teksta /Labirinteve të tekstit letrar (2003) i u drugim rukopisima rasutih po stranicama štampe, igrao nimalo laku ulogu „cepidlake“ za spekulicijama, teorijskim i praktičnim protivrečnostima i propustima kod jednog dela naše književne kritike , koja, pošto je bila dekorisana akademskim i državnim atributima, katkad se ponašala na veoma neodgovoran i nonšalantan način.\nKujtim Šala (1974), najplodniji kritičar nove generacije ne samo na Kosovu, u svojim kritičkim tekstovima prati načelo čitanja književnog teksta kao sistema znakova, što kombinuje sa intertekstualnim pristupom. Pokazao se kao veoma vredan u interpretaciji stvaralaštva autora Ljasguš Poradecija, Biljal Džaferija, Anton Paškua te Mitruš Kutelija (Večni Ljasguš/Lasguši i përjetshëm, 1999, Poezija Biljala Džaferija/Poezia e Bilal Xhaferit, 2001, Voks Antona Paškua/Vox-i i Anton Pashkut, 2002 i Sećanje na tekst/Kujtesa e tekstit, 2003). Dijalog sa delom Mitruša Kutelija nastavlja i u poslednjoj svojoj knjizi (Ne)otkriveni Kuteli/Kuteli i (pa)zbuluar (2006), u kojoj razmatra njegovu poznatu novelu Veliko je jaukanje greha/E madhe është gjëma e mëkatit..., uvek u intertekstualnom kontekstu, posmatrajući u odnosu na biblijski kod, sa Solomonovom Pesmom nad pesmama/Këngën e këngëve (intertekstualna relacija), ali i u odnosu na tekstove i dela drugih autora. U njegovim kritičkim, diskursivnim delima, oslonjenim na učenja Ženeta, Barta i Bahtina o književnosti (na pogledima prve dvojice, čije je polazište bila premisa: nema teksta bez interteksta, dok je Bahtin, pre njih, to nazivao dijalogizacijom), pada u oči inflacija termina koji proizlaze iz pojma “tekst” i jedne vrste shematizma u pristupu književnog teksta, što podseća na poznatu izreku da svaka naučna teorija, koliko god da je nova, prolaskom vremena može da se pretvori u šablon.\nOd najmlađih, koji samo što nisu izašli iz fakultetskih klupi, mnogo obećava mladi Agim Apoloni (1983), koji, sa objavljenim rukopisima u štampi i posebno radom o romanu Jedna ljubav i sedam krivica/Një dashuri dhe shtatë faje Redžepa Ćosje, na odbrani “mastera” na Filološkom fakultetu Univerziteta u Prištini, potvrđuje da je veoma dobro savladao metodologiju naučnog rada i da se dobro i precizno koristi kritičkom terminologijom, što je preduslov svake dobre i kreativne kritike.


Brnabić: Prezadovoljna sam svime što je Vlada uradila, Srbija nikad nije bila jača nego danas | N1 Srbija\n27.02.2020. |18.21 >19.31 |\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da je "prezadovoljna" svime što je Vlada Srbija uradila tokom njenog mandata, ocenjujući da je Srbija "nikad nije bila jača nego što je danas".\nOna je ocenila da po ostvarenim rezultatima, danas jedna godina ne može da se meri sa četiri godine u periodu pre 2013. godine.\n"Žao mi je što nismo više napredovali u smislu članstva Srbije u STO, što nismo više objašnjavali zašto nam je potreban novi zakon o GMO, ne da bi otvorili naše tržište za GMO već da bi zaštitili i tržište i naše gradjane. Nije moglo da se stigne sve, energetska transfomacija zemlje biće zadatak za neku novu vladu ali imamo dobre razloge zašto nešto nismo završili jer smo imali prioritete", kazala je premijerka odgovarajući na pitanja poslanika u Skupštini Srbije.\nDodala je da će se efekti mnogih stvari koje je sprovela Vlada na čijem je čelu, videti tek 2021. ili 2022. godine.\nPremijerka je ocenila da je pre 2013. godine pitanje Kosova i Metohije bilo zatvoreno za sve velike sile i da je bilo realno nezamislivo da će SAD, Nemačka, Velika Britanija i Francuska danas pozivati na kompromis Beograda i Prištine.\n"To je ozbiljan prekid kontinuiteta jedne percepcije. Danas imate jedan ozbiljan Beograd, Vladu Srbije i predsednika Vučića i jednu Prištinu i njihove političke lidere sa kojima ne znaju šta će", kazala je Ana Brnabić.\n"Rast bruto društvenog proizvoda u poslednje dve godine je iznad četiri odsto. Godine 2018. 4,4 odsto, 2019. godine 4,2 odsto. Za ovu godinu je planiran od četiri odsto. Rast u januaru ove godine je 6,5 odsto", rekla je Brnabić za u Skupštini Srbije odgovarajući na pitanje poslanika Pokreta socijalista Bojana Torbice na koje rezultate Vlade je ponosna.\nVulin: Stižu neprihvatljive ponude za Kosovo, ali Vučić nijednu nije prihvatio\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je da već osam godina stižu neprihvatljive ponude za Kosovo, ali predsednik Srbije Aleksandar Vučić nijednu nije prihvatio, i ocenio da predstavnici Prištine beže od pregovora.\n"Svaki put je uspeo da sačuva suverenitet naše zemlje i svaki put je mogao da ode i u Kosovsku Mitrovicu i da ode u Gračanicu i da pogleda Srbe sa Kosova i Metohije u oči i da im kaže šta je dogovorio, šta je uradio da dobije njihovu podršku", rekao je Vulin, odgovarajući na pitanje poslanika Đorđa Vukadinovića u Skupštini Srbije.\nOn je naveo da "već osam godina čuvamo srpski suverenitet na prostoru Kosova i Metohije".\nVulin je istakao kako je prvi put u Prištini prvi put garnitura Albanca koja odbija da sedne za pregovarački sto.\n"Do sada je uvek bilo obrnuto. Do sada su uvek nama zavrtali ruke i govorili - sedite", rekao je Vulin i dodao da su Albanci "raširenih ruku – samo što pre dođite, pregovori, biće dobro".\nPrema njegovim rečima, sada predstavnici Prištine beže od pregovora, znači da gube mnogo u pregovorima.\n"Vučić pregovara tako da Kurti beži od pregovora glavom bez obzira", istakao je Vulin.\nAna Brnabić Vlada Srbije Aleksandar Vulin Kosovo Aleksandar Vučić\nJedan od uspeha Ane & Vučka je 6,3 milijardi evra deficita u spoljnjoj trgovinskoj razmeni.\nNajgora vlada na svetu. Polupismeni doktori, kursisti i lopovi.\nTako je Srpkinjo , majko , domacice! Ova vlada je uskladila svoje rezultate sa skracenicom partije na vlasti. Siromastvo Nepravda Strah


History of Bonnie i Clyde: istine i fikcije\nNjihova imena su odavno postali ime domaćinstva, a njihova priča je postala osnova mnogih umjetničkih djela različitih žanrova. Bonnie i Clyde - večne ljubavi ili samo partneri? Šta povezana ta dva zločina pored rekord? Šta je istorija Bonnie i Clyde - beskonačnog okrutnost ili ta osećanja?\nIz mnogih izvora se zna da je djetinjstvo i mladost Clyde nisu bili najpovoljniji način. Porodice u kojoj je odrastao, nije uspjela - nizak nivo obrazovanja, siromaštvo, u riziku od siromaštva, djeca su prepušteni sami sebi. Međutim, on je imao veliki broj talenata i plemenite strasti, dobro je igrao na nekim muzičkih instrumenata, na primjer. Međutim, nedostatak vjere u vlastite snage i želje da se postigne nešto od strane pravnih metode su igrali trik na njega.\nNaravno, priča o Bonnie i Clyde bi nepotpun bez glavnu žensku ulogu. Ona Bonnie Elizabeth Parker je u potpunosti razvijene ličnosti, dobro studirao i ima atraktivan vanjski podataka. U 16 godina, on je oženjen za ljubav, a možda bi stvari bile drugačije da nije sreo. Postoji nekoliko verzija svojih poznanika, među njima i jedan od najpopularnijih - šansa sastanak u kući zajedničkog prijatelja. Šta god da je, Clyde i Bonnie odmah prožeta uzajamne simpatije, a vrlo brzo ona mu pomaže bijeg iz zatvora. Međutim, provesti neko vrijeme u zatvoru, Clyde i dalje je potrebno, ali dovoljno brzo, on pronalazi slobodu, i od tog trenutka oni postaju nerazdvojni.\nBonnie and Clyde: istinita priča o kriminalu i ljubavi?\nNakon ponovnog ujedinjenja Bonnie i Clyde nastavlja da živi kriminalnim metodama. Ali ne zaboravite da krivični par ne samo nastojao da zanimljiv i idle života, ali i voleo da obuče savršeno i svijetle, a sav taj novac u produkciji sitnih krađa, kategorički nije dovoljno. Kaže se da je prvi zajednički ubistvo bilo spontano - nesretna radnju zaposlenih jednostavno nije želio dati prihoda spojleri, za koji je platio svojim životom. Kasnije su se bavili policajca tijekom provjere identiteta, a onda izgubiti čin je zaista bilo ništa - ako uhvaćen oboje čeka kaznu doživotnog zatvora. Od tog trenutka, Bonnie i Clyde priča pretvara u pravi gangster triler. Nešto kasnije, Bonnie naučio da puca, i nove ljude da se pridruže bande.\nKrio od policije i nastave sa svojim zločinima toliko dugo da bi se verovatno zbog problema sa sistemom praćenje i uhvatiti kriminalce. History of Bonnie and Clyde završio maj 1934. godine policija je uspela da organizuje zasjedu, kriminalci su poginuli na licu mjesta. Bonnie je 24, Clyde 25 godina. Takav razvoj može se smatrati prirodnim, onda, da je budućnost normalnih par imao je - očigledno. A ipak, bez obzira na sve negativne odlike ovih krvoločni ubica koji je doveo žalost veliki broj porodica, divljenje je njihova odanost jedni druge.\nOstrovskyove predstave: spisak i heroji\nŠta kaže proizvod "Yawning Heights" Aleksandar Zinovjev?\nVF Odoyevski, "Poor Gnedko": sažetak. "Poor Gnedko": protagonista\nVoronjež stadion "Galeb" - mjesto aktivan odmor za građane grada\nKako dobiti bugarsko državljanstvo državljanin Rusije?\nČlana 186. Krivičnog zakona Ruske Federacije sa komentarima\nOno što određuje potrošnju kalorija za različite vrste aktivnosti\nTorta jetru od Alla Kovalčuk: recepata i kuhanje suptilnost\nFood "Orage" za pse - pravilnu ishranu svaki dan\nKako čistiti lice kod kuće, da se maksimalni rezultati


Prekršajni nalog zbog sječe 21 stabla u Poljokanovom parku | Banjaluka.net\nPrekršajni nalog zbog sječe 21 stabla u Poljokanovom parku\nVlasniku S.B. “Portugal” Srđanu Karanoviću biće izdat prekršajni nalog zbog sječe 21 stabla u Poljokanovom parku. Iz Odjeljenja za komunalno javne poslove je saopšteno da je Karanović stabla posjekao bez njihovog odobrenja.\nOdgovor iz komunalne policije:\n“Na osnovu poziva građana dana 12.01.2018. godine u 15:50 časova izvršen je komunalno inspekcijski nadzor u ulici Uroša Nejakog-ugao sa Bolanog Dojčina, u neposrednoj blizini Javne ustanove „Centar Zaštiti me“ i konstatovano slijedeće:\n– Da je vlasnik S.B. „Portugal“ Srđan Karanović izvršio sječu 21 (dvadeset jednog) stabla zimzelenog drveća bez odobrenja Odjeljenja za komunalne poslove Grada Banja Luka. Navedena stabla su se nalazili na parceli označenoj K.Č. 2102/5 u vlasnik JU „Centar Zaštiti me“\n– Sa imenovanim je sačinjen zapisnik br. 010642 o činjeničnom stanju,\n– Nakon što komisija za procjenu štete izvrši procjenu štete pričinjenu sječom navedenog zelenila od strane Srđana Karanovića, Odjeljenje komunalne policije će u skaldu sa Odlukom o komunalnom redu izdati prekršajni nalog”.\nIz Uprave grada Banjaluka čekamo informaciju, koja firma je posjekla drveće i da li je kao pravno lice morala prije sječe da traži uvid u dokumentaciju, odnosno odobrenje za sječu stabala.


Banjalučani igraju još jedan derbi Premijer lige: Pobjeda za siguran nastup u Evropi - Glas Srpske\nSiniša Kotaraš 11.05.2021 08:02\nBANjALUKA - Pobjeda nad Zrinjskim teoretski nas promoviše kao putnika u Evropu i zato ćemo dati sve od sebe da do nje i dođemo, rekao je golman Banjalučana Nikola Lakić uoči derbija sa mostarskim”plemićima”.\nFudbaleri Borca nalaze se na prvom mjestu tabele četiri kola prije kraja Premijer lige i sami odlučuju o tome hoće li se nakon deset godina ponovo okititi titulom šampiona BiH. Pobjeda im donosi siguran izlazak u Evropu, ali nema sumnje da će “crveno-plavi” uraditi sve što je u njihovoj moći da u grad na Vrbasu donesu novi pehar. U Borcu su svjesni da će Zrinjski doći sa namjerom da ostvari pozitivan rezultat i koliko-toliko nadoknadi bodove izgubljene u prethodna tri kola.\n- Nema mnogo tajni, jer se međusobno odlično poznajemo, a mi sa ova tri boda matematički obezbjeđujemo Evropu i ne treba nam veći motiv od toga. Moramo biti krajnje oprezni i strpljivi, jer Zrinjski ima zaista sjajan tim u kojem najveću opasnost predstavlja Nemanja Bilbija - poručio je Lakić, koji će zauzeti mjesto među stativama, jer se standardni golman Bojan Pavlović polako oporavlja od povrede.\nStručni štab Banjalučana neće moći da računa na Aleksandra Subića, koji ima tri žuta kartona, a izostaće i ljubimac navijača Almedin Ziljkić, pred kojim je desetodnevna pauza zbog rupture mišića.\n- Ovaj derbi mnogo znači i nama i njima, ali mi se čini da Mostarci imaju mnogo veći pritisak nego mi, najviše zbog toga što su posljednjim lošim rezultatima doveli pod znak pitanja svoj gotovo siguran izlazak u Evropu. I nama je ova utakmica veoma značajna, ali nismo toliko opterećeni. Igrači su se mnogo čega odrekli i zaslužili su poziciju na kojoj se nalaze. Rekao sam im da u finišu prvenstva uživaju. Ovo su utakmice koje sam najviše volio kao aktivan igrač i u njima uopšte ne moraš da dodatno motivišeš ekipu - rekao je trener Borca Marko Maksimović.\nKada su u pitanju međusobni okršaji na Gradskom stadionu, domaćin je mnogo uspješniji sa 11 pobjeda uz po dva remija i poraza. Posljednji put “plemići” su se radovali februara 2009. godine, kada je bilo 2:1.\n- Mi znamo najbolje kako je rušiti tradiciju, jer smo ih ove godine dosta porušili. Kada Zrinjski već nije pobijedio više od godinu, neka sačeka još malo - kategoričan je Maksimović.\n1. Borac 29 18 3 8 53:29 57\n2. Sarajevo 29 16 9 4 47:24 57\n3. Velež 29 14 11 4 44:27 53\n4. Zrinjski 29 15 5 9 40:24 50\n5. Š. Brijeg 29 15 6 8 43:29 51\n6. Tuzla siti 29 14 6 9 35:29 48\n7. Željezničar 29 11 7 11 42:35 40\n8. Sloboda 29 10 4 15 30:38 34\n9. Mladost 29 8 4 17 26:55 28\n10. Olimpik 29 7 3 19 22:51 24\n11. Krupa 29 5 7 17 21:40 22\n12. Radnik 29 4 10 15 25:45 22


Xiaomi Redmi Note 5A Recenzija - Princ budžet-linije pametnih telefona | Bajtbox\nOznake: RecenzijaredmiXiaomiXiaomi Redmi Note 5A\nHuawei P20 Lite sa "zubićem" na prvim slikama uživo!\nProcurile moguća cijena i specifikacije novog LG V30s modela!\nPrije svega hvala na lijepim riječima 🙂 . Naziv teme je ONLY OREO , autor je mislim neki AnkyWalker. Slažem se da je odlična 🙂 . Budemo vidjeli kada je Ivan raspoložen za MIUI trikove pa vjerovatno odradimo i to.


HITNO! POSAO Radnik Novi Beograd - 319 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\nZa potrebe našeg klijenta tražimo kandidate do 30 godina za poziciju Pomoćnih poslova u proizvodnji, u fabrici u Šimanovcima (organizovan prevoz). Ključni zadaci i odgovornosti: -Rad na linijama za proizvodnju sistema i motora brisaca (sklapanje komponenti, operacije na...\nZahtevi: Orjentisanost ka kupcima Visoka posvećenost radu Timski rad, kolegijalnost i fleksibilnost Upornost, pedantnost i preciznost u radu Uslovi rada: Rad sa kupcima Slaganje i dopuna robe Održavanje skladišnog prostora Nudimo: Fiksno radno ...