Notorious: Razer Arctosa\nVrlo zanimljiva tastatura kompanije Razer koja pored minimalističkog dizajn nudi neke vrlo praktične stvari. Smanjena latencija i povećana brzina odziva će odgovarati igračima baš kao i zaštita WASD tastera od zaglavljivanja kada se više njih istovremeno pritisne. Mogućnost da se svi tasteri programiraju i to sa makro kombinacijama i to u 10 profila se može pokazati veoma korisnim.\nRazer je dobro poznata kompanija koja proizvodi periferije isključivo namenjene igračima. Od nedavno se i kod nas mogu kupiti neki od zanimljivih proizvoda ovog proizvođača, a mi smo videli već par modela miševa koji su stvarno izuzetnih performansi. Posle miševa koji su dobili imena po vrstama zmija, vreme je za gejming tastature koje su nazvane po vrstama paukova. Prvi model koji smo testirali je Arctosa, vrlo jednostavan i krajnje konfigurabilan, u Black Edition izdanju koji će se sigurno dopasti svima koji vole crnu boju. Ova tastatura nema nešto mnogo atraktivnih detalja, ali će mogućnostima zaseniti mnoge vizuelno atraktivnije modele.\nVrlo kvalitetna izrada, minimalistički dizajn\nDodatni multimedijalni tasteri\nMinimalna latencija, maksimalno brz odziv\nMogućnost programiranja svih tastera, makro kombinacije, 10 profila\nGlossy plastika sa gornje strane skuplja otiske prstiju\nTasteri: Hyperesponse, Ultrapolling/1ms odziva\nDodatno: Svi tasteri su programibilni (podešavana makroa), 10 profila\nDimenzije: 470x222x20 mm (sa naslonom za šake)\nTastatura je na prvi pogled vrlo sličnih dimenzija kao i regularne tastature, sa dodatkom naslona za šake koji je pomalo oštrih linija, sa velikim Razer logom na sredini. Ovaj naslon se može skinuti, a nama se definitino više dopada kada je namešten, stim što je mogao biti napravljen i od nekog drugog materijala, a ne obične mat plastike. Cela tastatura je crne boje, i izgleda prilično atraktivno ali i minimalističkog dizajna istovremeno. Ono što nam se ne dopada je to da je gornja maska od glossy plastike, što znači da će tastatura sigurno uvek biti puna otisaka prstiju. Iako glossy plastika dodaje na atraktivnosti, mislimo da se ipak ne isplati zbog toga što će non stop morati da se briše ukoliko želite da bude čista. Jedino što se na prvi pogled uočava su nešto drugačije oznake dioda za Caps, Scroll i Num lock tastere, kao i multimedijalni Touch tasteri koji na žalost nemaju pozadinsko osvetljenje (Volume Up, Down, Mute, Play/Pause, Stop, Back i Skip).\nRazer Arctosa tasteri\nTasteri su standardnog rasporeda, relativno plitkog hoda i dosta tihi, bez nekih posebnih detalja, ali smo primetili da je gornja površina tastera od mat plastike koja se odlično lepi za prste, i daje vrlo prijatan osećaj pri kucanju. Za povezivanje sa računarom se koristi USB interfejs, a treba znati da tastatura ima Ultrapooling 1000Hz odnosno odziv od 1ms što znači da će vreme reakcije biti svedeno na apsolutni minimum. Razer je ovo nazvao Hyperesponce što znači da je latencija manja a brzina reakcije veća u odnosu na klasične tastature. Igrači sigurno znaju da kada na klasičnoj tastaturi pritisnu istovremeno više tastera može doći do blokade, što je Razer rešio anti-ghosting zaštitom WASD tastera, pa to nikako neće biti problem. Ono što je karakteristično za ovu tastaturu je da programom koji dolazi uz nju možete programirati sve tastere, i to u 10 različitih profila (zasebno za igre koje igrate), a to uključuje i makro kombinacije. Dodatno, postoji i poseban Gaming mode kada se Windows key, inače odgovoran za izlazak iz igre i prelazak na desktop, deaktivira.\nRazer Arctosa tastatura je istovremeno veoma jednostavna (bar gledano spolja) ali i prilagođena hard kor igračima koji zahtevaju da mnogo toga bude prilagođeno njihovim potrebama. Razer je pažljivo notirao ove potrebe i implementirao ih u ovu vrlo kvalitetnu tastaturu koja bez dileme zaslužuje da se nađe na stolu pasioniranih igrača.\nRazer Arctosa keyboard is simple and adapted to hard-core gamers who demand many things to be adjusted to suit them. Razer addressed all those needs and implemented them into this high quality keyboard. Overall, this keyboard deserves to be used by passionate gamers.\nPreporučena cena (uključujući 8% PDV, februar 2009.): 65€\nPosted by Notorious at 19:01


Pitanje postavio(la): slavoljub milovanovic/beograd/, 09.10.2014. 21:55\nkoja je sudbina HTP Lepterija,dali se zatvaraju hoteli Zdravljak i Turist.koji su jedini koji rade.Dali ce da dozvolite da se zatvore.\npreduzeće je trenutno u blokadi po osnovu izvršnih sudskih presuda za neisplaćenu razliku u zaradama zaposlenih. Perspektiva preduzeća u takvim okolnostima nije sjajna. Opština pokušava da posreduje između poslovodstva, zaposlenih i države kako bi problem bio rešen, jer drugih ovlašćenja nemamo.\nPitanje postavio(la): Sreten Korunovski, 23.09.2014. 18:32\nPoštovani, Interesuje me da li se u Vašem gradu naplaćuje parkiranje istog dana kad se vrši obeležavanje parking mesta na novom asfaltu? Tj. četiri sata posle obeležavanja parking mesta na novom asfaltu, a da pritom ne obaveste vlasnike vozila? U pitanju je ulica Nikole Pašića. I da li možete da mi kažete kog datuma, ove godine, je vršeno obeležavanje parking mesta u ulici Nikole Pašića na novoasfaltiranoj ulici. Zahvaljujem Vam unapred na odgovoru, Srdačan pozdrav,\nna početku želim da Vam dam nekoliko objašnjenja formalne prirode:\n- "Metroparking istok" d.o.o. nije naša firma (verovatno ste pod pojmom "naša" podrazumevali opštinsko javno preduzeće). "Metroparking istok" d.o.o. je privatno preduzeće kome su poslovi organizacije i naplate parkiranja u Sokobanji povereni putem javnog konkursa. Samim tim:\n- lokal "Metroparking istok" d.o.o. nije "naš" lokal\n- radnici "Metroparking istok" d.o.o. nisu "naši" radnici\n- "Mi" Vas nismo tužili\nNa Vaša konkretna pitanja pokušaću da dam "neki normalan odgovor":\n- na neobeleženom asfaltu ne plaća se parking mesto\n- nadam se da smo se razumeli oko toga da radnici nisu "naši", pa ne mogu da Vam kažem da li su Vam dali prave informacije\n- obeležavanje parking mesta vršilo je preduzeće "Strabag" PZP Zaječar u okviru rekonstrukcije kolovoza u ulici Nikole Pašića. Ne mogu da Vam dam potpuno precizno podatak o datumu izvođenja radova, ali za potrebe ove prepiske smatrajte da je to početak jula meseca ove godine (radovi na horizontalnoj i vertikalnoj saobraćajnoj signalizaciji trajali su nekoliko dana, a završeni su 05. jula ove godine)\n- ponovo se nadam da smo se razumeli da "mi" ne pišemo doplatne karte. Ukoliko su zaista radnici "Metroparking istok" d.o.o. izdavali doplatne karte istog dana kada smo "mi" vršili obeležavanje parking mesta (a nemam razloga da Vam ne verujem), radi se o nedopustivom potezu suprotnom pravilima korektnog poslovnog ponašanja i opština Sokobanja učiniće sa svoje strane sve da se ovakvi nemili događaji ne ponavljaju.\nPitanje postavio(la): voja, 22.09.2014. 17:57\nJel volite vise janjetinu ili prasetinu?\nPitanje postavio(la): Stanojevic Aleksandar, 19.09.2014. 15:43\nPostovani gospodine predsednice, Da li bi ste bili ljubazni da mi odgovorite sta bi sve bilo potrebno za izgradnju i postavljanje splava za stanovanje (odmor) na vodi (samom jezeru) i da li je dozvoljena upotreba camaca sa benziskim motorima? Unapred zahvalan, sa postovanjem Stanojevic Aleksandar\npostavljanje splavova na jezeru nije dozvoljeno, kao ni upotreba motornih čamaca.\nPitanje postavio(la): milica krstic, 06.09.2014. 13:45\nkoliko kosta da se izvadi licna karta u sokobanji mi sve da izvadim izvod iz maticne knjige rodjenih i drzeljanstvo\nizvod iz matične knjige rođenih taksira se iznosom od 400,00 dinara, a uverenje o državljanstvu iznosom od 700,00 dinara. Za pojedine potrebe i pojedine namene takse se ne naplaćuju. Ne mogu da Vam kažem kojim iznosom se taksira izdavanje lične karte, jer se isto naplaćuje u policijskoj stanici u Sokobanji.\nPitanje postavio(la): stanojevic goran, 22.08.2014. 23:18\ngospodine pretsednice kako mogu da dodjem do posla u vasem gradu inace bavim se ugradnjom keramickih plocica i vodoinstalaterskih radova imam i firmu inace ovim poslom se bavim vec 27 god pozdrav iz jagodinu i unapred hvala na pomoc\nmožda nisam najbolje razumeo Vaše pitanje, ali ako ste želeli da dobijete posao kao i svi ostali koji se bave poslovima sličnim onima kojima se Vi bavite, odgovor je sledeći: pošaljite podatke o firmi i reference na adrese Opštinske uprave opštine Sokobanja i Direkcije za urbanizam i izgradnju Sokobanja, i bićete pozvani na učešće na tenderima za poslove kojima se Vaša firma bavi.\nPitanje postavio(la): Павле И. Премовић, 17.08.2014. 15:56\nПоштовани г-дине Председниче: Ја сам Павле И. Премовић познати нишки научник и универзитетски професор који се деценијама успешно бави геохемијском науком. У току задњих две деценије често мој годишњи одмор проводим у Соко Бањи коју онако лично веома волим. Наиме, моја супруга и њена сестра поседују једну малу али лепу викендицу у Јабукару. Пишем Вам о мојој намери да мало научно преиспитам Врмџанско језеро. Колико је мени познато званична српска наука тврди да је то језерце ледничко по пореклу а, по мом мишљењу, постоји и друга, много научно и туристички атрактивнија, могућност. Да сам у праву веома, веома су мале шансе (рецимо, 1 према милион) али ако сам... Онда би то било од велике користи не само за Соко Бању већ и шире а научном значају и да не говорим. Нажалост, не успевам да се домогнем тог језерцета већ преко две године. Разлоге због чега не успевам да Вам не кажем и не питајте ме за њих. Треба ми само неколико сати у току једне посете да га само прелиминарно истражим да бих, ако се покаже перспективно, наставио касније са детаљнијим радом. Ово прелиминарно испитивање се мора обавити у току (касне) јесени кад је околина језерцета без бујне зелене вегетације. У нади да ми можете помоћи искрено Ваш, Павле И. Премовић\niz Vašeg pitanja nisam mogao da zaključim kakva Vam je vrsta pomoći potrebna. Ukoliko želite da dostavite detaljnije informacije, možete to da učinite preko e-mail adrese: predsednik@opstinasokobanja.com\nPitanje postavio(la): dragan momcilovic, 02.08.2014. 09:51\nkada ce da popravite ulici ljube didica pored klanice\nukoliko mislite na oštećenje nastalo nakon letošnjih pljuskova i dejstva bujičnih voda, u toku je tender za izbor izvođača za otklanjanje posledica. U zavisnosti od vremenskih prilika, radovi će biti izvedeni u jesen ove ili proleće naredne godine.\nPitanje postavio(la): Dragana, 30.07.2014. 22:11\nPoštvani, interesuje me da li je odlukom Skupštine opštine Sokobanja dozvoljeno držanje i uzgoj stoke na teritoriji naše opštine. Lokcija 150m od Aqva Parka pored samog puta kojim pristižu svi turisti?Takodje koja je inspekcija nadlena za kontrolu uzgoja stoke?\nodlukom Skupštine opštine Sokobanja zabranjen je uzgoj stoke u zoni naseljenog mesta Sokobanja. Za kontrolu poštovanja ove odluke nadležna je komunalna inspekcija Opštinske uprave opštine Sokobanja.\nPitanje postavio(la): tanja ivanovic, 08.07.2014. 13:02\nmnogo nas interesuje kada ce biti napravljeni mostici na lepteriji to izletiste uopste nije u funkciji bez mostova to je stav vecine mestana koji vole lepteriju a i dobrog dela gostiju.pozz\nopština Sokobanja više ne upravlja predelom Lepterije, jer je isti proglašen predelom izuzetnih prirodnih odlika i po tom osnovu njime upravljaju "Srbijašume", što znači da bi trebalo i da poprave oštećene mostove i postave nove na mestima na kojima ih je voda odnela. Kako oni nemaju novca, ljudi ili interesovanja da to učine, učiniće opština u 2015. godini.


(ANALIZA) PLBiH: Tri boda za ponijeti\n(ANALIZA) PLBiH: Novi Borac\nIndirekt: Kako je Ten Hag transformisao Ajaks\n4/06/22 23:17 0\nAnaliza utakmice Bosne i Hercegovine i Finske\n7/04/22 18:44 0\nAnalize igre Nermin Hodžića u Rudaru iz Prijedora\n10/03/22 15:24 0\nRudar je nakon ovog poraza ostao bez trenera.\n26/02/22 21:42 0\nMeridianSportBH Vam donosi analizu utakmice Široki Brijeg-Borac.\n2/02/22 14:00 0\nPropast jednog talenta i greška generacije.\n20/12/21 20:34 0\nUtakmica u Los Anđelesu stavljanje u izlog ili preporuka selektoru?\n13/12/21 18:04 0\nAjaks pod komandom Erika ten Haga može da se svrsta među najbolje ekipe Evrope i svijeta.\nIndirekt: Dva vijeka mržnje i rivalstva pretočeno u 90 minuta fudbala\n23/10/21 13:09 0\nJedan od najvećih evropskih derbija istoriju vuče od 18. vijeka, prije nego su klubovi i osnovani.\nBosna i Hercegovina u Nur Sultanu: Razbijanje crnih oblaka ili srednjoškolska ekskurzija?\n8/10/21 11:06 0\nBosna i Hercegovina u subotu igra protiv Kazahstana.\n2/08/21 16:14 1\nZajedno sa Markom Maksimovićem napustio klubu Velikana iz Platonove, uprkos ponudi da ostane.\nBH sport 4/06/22 23:17\nMiljanović: “Došlo je do pada, a u drugom poluvremenu smo se vratili nazad u utakmicu” (VIDEO)\nMurinjo o prelasku Ronalda u Mančester junajted\nKovačević: “Odigrali smo fenomenalno, pružili maksimum i zasluženo pobijedili”


Pametarnica naroda našeg : kratki prilozi za istoriju Srba : Radovan Rabrenović\nkratki prilozi za istoriju Srba\nOdmah da naglasim – nisam istoričar. Uređujem, objavljujem i prodajem knjige. Sabiram ljude koji dobro misle i mislim da znaju, i vole, mnogo vole to što rade. I svoju zemlju, narod i crkvu, vrlo nepopularno danas. Dajem sebi za pravo da, makar u ovoj biblioteci, ukazujemo i sumnjamo. Dajem vama za pravo da se ne slažete sa nama, i mojim dragim prijateljima, autorima, da napišu i glasno kažu šta misle. Nije nam to baš dozvoljeno, niti je ikad bilo, iako svuda trube o slobodi govora. Zazo što ne podnosimo jednoumlje tu smo da vam predstavimo pgled iz drugog ugla. Ne pripadamo nijednoj interesnoj grupi, političkoj partiji ni pokretu. iza nas ne\nstoji niko, a mi stojimo iza onoga što kažemo, napišemo uradimo. Sami štampamo svoje knjige i plaćamo svoje račune. Ovo su nam prava imena i prezimena, oni među nama koji imaju diplome i titule imaju prave. I žele vam svako dobro na ovom putu…\n2016; Broširani povez; ćirilica; 25 cm; 396 str.; 978-86-6431-034-5;\nRadovan Rabrenović (autor)\nIzdavač: Bernar; 2016; Broširani povez; ćirilica; 25 cm; 396 str.; 978-86-6431-034-5;


Vučić: Gasovod žila kucavica za privredu i više investitora; Očekujemo rast oko 7,5 odsto u prvih šest meseci(VIDEO)\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 30.Jul.2021, 06:19\nVučić je posle obilaska radova rekao da je Srbija ranije u veoma kratkom roku izgradila gasovod >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << u dužini od 402 kilometra, ali da sada postoji minimalno kašnjenje na toj stanici od mesec ili dva, ako imamo u vidu koronu i sve druge probleme sa kojima smo se suočavali.\n"Gasovod je žila kucavica i suština. Da vidimo i nove elektrane koje ćemo graditi, da li će biti gasne ili vetroelektrane ili neke druge, hidroelektrane ili termoelektrane", naveo je Vučić.\nU Srbiji 80.000 gradilišta\nObilasku radova prisustvovali su i generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović, direktor Gastransa Igor Jolkin i ambasador Rusije Aleksandar Bocan Harčenko.\nVučić je pitao Bajatovića za gasifikaciju Valjeva, koji je rekao da se radi na izradi plana, projektovanju i da počinje eksproprijacija zemljišta. Kada je reč o gasifikaciji na potezu od Leskovca do Vranja, Bajatović je rekao da su pripreme u toku i da bi trebalo od oktobra da počnu da rade taj deo. Predsednik je zatražio od Bajatovića da se razvede gas i za Surčin, Belu Crkvu i Kovačicu.\nVelika je borba za novac, Srbija da osigura svoje resurse\nU svetu vlada velika borba za novac, jer bogati žele da ostanu bogati, ali ne mogu više da doprinose i proizvode kao ranije i da je zato za Srbiju važno da obezbedi energetsku bezbednost kao i da osigura sopstvene resurse, izjavio je Vučić.\nOn je u Velikoj Plani na pitanje da li kompresorska stanica koja se gradi znači da ćemo imati kvalitetniji gas i povoljniju cenu gasa, rekao da ne može reći da će cena biti povoljnija.\n"Čekajte za godinu dana kada nam uvedu takse i na metan, pa nam zabrane da jedemo kravlje meso, jer su preživari. Nagledaćemo se cirkusa svakojakog, jer je velika borba za novac. Bogati žele da ostanu bogati, ali ne mogu da doprinesu i proizvode kao ranije. Pre 20 godina Evropa je imala 20 odsto udela u svetskoj proizvodnji, a sada je to 10 odsto i biće za par godina na sedam procenata. To su ogromne promene, a svi se prave da se ništa ne menja“, rekao je on.\n"Osim što Srbijagas mora da radi tačnije i preciznije, a generalni direktor veću brigu da vodi o ljudima. Ljudi čekaju na gas i u Valjevu, Vranju, Kovačici, Surčinu, to su stvari gde kasnimo“, upozorio je Vučić.\n"Verujem da će se generacije koje dolaze ponositi onim što smo uradili za kratko vreme“, zaključio je Vučić.\nOčekujemo rast oko 7,5 odsto u prvih šest meseci\n"Imaćemo od 7,4 do 7,6 odsto. Imaćemo posle podne procenu, ja ću da se slikam za instagram story, reći ću kolika je stopa rasta, da bi ljudi znali da li smo uspeli", rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara u Velikoj Plani.\nRealizacija projekta trajala je od 2019. do 2021. godine, a prema planovima gasovodom će prolaziti do 12,4 milijardi kubika gasa godišnje za potrebe Srbije i zemalja EU. Investitor projekta je Gastrans, zajedničko preduzeća Gasproma i Srbijagasa. Kompresorsku stanicu "Velika Plana" gradi firma IDC.\nHarčenko: Gasovod evropski projekat, doprineće energetskoj bezbednosti\nVelika Plana -- Predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je obišao radove na izgradnji kompresorske stanice Velika Plana..."Zadovoljan sam. Godinama smo čekali da radimo ovako važne infrastrkturne projekte, a gasovod je svakako jedna od najvažnijih. Ovo je velika stvar za Srbiju", rekao je Vučić...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je tokom posete gradilištu kompresorske stanice Velika Plana u okviru izgradnje gasovoda da je taj projekat "velika stvar za Srbiju", ali je naglasio kako ne može reći da li će cena gasa biti manja.


U Operi i teatru Madlenianum posle dve dramske premijere u ovoj sezoni (DA KRENEMO ISPOČETKA i GOSPOĐICA JULIJA) počelo se sa pripremama novog dramskog projekta – komedije FELIKS I DORIS koji bi trebalo da se prvi put izvede na Maloj sceni 9. decembra 2021. Pravi pozorišni biser, romantičnu...\nNastavljajući predstavljanje vrhunskih umetnika na našoj Velikoj sceni 8. novembra od 20.00 časova, u okviru 53. BEMUS-a, u suorganizaciji CEBEF-a, imaćemo priliku da ugostimo svetski poznatu violončelistkinju Kseniju Janković i violinistkinju Kandidu Tompson iz Velike Britanije. Na ovom koncertu...\nFotografije: Zoran Škrbić\nNovo radno vreme blagajne\nOd ponedeljka, 18. oktobra, blagajna u zgradi pozorišta u Glavnoj 32, u Zemunu ima novo radno vreme: Ponedeljak - petak:kada IMA predstava: 9 –14 i 18–20 časovakada NEMA predstava: 9-16 časova Subota: neradni dan Subota i nedelja kada IMA predstava: 18-20 časova Telefon: 011/ 316 27 97E-mail: ...\nPredstava TVOJA RUKA U MOJOJ, čije je izvođenje predviđeno za utorak, 19. oktobra je otkazana! Ulaznice možete vratiti do 26. oktobra na blagajnama Madlenianuma. Hvala na razumevanju.\nTeatar Dortmund / Lusija Lakara i Metju Golding - 17. mart 2022. u 20h\nFordlandija igrači: Lucía Lacarra and Matthew Golding koncepcija, režija, film: Matthew Golding koreografija: Anna Hop, Yuri Possokhov, Juanjo Arqués, Christopher Wheeldon ... Tišina koreografija: Anna Hop... Blizu koreografija: Anna Hop... Mećava koreografija: Yuri Possokhov... ...\nPeeping Tom, Belgija - 19. i 20. mart 2022. u 20h\nDete koncept, režija: Gabriela Carrizo, Franck Chartier... Više o predstavi >>>\nEmanuel Gat Dance, Francuska - 29. mart 2022. u 20h\nVozljubavi2020 koreografija, svetlo: Emanuel Gat... Više o predstavi >>>\nBatševa ansambl, Izrael - 1. i 2. april 2022. u 20h\nTri koreograf: Ohad Naharin... Više o predstavi >>>


Ana Nikolić i Rasta zbog ćerkice Tare odlučili da uzgajaju organsku hranu || Hello Magazin!\nAna Nikolić i Rasta zbog ćerkice Tare odlučili da uzgajaju organsku hranu\nPoznati estradni par odlučio se na korak koji smatraju potpuno ispravnim, a nema sumnje da će ova njihova odluka pokrenuti veliki broj komentara.\nKada je ishrana njihove ćerkice Tare u pitanju, pevačica Ana Nikolić i reper Stefan Đurić Rasta doneli su odluku da ista bude bazirana na isključivo zdravim namirnicama organskog porekla kojih često nema u Beogradu, zbog čega razmišljaju o kupovini manjeg placa i unajmljivanju farmera koji će uzgajati tu vrstu hrane za čitavu porodicu.\n- Pre rođenja ćerke Ana je mnogo čitala o organskoj hrani i njenoj primeni kod beba. U razgovoru sa Rastom donela je odluku da krene sa primenom ovog režima ishrane, što je u prvom trenutku izazvalo zaprepašćenje kod porodice. Kako su dani odmicali, ćerka je sve bolje prihvatala ovaj režim ishrane, a pevačica se pretvorila u pravu domaćicu koja je sve pravila po receptima koje je dobila od nutricionista. Tako je one standardne kašice za decu zamenila organskim, jer je isključivo time želela da hrani dete. Pošto veliki broj organskog voća i povrća nije mogla da nađe u Beogradu, Ana je svojim autom obilazila sela po Srbiji gde je kupovala sve ono što joj je potrebno za pripremu jela - objašnjava za Blic jedan od članova familije Nikolić.\nPošto planira da organska hrana bude osnovna Tarina ishrana u narednim godinama, a i sama želi da se hrani zdravo, Ana je već počela da traži lokaciju za plac ili manju farmu gde će plaćati ljude koji će uzgajati ovu vrstu hrane.\n- Dok Rasta nastupa, Ana obilazi sela u Srbiji gde od uzgajivača kupuje sve, a pošto se umorila, obezbediće nekoliko hektara placa na kojem će uzgajati organsku hranu, a onda će imati obavezu samo da odlazi i preuzima sirove proizvode. Ima nameru da unajmi nekoliko ljudi koji će voditi čitav plac i uzgajati organske proizvode na njemu. To radi zato što želi da se Tara hrani najboljim proizvodima iz prirode, a kako u Srbiji još nije u potpunosti zastupljena ova grana ishrane, Ana smatra da je najbolje da se sama pobrine za sve - objašnjava izvor za pomenuti list.\nInače, Ana i Rasta nisu prve javne ličnosti koje su počele s uzgajanjem organskih namirnica, to su pre njih uradili Sloboda i Vojin Ćetković, koji su u selu Čortanovci zasadili nekoliko ari voća i povrća.


Koncert benda "Pixies" odložen za narednu godinu\nKoncert benda „Pixies“ u Srbiji odložen za narednu godinu\nKultura Autor:Marija Jakovljević25. maj. 202013:25 > 17:00\nThe Pixies, Foto: EPA-EFE/ETIENNE LAURENT\nKoncert američkog benda "Pixies" (Piksiz), zakazan za 1. septembar na beogradskom stadionu “Tašmajdan”, odložen je za 31. avgust naredne godine, saopštila je danas koncertna agencija "Long plej" (Long play).\nBend je zbog globalne situacije sa pandemijom Kovid-19 bio prisiljen da pomeri čitavu turneju za narednu godinu, te tako i najavljeni nastup u Beogradu.\nVeć kupljene ulaznice, kako je navedeno u saopštenju „Long pleja“, važe za novi datum i nije potrebno menjati ih.\nUlaznica za koncert „Pixies“ 31. avgusta 2021. godine u prodaji su po cenama od 2.800 dinara za tribine i parter i 3.500 dinara za fan pit.\nOni koji žele da vrate ulaznice to mogu učiniti od 1. jula slanjem mejla na [email protected], ukoliko su karte kupili onlajn, ili lično na blagajni Štark arene ako su ulaznice kupili na prodajnim mestima „Tiket vižn“-a (Ticket Vision).\nFotografiju ulaznica kupljenih van Beograda treba poslati mejlom na [email protected]\nAlternativni bend iz Bostona „Pixies“ svetsku pažnju privukao je strukturno i dinamički neuobičajenim, ali uzbudljivim pesmama poput “Caribou”, “Gigantic”, “Where Is My Mind”, “Debaser”, “Here Comes Your Man” i “Monkey Gone To Heaven”, zabeleženim na nizu danas kultnih gitarskih albuma: “Come On Pilgrim” (1987), “Surfer Rosa” (1988), “Doolittle” (1989), “Bossanova” (1990) i “Trompe le Monde” (1991), podseća „Long plej“.\nNakon raspada benda 1993. godine, pevač i gitarista Blek Frensis (Black Frances), gitarista Džoi Santijago (Joey Santiago), basistkinja Kim Dil (Deal) i bubnjar Dejvid (David) Lovering ponovo se okupljaju 2004. godine, a diskografski rad obnavljaju, doduše sada bez Dil, albumom „Indy Cindy“ (2014).\nSa basistkinjom Paz Lenčantin (Lenchantin) objavili su „Head Carrier“ (2016) i „Beneath the Eyrie“ (2019), koji je očuvao poznatu gnevnu ubrzanost, beskrajnu maštovitost i živopisnu „Pixies“ estetiku, o čemu svedoče singlovi „Catfish Cate“, „On Graveyard Hill“ i „Lone Rider“.


Intervju Kirila Kravčenka za ruski dnevni list „Izvestija“ | NIS\nNIS > Presscentar > Intervjui > Intervju Kirila Kravčenka za ruski dnevni list „Izvestija“\nIntervju Kirila Kravčenka za ruski dnevni list „Izvestija“\nZa sedam godina rada u Srbiji zavisno društvo Gasprom njeft-a, Naftna industrija Srbije (NIS) uspelo je da prevlada posledice višegodišnjeg neefikasnog upravljanja od strane državnih činovnika i da postane jedan od regionalnih lidera na tržištu. O perspektivama kompanije na Balkanu, odnosima sa vlastima i uticaju niske cene nafte – za "Izvestija" govori generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko.\nGodine 2008. Gasprom njeft kupuje kontrolni paket najveće srpske naftne kompanije «Naftne industrija Srbije» i to postaje najveća ruska investicija na Balkanu. Uzimajući u obzir tadašnje stanje NIS-a, novac se mogao efikasnije uložiti u proizvodnju nafte na teritoriji Rusije. Zašto je Gasprom njeft ušao u kupovinu ovog aktiva?\n— U tom momentu u kompaniji je doneta strategija, koja je predviđala ekspanziju biznisa u inostranstvu, odnosno da najmanje 10% proizvodnje i oko 30% maloprodaje moraju biti van granica Rusije. Tada smo uradili analizu različitih aktiva, i ovaj nam se učinio interesantan — NIS se sastoji od različitih komponenti sa velikim potencijalom rasta, mada je dugo godina njime upravljala država, što je doprinelo akumuliranju većeg broja problema.\nKoji su bili najaktuelniji?\n— Po ugovoru koji je zaključen sa državom, osim plaćanja kontrolnog paketa, imali smo dve glavne obaveze: da investiramo 500 miliona dolara u modernizaciju rafinerija i da u kratkom roku pređemo na proizvodnju goriva Evro-5 kvaliteta. Morali smo da rešavamo pitanje velikih dugovanja koja su napravljena pre našeg dolaska, kao i problem velikih tekućih gubitaka. Zato je glavni zadatak bio da kompanija počne da posluje bez gubitaka. Kada je poslovanje krenulo uzlaznom linijom, usvojena je nova strategija razvoja NIS-a kao vertikalno integrisane naftne kompanije, sa kompletnim ciklusom od proizvodnje nafte, pa do prodaje gotovih proizvoda potrošaču. Rezultat je bio transformacija NIS-a u regionalnog lidera na tržištu Balkana. Napomenuću da je do danas u kompaniju investirano 2,5 milijarde evra.\nI to ne računajući sredstva koja su utrošena na samu kupovinu kompanije? Prvobitno je bilo rečeno da je kupovina 51% akcija kompanije koštala 400 miliona evra, ali vi ste dokupili još 6,15%. Koliko je to na kraju?\n— Posle kupovine kontrolnog paketa, oko 40—50 miliona evra je utrošeno na dodatnu kupovinu akcija na tržištu. Na kraju, paket akcija koji danas posedujemo nas je koštao oko 450 miliona evra. U momentu kupovine na tržištu deo akcija je bio podeljen svim građanima Srbije — i to je jedinstven slučaj u Evropi — bilo je to više od 2,5 miliona manjinskih akcionara, i mi smo bili dužni da im ponudimo uslove za kupovinu tih akcija.\nDa li je bila organizovana specijalna kampanja otkupa?\n— Upravo tako, putem štampanih medija smo uputili otvoreni poziv i ponudili kanale prodaje, preko pošte je, na primer, bilo otkupljeno 5% akcija, preostalih 15% je ostalo kod svojih vlasnika, tako da na kraju imamo 2,3 miliona manjinskih akcionara. Akcije su, reći ću i to, kupovali i investicioni fondovi iz Amerike i Evrope, ali oni su vlasnici manje od 1% akcija. Od 2011. godine, kada smo povećali naš udeo, cena akcije je porasla za više od 50%. To samo za sebe govori kako drugi vide napredak u upravljanju kompanijom i pokazatelje biznisa.\nNa šta su bila utrošena sredstva koja su uložena u kompaniju?\n— Najveći deo je uložen u proizvodnju nafte i povećanje rezervi – napomenuću da su one padale pre našeg dolaska. Sada rezerve rastu već šestu godinu zaredom, od momenta kupovine su porasle za 50%, proizvodnja se gotovo udvostručila (2014. godine je iznosila 1.596.000 uslovnih tona. — Izv.).\nPortfolio Kompanije obuhvata ne samo proizvodne i prerađivačke kapacitete, nego i proizvodnju električne energije, što zapravo predstavlja redak primer i u Rusiji, i u Evropi.\n— Da, tim biznisom smo počeli da se bavimo negde od 2011. godine, kada je doneta odluka o diversifikaciji u generisanje električne enegrije, i tada smo počeli realizaciju projekata kogeneracije (proizvodnja električne struje i toplotne energije iz gasa — Izv.) na malim poljima. Uz to, bavimo se i takozvanom generisanjem iz «zelenih» izvora, kroz korišćenje geotermalne i eolske energije. To je u skladu sa dominantnim trendovima u razvoju evropske energetike.\nZašto je naftnoj kompaniji potrebno da se bavi „zelenom energetikom“?\n— Postoje dva razloga: prvi je čisto istorijski — geotermalne stanice su postojale u kompaniji i pre našeg dolaska. Drugi razlog je zakonodavstvo: u Evropi ste pred izborom – platite velike kazne za emisije SO2 ili pređite na ekološke načine proizvodnje. Analiza je pokazala da je za nas isplativije da napravimo jedan veliki vetropark. Srećom, prirodni uslovi u Srbiji to dozvoljavaju. Zato, nazvati nas danas naprosto kompanijom koja se bavi eksploatacijom ne bi bilo pravilno, mi više nismo naftna, sada smo energetska kompanija. Tekući problem je u tome što je došlo do krize cena nafte i mi pretpostavljamo da se relativno visoke cene neće vratiti u kratkoročnoj perspektivi; zato je sada naš osnovni fokus na internoj proizvodnoj efikasnosti.\nKakva je vaša prognoza cena?\n— Cene se često menjaju, mi smo sada snizili srednjoročnu prognozu za sledeće tri godine na 46 dolara za barel.\nAli, ulaganja u energetiku vi ćete ipak nastaviti? U junu je potpisan sporazum o osnivanju kompanije za izgradnju elektrane u Pančevu. Zašto se uključujete u ovaj projekat?\n— Ovde u Srbiji mi eksploatišemo i gas, i za nas je pogodnije da ga monetizujemo kroz prodaju energije, a ne goriva. To je postalo faza u prelasku sa male generacije ka velikoj, tim pre što će potrošač biti ne samo naša rafinerija u Pančevu, nego i petrohemijski kompleks (NIS je manjinski akcionar petrohemijske kompanije «Petrohemija» — Izv.), koji se nalazi u tom gradu. To je ekonomska logika, a uz to, to nam daje dodatnu stabilnost biznisa u situaciji kada cene nafte tako brzo rastu. Ipak, mi taj sektor ne finansiramo sami, samo sa partnerima. Postoje i noviji projekti koji su u fazi pregovora. Na primer, za elektranu u Pančevu – mi investiramo 10% od ukupno 140 miliona evra njene vrednosti i dobijamo 49% udeo.\nDa li su cene nafte jako uticale na kompaniju?\n— Nisu. Najvažniji pokazatelj za nas je operativni profit, EBITDA, koja je prethodnih pola godine iznosila 200 miliona evra, što je nešto manje nego ranije, ali bolje od pokazatelja koje smo predvideli biznis-planom. Od početka godine investicije su iznosile više od 100 miliona evra, a na kraju godine se planira da se dostigne krizni scenario od 350 miliona evra. Prošle godine neto dobit kompanije je iznosila 260 miliona USD.\nDa li postoje dugoročniji planovi za postizanje određenih ciljnih pokazatelja, bez obzira na „skokove“ cene barela?\n— S aspekta najbližih planova, ako govorimo o strategiji do 2030. godine, u različite segmente biznisa prosečno će se godišnje investirati oko 400 miliona evra sopstvenih sredstava, od čega je 60% planirano za upstream (proizvodnju — Izv.), 40% — za downstream (preradu — Izv.).\nA postrojenja za malu kogeneraciju – njih realizujete sopstvenim resursima?\n— Isključivo sopstvenim, oni su naše investicije i naše vlasništvo.\nKoji je u ovom momentu udeo vaše energetike na domaćem tržištu?\n— Za sada ne tako veliki, manje od 5%, cilj je da imamo 20—25%. Zasada, mi smo jedan od dva proizvođača na tržištu, više od 90% pripada najvećoj državnoj kompaniji za proizvodnju električne energije, EPS-u. Doduše, oni su specijalizovani uglavnom za proizvodnju iz uglja, a mi radimo sa gasom.\nAli postoje ekološki zahtevi, vezani za smanjenje proizvodnje uglja na teritoriji zemalja-članica EU, kojoj Srbija teži da se priključi.\n— Da, u ovom trenutku proizvodnja električne energije iz uglja iznosi do 70%, ali pošto se na ovaj proizvodni segment vrše pritisak, očigledno je da će doći do njegovog smanjenja.\nDa li očekujete da će to uticati na povećanje vašeg udela na tržištu?\n— Planiramo da povećamo obim proizvodnje, bez obzira na pomenuti faktor. Mi ćemo iskoristiti dobru povezanost tržišta električne energije Srbije sa drugim zemljama, tako da će postojati potražnja za energijom iz novih izvora. Sada, npr., električnu energiju prodajemo Bugarskoj i Rumuniji.\nSrpske vlasti su drugi najveći akcionar kompanije, koji poseduje 29,8% njenih akcija. Praksa pokazuje da se prilikom donošenja važnih odluka predstavnici države u odborima direktora preduzeća i državni činovnici često rukovode političkim, a ne ekonomskim interesima, usled čega trpi efikasnost i biznis kompanije. Kakve odnose vi imate sa aktuelnom vlašću koja ima svoje predstavnike u odboru direktora, budući da jedan deo političkih snaga u Srbiji nije blagonaklono gledao na dolazak Gasprom njeft-a u Srbiju.\n— Naravno da dolazi do diskusija, ali uvek pronalazimo kompromisno rešenje. Za ovih 6 godina nijednom nije došlo do preglasavanja na sednicama skupštine akcionara. Našli smo modus za donošenje odluka koje bi bile optimalne za sve strane, uz maksimalno poštovanje državnih interesa Srbije.\nPa ipak, prošlog leta srpske vlasti su otpočele istragu u vezi sa privatizacijom NIS-a, što su kasnije objasnili time, da su nezadovoljni visinom doprinosa koje kompanija uplaćuje u državni budžet.\n— Bez obzira koliko uspešno posluje kompanija sa državnim učešćem, vlasti će uvek težiti da maksimalno od nje naplate dažbine. To je logično i ne zavisi od zemlje. Visina poreza koju mi uplaćujemo državi zasnovana je na stopi rudne rente koja je definisana međudržavnim sporazumom, što je uobičajena praksa. Kada je premijer rekao, da bi bilo sjajno da se taj iznos poveća, potrudili smo se da poboljšamo svoje operativno poslovanje, ali to je sve što mi možemo da uradimo. Trenutno popunjavamo 15% državnog budžeta Srbije, a 2009. godine, kada smo kupili kontrolni paket akcija, ta cifra je iznosila oko 7%. Ovde bi trebalo imati u vidu činjenicu da smo do sada više uložili u kompaniju, nego što smo dobili od nje. Naš stav je da na sva pitanja treba davati argumentovane odgovore, što omogućava da se svaki problem reši, ako strane polaze od ekonomskih interesa i ako se međusobno dogovaraju. Ali, sve nesuglasice među nama su rešene i trenutno nema gorućih problema.\nDa li mislite da će pad cene nafte dovesti do pojave novog nezadovoljstva krajem godine?\n— Vladu Srbije u Odboru direktora čine tri njena predstavnika koji su iz različitih političkih partija. Upoznati su sa svim detaljima i pokazateljima razvoja kompanije u današnjim složenim uslovima. Njima se dostavljaju sve potrebne informacije u cilju donošenja pravih odluka.\nKakvu saradnju imate sa ministrom energetike Srbije, gospodinom Aleksandrom Antićem?\n— Napravili smo efikasnu saradnju, gotovo svake nedelje imam sastanke sa njim. A redovno se sastajem i sa premijerom i sa predsednikom Srbije.\nKakvo je mišljenje državnih lidera o partnerstvu sa Rusijom? Stiče se utisak da je njihov odnos prema nama dvojak: sa jedne strane, velika većina srpskog društva se pozitivno odnosi prema Rusiji, a sa druge strane – Srbija teži ka EU i neki predstavnici vlasti pokušavaju da odnose sa Rusijom žrtvuju zarad ovog procesa. Odluka o zatvaranju projekta „Turski tok“ samo je dolila ulja na vatru.\n— Bez obzira na njenu želju da uđe u EU, Srbija nije uvela sankcije protiv Rusije. Naše države su već vekovima zajedno, što je važno. Bez svake sumnje, odnosi između Rusije i Srbije se kreću uzlaznom putanjom. Istovremeno država razvija saradnju i sa drugim državama – zemljama Azije i Bliskog Istoka. Po mom mišljenju predstojeće evropske integracije Srbije će samo koristiti našim odnosima. Najbolje rešenje u okviru ovog procesa je harmonizacija odnosa sa Rusijom i EU, uz izbegavanje krajnosti i zaštitu strateških interesa Srbije.\nKako se vi u suštini osećate – kao ruska ili srpska kompanija?\n— Teško je reći, jer se uglavnom koriste dva jezika: engleski i srpski, sa tim da se trudimo da ruski jezik uvedemo na nivo top menadžmenta. Mnogo radimo na popularizaciji ruskog jezika, koji u poslednje vreme postaje sve popularniji.\nNa kom jeziku razgovarate u kompaniji?\n— Glavni jezik je srpski, ali se koristi i engleski, zato što poslujemo i u zemljama u okruženju. Naravno, tu je i ruski jezik, koji govori određeni broj srpskih saradnika. Imamo i strane državljane: na nivou menadžmenta imamo predstavnike oko 25 zemalja. Od 11.000 saradnika, koliki je njihov ukupan broj, 150 su strani državljani, od čega dve trećine čine ruski stručnjaci. U kompaniji se primenjuju strogi kriterijumi selekcije stranih kadrova. 90% njih ima iskustvo rada u međunarodnim kompanija. U toku prve godine angažovanja u kompaniji oni uče srpski jezik i upoznaju se sa srpskom kulturom, dok je znanje engleskog jezika obavezno.\nDa li su razlike u mentalitetu prepreka u radu?\n— Moj je osećaj da smo veoma bliski sa Srbima, svi smo usmereni na konkretne i kolektivne rezultate. Na Zapadu je drugačije – Amerikanci i Nemci su, recimo, više fokusirani na individualni uspeh. Srbi znaju i da dobro rade i da se odmaraju. To nas spaja.\nMnogo vremena provodite ovde, u Srbiji?\n— Više od 70% vremena sam ovde. Ovde živi i moja porodica. Do 20% provodim u zemljama u kojima poslujemo, a preostalo vreme – u Rusiji.\nKoliko sredstava kompanija ulaže u socijalne projekte i dobrotvorne svrhe?\n— Postoje 4 strateška društvena pravca, u koje ulažemo. Investiramo u srpsku omladinu, aktivnije ih zapošljavamo. Prosečna starost ljudi u kompaniji se smanjila sa 49 na 37 godina. Drugi i treći program se realizuje u oblasti sporta. Podržavamo razvoj različitih vrsta sporta: npr., već sedam godina smo sponzori košarkaškog kluba „Partizan“ i fudbalskog kluba „Crvena Zvezda“, a pet poslednjih godina smo sponzori Dušana Borkovića, evropskog prvaka u trkama na brdskim stazama, i Teniskog saveza Srbije. Deo sredstava ulažemo u kulturu i lokalne zajednice. Trenutno podržavamo realizaciju više od 600 projekata. Prošle godine smo izdvojili 1 milion dolara za realizaciju 164 projekta.\nDa li i Gaspromnjeft realizuje socijalne projekte u Srbiji?\n— Kao što sam već rekao Gaspromnjeft je već nekoliko godina generalni sponzor fudbalskog kluba „Crvena Zvezda“. Naravno, pružamo podršku kursevima ruskog jezika za Srbe. Poslednjih godina kompanija zajedno sa Emirom Kusturicom organizuje predivni rusko-srpski festival klasične muzike «Boljšoj» Mokroj Gori, u kome učestvuju kako priznata imena, tako i mladi muzičari iz naših zemalja. Posebno bih hteo da navedem primer inicijative zaposlenih Gaspromnjefta koji su iz ličnih sredstava pružili pomoć postradalim u poplavama u Srbiji 2014. godine. Važan momenat u očuvanju rusko-srpskog istorijskog nasleđa je bila rekonstrukcija «Ruskog nekropolja», gde su sahranjeni Rusi koji su morali da napuste Rusije posle 1917. godine i koji su ostali da žive u Srbiji, što je urađenom sredstvima Kompanije. U kompleks takođe spadaju Iverska kapela i spomenik ruskim vojnicima poginulim u prvom svetskom ratu. Simbolično je da pored ruskog spomenika stoji i spomenik srpskim vojnicima poginulim u drugom svetskom ratu.\nU Srbiji i susednim zemljama upravljate jednom od najvećih mreža benzinskih stanica pod brendom GAZPROM u Evropi. Kako nameravate da ih dalje razvijate? Planirate li da povećate pokrivenost putem kupovine konkurenata?\n— Ovim brendom upravljamo u četiri zemlje — Srbiji, Bosni i Hercegovini, Rumuniji i Bugarskoj, u prve dve smo lideri prodaje po jednoj benzinskoj stanici. Ukupno imamo 410 benzinskih stanica, od toga je 80% u Srbiji i 20% u inostranstvu. Naravno, pokrivenost u ove četiri zemlje će se povećavati, razmatraće se i izlazak na tržišta drugih zemalja, ako bude potrebno razmotrićemo i kupovinu konkurenata. U suštini, ključna tržišta za nas su ona koja imaju logističke prednosti u odnosu na našu rafineriju u Pančevu.\nVaša kompanija u svom portfoliju osima brenda GAZPROM ima i brend NIS Petrol. Kako odlučujete u kom brendu ćete otvoriti novu benzinsku stanicu?\n— U trenutku kad smo mi došli da vodimo kompaniju imali smo celih osam brendova benzinskih stanica! NIS Petrol je mas-segment za nas, GAZPROM — je premium brend. Ovo je česta pojava u Evropi kod sličnih kompanija. Postoji segment tržišta gde su ljudi spremni da plate više za dodatne usluge i kvalitet, tu smo i lansirali GAZPROM. Ovaj brend obuhvata oko 30% od svih naših benzinskih stanica.\nSada cene benzina u EU padaju i mogu maksimalno da se približe ruskim cenama. Kako to utiče na vašu prodaju?\n— Polazeći od poreske politike u zemljama EU sumnjam da će kod njih cene na benzinskim stanicama ikada da se približe cenama u Rusiji. Ove godine cene su se povećale, vidimo 20-25% rast u Bosni i Bugarskoj, do 6% iznosi rast u Srbiji. Bez obzira na pad cena, tržište je za nas u „zelenoj“ zoni, vidimo pozitivan trend.\nUpravo sada su ruske rafinerije u fazi prelaska na novi ekološki standard Evro-5, mada vlada razmatra odlaganje uvođenja ovog standarda na celoj teritoriji jer rafinerije mogu i da ne stignu da se prebace na ovaj standard. Ako ipak dođe do prelaska i pojavi se deficit da li nameravate da pomognete Rusiji isporukama?\n— Nikako, teritorijalno smo daleko i u svakom slučaju logistika ne omogućuje da to uradimo.\nKakva je situacija sa vašim poslovanjem u susednim zemljama? Da li imate tamo problema sa vlastima?\n— Mi se trudimo da svugde nađemo zajednički jezik. Pri tom naše poslovanje u regionima obuhvata sve tri oblasti poslovanja — proizvodnja, benzinske stanice i veleprodaja. Veleprodaja obuhvata sve zemlje, maloprodaja zasad samo tri – Srbija, Rumunija i Bugarska. Projekti istraživanja i proizvodnje se realizuju u Bosni, Rumuniji i Mađarskoj.\nZasad se proizvodnja odvija samo na kopnu, da li planirate izlazak u epikontinentalni pojas?\n— Ne, to nije naša kompetencija, tamo su potrebne velike investicije.\nZbog smanjenja svetskih cena nafte, ruski Lukoil je napustio već nekoliko svojih afričkih projekata. Vi takođe imate svoj udeo u lokalnim aktivima, u Angoli.\n— Mi posedujemo ovu aktivu od ranije, imamo udeo u tri bloka, i tamo smo manjinski akcionari, ali tamo je sve u redu i mi ostajemo. Imamo još jedan egzotični aktiv u Turkmenistanu vezano za naftne servise, ali razmišljamo o tome izađemo iz ovog projekta zbog konjukture i povećanog obima posla kod nas u regionu.\nJe li to nekako vezano za cenu nafte?\n— Ovde se radi o kompleksu faktora, naravno i o naglom padu cene koji je doveo do smanjenja broja narudžbina. Ali mi smo ozbiljno pojačali aktivnost u istočnoj Evropi, povećao se obim bušenja. Sada treba doneti odluku – ili ćemo vratiti ovamo bušaće brigade ili ćemo ih angažovati u drugim regionima gde bude bilo posla.\nA šta će biti sa vašim neprofilnim aktivama koje nisu uobičajene za jednu naftnu kompaniju — hoteli i restorani pod brendom Ozone i voda za piće Jazak?\n— Mi nismo započinjali ovaj biznis, to smo nasledili zajedno sa NIS-om. Ranije smo imalo mnogo više hotela, restorana i službenih stanova. Delimično sadržaj ovog biznisa ulazi u našu socijalnu odgovornost po dogovoru sa sindikatom. Ali nama ovo nije interesantno i mi tražimo koinvestitora i spremni smo da podelimo deo aktiva, tim pre u uslovima krize.\nAko odnosi Rusije i EU nastave da se pogoršavaju mislite li da je moguća prodaja celokupne kompanije?\n— Ne vidim razloga za pogoršanje naših odnosa sa vladom, zato ne mislim.\nIntervju je objavljen u novinama “Izvestija” od 21.09.2015.


1 2 3 4 5 Menadžer savetuje Romu: Dajte 15 miliona Partizanu FOTO SRPSKI FUDBAL |\nPoznati italijanski menadžer, Vićenco Kardiljo, koji radi i kao stručni konsultant Rome tvrdi da je Lazar Marković već sada spreman da igra u Seriji A.\nLŠ: Drogba vodi u osminu finala, čudan meč u Dortmundu VIDEO MEĐUNARODNI FUDBAL |\nFudbaleri Čelsija plasirali su se u osminu finala Lige šampiona.\nOd Partizanovog lampaša ostali samo "dugmići" VIDEO SRPSKI FUDBAL |\nNa stadionu Partizana danas je kompletno demontiran semafor marke "Videoton", popularni "lampaš".\nProsinečki od srede sa novim napadačem SRPSKI FUDBAL |\nNajbolji strelac tek završenog šampionata Uzbekistana, Miloš Trifunović, od srede će se priključiti treninzima Crvene zvezde.\nKolarov ne igra do Božića MEĐUNARODNI FUDBAL |\nAleksandar Kolarov neće igrati za Mančester Siti najmanje do 7. januara naredne godine, piše Dejli mejl.\nDelirijum u diskoteci: Nadal igrao trbušni ples VIDEO ZANIMLJIVOSTI |\nNajbolji španski teniseri proslavili su osvajanje Dejvis kupa u noćnom klubu u Sevilji.\nUkrajinci se spremaju da hvataju engleske huligane ZANIMLJIVOSTI |\nUkrajinske vlasti učiniće sve da spreče engleske huligane da uđu u njihovu zemlju tokom Evropskog prvenstva 2012.\nMrtva trka Zvezdinog i Partizanovog Čačanina SRPSKI FUDBAL |\nPitanje čiji je Čačanin bolji, Zvezdin ili Partizanov, biće odgonetnuto u ponedeljak.\nU Partizan nije mogao, sad odlazi u splitski Hajduk MEĐUNARODNI FUDBAL |\nDosadašnji mladi reprezentativac BiH, Goran Galešić, koji je pretprošlog leta potpisao ugovor sa Partizanom, karijeru će nastaviti u splitskom Hajduku.\nKada defanzivac obavi posao napadača VIDEO MEĐUNARODNI FUDBAL |\nLopez Mondragon igra na poziciji štopera u meksičkom Keretaru, međutim možda bi mu više prijala uloga napadača.


Naslovna Fudbal Domaći fudbal NOVI SKANDAL U SRPSKOM FUDBALU: Metalac ljut na Radnički – javiće se...\nMetalac se oglasio saopštenjem (FOTO: Starsport)\nNovi nemiri u srpskom fudbalu. Fudbalski klub Metalac iz Gornjeg Milanovca misli da Radnički Niš ima skrivene namere nakon što je njihov međusobni duel u 10. kolu Super lige odložen.\nFudbalski savez Srbije je prihvatio zahtev Radničkog da se njihov meč odloži zbog velikog broja bolesnih fudbalera.\nAli, ljudi iz kluba Metalac nisu oduševljeni takvim razvojem situacije.\n– Meč 10. kola Linglong Super lige Srbije, Radnički Niš – Metalac, koji je trebalo je da bude odigran u utorak 21. septembra, odložen je na zahtev FK Radnički Niš zbog bolesti igrača, uz saglasnost Fudbalskog saveza Srbije. Igračima Radničkog želimo brz oporavak!\n– Sigurni smo da će ozdraviti već za sledeće kolo, predstojećeg vikenda. FK Metalac će odloženu utakmicu odigrati kada svi naši igrači budu spremni, bez povreda, očišćenih žutih kartona, kada budemo dostigli top formu. Javićemo se dan, dva pre, svakako – navodi se u saopštenju Metalca.\nDa li će reakcija uslediti – ostaje da vidimo.\nPrethodni tekstSAGA ZVANA MESI SE NASTAVLJA: Argentinac ne putuje sa ekipom na sledeći meč!\nSledeći tekstZVEZDA IMA BLAGO U SVOJIM REDOVIMA: Brutalna statistika Kataija i Dragovića!\nDragutin 22/09/21 12:49 At 22/09/21 12:49\nNe znam čemu varnice pogotovo ako je zdravlje u pitanju, isto je moglo i njima da se desi.\nKalimero 21/09/21 18:23 At 21/09/21 18:23\nNeshvatljivo kako ne postoji razumevanje da je visa sila u pitanju i bolest,a ne odlaganje iz cefa,nekog hira ili slicno tome!!!I treba da se odlozi mec!\nMessi 21/09/21 17:20 At 21/09/21 17:20\nViša sila ,koliko puta su izašli Uvezdi i Partizanu ,i treba da odlože meč


Stojanović: Doveden u pitanje opstanak civilnog društva i slobodnih medija – Matrica slobode medija\nStojanović: Doveden u pitanje opstanak civilnog društva i slobodnih medija\nPosted on September 2, 2021 by Teodora\nBeograd, 02.09.2021. –\nDirektorka Građanskih inicijativa Maja Stojanović ocenila je da je doveden u pitanje sam opstanak civilnog društva i slobodnih medija, napominjući da autokratija ne trpi kritiku.\n„Mediji u Srbiji trenutno su u najgoroj situaciji od demokratskih promena 2000. i taj se opasan trend nastavlja iz godine u godinu. Mediji su suočeni sa klasičnim, ali i inovativnim političkim pritiscima“, rekla Stojanović za novi broj nedeljnika NiN.\nKako je navela, pored cezure i autocenzure, za koju je takođe odgovorna vlast, mediji se suočavaju i sa diskriminacijom koja se pre svega ogleda u odbijanju predstavnika vlasti da gostuju na „slobodnim medijima“.\n„Ekonomski pritisci su takođe sve veći. Medijsko tržište u Srbiji ne postoji, jer kompanije ne odlučuju po zakonima tržišta gde će da se reklamiraju, već gledaju da ne naljute vlast“, istakla je Stojanović.\nOna je istakla da se i pritisci na civilno društvo pogoršavaju iz godine u godinu i da se „redovno vode hajke u prorežimskim medijima na organizacije koje kritički nastupaju“.\n„Autokratija ne trpi kritiku, to je opšte poznato. Ona se doživljava kao napad na vlast, u njihovoj svesti čak i državu, i kao neprijateljsko ponašanje. Zato imamo apsurdne situacije da se za terorizam proglašava svaka, pa i najbenignija kritika vlasti, a potpuno nevini ljudi se optužuju za nekakve zavere, pa čak i za pripreme ubistva predsednika Republike“, istakla je Stojanović.\nThis entry was posted in Okončavanje kontrole medija od strane države., Poglavlje 23, Zaštita novinara by Teodora. Bookmark the permalink.\n← Previous Previous post: Brnabić optužuje Danas za nemar sopstvene vlasti\nNext → Next post: Milan Jovanović: Osećam se kao meta u vreme otvorenog lova na novinare\nOkončavanje kontrole medija od strane države., Poglavlje 23, Zaštita novinara


Hrvatska zove Srbiju u pomoć: Vratite nam uslugu i spasite nas!\nHrvatski mediji pozvali su srpske rukometaše da "vrate uslugu" reprezentaciji Hrvatske i pomognu joj da izbori polufinale Evropskog prvenstva tako što će iznenaditi Francusku i Norvešku u drugoj fazi. Najčitaniji hrvatski portal Indeks bavi se… »\nApelacioni sud u Beogradu ukinuo je rešenje Višeg suda, kojim je Zoranu Marjanoviću produžen pritvor za još tri meseca, i time vratio predmet na ponovno odlučivanje. Ovom odlukom drugostepeno veće Apelacionog suda usvojio je žalbu Marjanovićevih… »\nAmerika poslala poslednje upozorenje Kosovu!\n"Sve žrtve zaslužuju pravdu" Ambasada SAD u Prištini upozorila je danas trojicu albanskih lidera na KiM, u vezi sa najavom da će ukinuti Specijalni sud za ratne zločine koje je počinila Oslobodilačka vojska Kosova, da je ovo "poslednja opomena", uz… »


Besmisao aksioma (van matematike) - Nauka i tehnologija - Forum B92\nBesmisao aksioma (van matematike)\nStarted by Schrodinger , Nov 27 2012 00:18\nDakle, inspirisan DASUBO-vim autenticnim biserom, a da ne bismo vodili raspravu na Biserima o tome, a posto je stvar od sireg znacaja i cesto dovodi do konfuzija (posebno u medijima, gde nadlezna licu nisu culi ni za "e" od epistemologije), ovo je pravo mesto da nastavimo.\nPovod je bilo ovo:\nNavika potekla iz bavljenja prirodnim naukama je da kad želiš da argumentovano dokažeš nešto, treba da koristiš aksiome. Aksiom u politici je zakon, a najviši zakon je Ustav.\nZanemarimo sad ovaj politicki dodatak (mislim da je lisen smisla, ali to je sasvim treca prica). Ovo prvo je indikativno. Nastava prirodnih nauka u nasim krajevima ocigledno je na apsolutnoj nuli kad ljude ne nauce da u prirodnim naukama jednostavno nema aksioma. Oni postoje samo u matematici, koja moze da bude sve i svasta, ali sasvim sigurno nije prirodna nauka, jer nijedan matematicki objekat (skup, broj, tacka, prava, dodekaedar, isl. itd.) ne postoji u prirodi. I to se zna unazad vec par hiljada godina. Prirodne nauke su: fizika, astronomija, geologija, biologija, itd. isl. Ima li u njima aksioma (dakle neupitnih istina koje se ne dokazuju)? Tesko. Kadgod su neki ljudi pokusavali da u njih unesu aksiomatske tvrdnje - nisu ih cak ni oni tako nazivali, treba naglasiti - to se zavrsavalo ociglednim fijaskom. Dobar primer je tvrdnja u aristotelovsko-ptolomejskoj astronomiji da se sva nebeska tela okrecu oko svog prirodnog tezista, tj. oko Zemlje. To se smatralo aksiomom skoro dve hiljade godina i nije donelo neko preterano dobro. Slicno je, npr. dugo vremena u geo-naukama bio "aksiom" da su svi dogadaji u proslosti bili posledica procesa koje posmatramo u sadasnjosti ekstrapoliranih na dugacke geoloske vremenske skale. Sto bi Carls Lajel rekao, "sadasnjost je kljuc proslosti". Pa se i to ispostavilo kao pogresno, ne samo sto su se nekada desavali dogadjaji koji se vise nikada i nigde ne ponavljaju, vec je ekstrapolacija iz sadasnjosti dovodila do velikih i teskih gresaka i dogmatskih zabluda.\nIzuzetak od ovoga moze eventualno da bude - ali samo povrsno, novinarski govoreci - kada se neka teorija u prirodnim naukama u toj meri poistoveti sa matematickim formalizmom koji koristi, da onda ljudi mahinalno pocinju da je smatraju matematickom ili polu-matematickom konstrukcijom. Tako je klasicna Njutnova mehanika bila za izvodjenje konkretnih rezultata zavisna od euklidske geometrije (za vektorsku reprezentaciju sila) i diferencijalno-integralnog racuna, a posto ove oblasti matematike pocivaju na aksiomima geometrije odn. realne analize, onda se indirektno moze tvrditi da su ovi aksiomi i u temelju klasicne mehanike. Ovo je vise "pesnicka sloboda" u tumacenju nego uvid u stvarnu epistemologiju. Naime, Njutn je naravno prvo razumeo fizicku situaciju i odnose u stvarnom materijalnom svetu, a tek posle trazio odgovarajuci kvantitativni model. Da je to tako pokazuje i istorijska cinjenica da je Elie Cartan negde u 1930-tim godinama dao ekvivalentnu formulaciju celokupne klasicne mehanike na bazi diferencijalne geometrije, dakle u potpuno drugacijem matematickom formalizmu; Cartanova formulacija je jako komplikovana i neprakticna, ali je saznajno u potpunosti ekvivalentna onome sto se uci po skolama. Vec to je dovoljno da pokaze da rezultati u fizici - kao uostalom ni u biologiji, geohemiji, itd. - ne mogu zavisiti od konvencionalno prihvacenih aksioma ni u jednoj oblasti matematike (sem logike, naravno, ako je smatramo delom matematike).\nDa li to onda znaci da u prirodnim naukama nista ne moze da se dokaze? Naravno da ne, zato sto je u prirodnim naukama struktura dokaza drugacija nego u matematici! I to se znalo jos u pred-pozitivisticko doba, jos u 19. veku. Dokazi u prirodnim naukama nikada nisu u potpunosti deduktivni vec se pozivaju na nase empirijsko znanje i upravo odatle proistice istinitost - ili odsustvo iste - rezultata prirodnih nauka. Zato je znanje u prirodnim naukama uvek manje pouzdano nego u matematici - ali to je nesto sa cim smo valjda od renesanse naovako naucili da zivimo.\nBottom line: u prirodnim naukama ne postoje neupitne istine. I to je jako dobro, zapravo to i jeste njihova najveca prednost. Stoga je pozivanje na neupitnost prirodnih nauka i njihove nepostojece aksiome nuzno (svesna ili nesvesna) demagogija.\nBolje je imati izbor, nego nemati.\nVerovatno je u matematici striktnija struktura ' neupitnih istina'. Mozda ih ima u prirodnim naukama ako prihvatimo\nda prirodni zakoni postoje i da su konzistentni. Ovde nisam u sukobu sa kvantnom mehanikom, jer je i ona samo model.\nbez obzira po kom modelu posmatramo pitanje gravitacije i ostalih prirodnih sila, one su tu i deluju.\n(Dawkins ce reci (kad bi se on pitao sta je to aksiom) da je i neprekidno delovanje prirodne selekcije neupitno. Smolin je cak to primenio\ni na galaksije i evoluciju univerzuma.)\nTesko je ovo pitanje. Treba ga posmatrati izvan svih nasih modela i teorija i bez indukcije i dedukcije.\n#4 depresivni vombat\nFajnman ima jednu sjajnu knjigu koja govori o ovim stvarima o kojima je Šred pisao. Jako davno sam to čitao ali čini mi se da je naslov u prevodu bio "O osobinama zakona fizike". Kao teorijski fizičar on se tu naravno koncetrisao na fiziku mada sve rečeno može da važi za bilo koju prirodnu nauku.\nKoliko se može govoriti o "smislu" aksioma i u samoj matematici, posmatranoj izdvojeno, nakon Kurta Gedela i njegove teoreme o nekompletnosti?\nPosted 27 November 2012 - 14:06\nuzmimo za primer 5 euklidova postulata na kojima se zasnivala geometrija. peti aksiom kaže da za proizvoljnu pravu l i proizvoljnu tačku P koja joj ne pripada, postoji samo jedna prava koja ne seče pravu l, tj. koja joj je paralelna.\nonda se desilo ovo:\ntj. jedan novi svet, nastao "ni iz čega", prostim zakrivljenjem prostora, tj. svet koji postoji izvan dohvata našeg iskustva i čula.\ntako smo dobili neeuklidske geometrije (prema kojima postoje dve ili više pravih koje prolaze kroz tačku P i koje su paralelne sa l; ili čak ni jedna u sfernoj geometriji) i apsolutnu geometriju - u kojoj postulati (aksiomi) važe i u euklidskoj i neeuklidskoj geometriji.\nali apsolutna geometrija je nepotpuna, tj. zasniva se na nepotpunom aksiomatskom sistemu.\nah, taj hegel...\nEdited by Tarmi, 27 November 2012 - 14:34.\nPosted 27 November 2012 - 14:41\nAman, cemu sad opet Hegel i kakve on veze ima sa neeuklidskim geometrijama? Ako ista, taj filozofski hohstapler (nisam ga ja tako nazvao, vec jedan njegovm savremenik, mnogo znacajniji - ili bar zabavniji - filozof) je u svom ekstremnom konzervativizmu mogao samo da negira realnost drugih aksiomatskih sistema...\nPosted 27 November 2012 - 14:45\nSjajna knjiga, secam se jednog starog, belog izdanja zagrebacke Skolske knjige...\nRekao bih da ima isto kao i ranije, jedino sto smo sveukupno utvrdili da bilo koji formalni sistem nije ono sto smo ranije zamisljali ("dat od Boga", itd.). Ali matematika i ne moze da funkcionise drugacije nego kao formalni sistem. To sto ce jedan deo problema ostati neresen unutar zadatog formalnog sistema moze samo da motivise ljude da menjaju ili dopunjavaju formalni sistem. Ali tesko da ce se ikada pojaviti neki sasvim novi nacin dolazenja do matematickih istina koji nije formalne prirode...\nPosted 30 November 2012 - 02:54\nAksiome i osnovni objekti u matematici su nastali zbog problema 'prvog dogadjaja', tj. tvrdjenja ili objekata koji su polazni i koji se ne definisu/ne dokazuju. Radi se o cisto apstraktnim pojmovima, cija uloga zavisi od sistema koji je postavljen, a ne od posmatranja prirodnih pojava. Recimo, aksiome kao 'postoji samo jedna prava koja sadrzi dve odredjene tacke' ili sam pojam prave i tacke, su konstrukti nastali u ljudskom umu, i kao sto je Schrodinger (forumas) rekao, zato matematika nije prirodna nauka.\nIz nekog razloga ne mogu da vidim sliku koju si postavio, ali nema veze. Ovo podvuceno nije dobro definisano, u analogiji sa drvecem, apsolutna geometrija bi bila stablo, a neeuklidske geometrije (hiperbolicka i elipticka), su stablo i odredjene grane, bas kao i euklidska.\nEdited by snowflake, 30 November 2012 - 02:54.\nOvo podvuceno nije dobro definisano, u analogiji sa drvecem, apsolutna geometrija bi bila stablo, a neeuklidske geometrije (hiperbolicka i elipticka), su stablo i odredjene grane, bas kao i euklidska.\nto je sada već metafizika.\njer mi možemo intuitivno da pretpostavimo da je stablo oduvek bilo tu, ali mi smo drvo otrkili preko grana, a ne stabla.\nEdited by Tarmi, 30 November 2012 - 15:01.\nPosted 03 December 2012 - 01:14\nOvo je vise pitanje istorije matematike, u Antickoj Grckoj su probali da postave sistem tvrdjenja koje ne bi mogli da dokazuju pomocu ostalih, kasnije su pokusavali da dokazu da je i postulat o paralelama osnovno tvrdjenje, neki su se setili da pretpostave suprotno, i iz tog stabla je izrasla nova grana, odnosno grane koje ti pominjes. Kako onda kazes da 'smo poceli' od grana?\nPosted 03 December 2012 - 03:07\nNije sada. Oduvek je metafizika i nastajala dodavanjem dimenzija u kojima aksiomi više ne važe. Kad ubaciš "dimenziju" zvanu vreme, svi aksiomi padaju, dobijaš gomilu nedefinisanih, neodređenih stanja, sve relativno, prostor se krivi ...\nNeki su to prosto postizali konzumiranjem izvesnih gljiva ... a prost puk je tumačio halucinacije tih šamana kao mudros.\nKoji aksiomi padaju? Kako mislis da se sve krivi, kad se vreme uvede u razmatranje?\nPosted 03 December 2012 - 04:30\nAko sam replicirao Tarmiju, onda se odnosi na njegov primer i post. Ako već nešto tako jednostavno ne možeš da pretpostaviš, nema smisla objašnjavati ti drugo; ni u ove pozne sate, niti u bilo kom drugom pojedinačnom trenutku. Vidiš, opet vreme.\nPosted 03 December 2012 - 04:32\nJa sam te lepo pitao kako to mislis "krivi se sa vremenom." Ali dobro u bilo koje "vreme" boranija je boranija. To je totalna aksioma.\nBice da je sve krivo kao boranija.\nPosted 03 December 2012 - 13:24\npa lepo. probaću sad da objasnim malo opširnije za ljude sa jevtinijim ulaznicama.\nmi nismo znali za drugu geometriju do euklidske. euklid nam je ostavio aksiomatski sistem koji je koherentan i kompletan. to praktično znači da su svi euklidovi aksiomi međusobno nezavisni (nijedan od aksioma nije izveden iz drugoga), da iz tih osnovnih aksioma dedukcijom nije moguće izvesti druge teoreme ili aksiome koji bi bili u međusobnoj kontradikciji, te da je zahvaljujući njima moguće dokazati istinitost ili neistinitost svakog iskaza.\ne sad, lepo si rekla: mnogi su pokušali da dokažu da je V postulat (koji kaže da kroz tačku P prolazi samo jedna paralelna prava) osnovni aksiom. i tim poslom su se ljudi bavili 2000 godina. neki su pokušavali da dokažu da je on izveden iz prvih 4, odnosno da se radi o teoremi, drugi su pokušali da ga dokažu, treći su pokušali da daju bolju definiciju (o ekvidistanci). i šta se sada dešava?\npojavio se neko ko je pretpostavio suprotno: kroz tačku P ne prolazi niti jedna paralelna prava, i kroz tačku P prolazi bezbroj paralelnih pravi. ali šta to znači? to znači da prostom negacijom V postulata dobijamo 2 nove geometrije i 2 nova aksiomatska sistema.\napsolutna geometrija je nastala kao odgovor na fundamentalne probleme euklidske geometrije, odnosno kao pokušaj da se ponudi koherentni i kompletni aksiomatski sistem koji će biti neutralan, tj. koji će u svakoj geomteriji biti validan. taj aksiomatski sistem je podeljen u pet grupa, a svaka grupa aksioma pojedinačno izražava izvesne povezane činjenice našeg opažanja (veza, raspored, itd). dakle, radi se o svojevrsnom konstruktu. vratimo se na analogiju sa drvetom.\nako je geometrija drvo, apsolutna geometrija je stablo iz koje se razvijaju različite grane. ali, ljudi nisu krenuli od stabla, već od "najistinitijeg" sistema - euklidovog, da bi preko njega dijalektičkom metodom došli prvo do neuklidskih geometrija, a zatim i do neke, hajde da je nazovemo tako, istine višega reda.\nEdited by Tarmi, 03 December 2012 - 18:05.


NLB Banka podržala sajam privrede u Tešnju - Privredna štampa\nNakon Međunarodnog sajma gospodarstva održanog prošlog mjeseca u Mostaru, NLB Banka Sarajevo podržava i sajam privrede u Tešnju. Ovaj trinaesti po redu tešanjski sajam održava se od 18. do 21. maja na lokalitetu Kraševo bb – Carina.\nTokom trajanja sajma, NLB Banka Sarajevo će predstaviti posjetiocima i učesnicima bogat asortiman bankarskih usluga, sa akcentom na segment ponude namijenjen pravnim licima. NLB svojim klijentima nudi punu podršku i kvalitetnu uslugu kroz obučen kadar kvalificiran za sveobuhvatno finansijsko savjetovanje.\n“Sa zadovoljstvom smo prihvatili da budemo sponzori ove manifestacije čiji je cilj promocija bosanskohercegovačke privrede i privlačenje stranih ulaganja u BiH. Privreda i privrednici će i ubuduće imati našu punu podršku i kvalitetnu uslugu, iza koje stoji ne samo stručan kadar sa kojim raspolažemo, nego i sinergija NLB Grupe koju čini više od 6 banaka u regionu. Našim klijentima omogućavamo sveobuhvatno savjetovanje vezano za uvozno-izvozne transakcije. Moram naglasiti da smo i vodeći stručnjaci s područja garancija i akreditiva. Ono što je također velika prednost za naše klijente je da postoji mogućnost povezivanja kompanija koje posluju u zemljama NLB Grupe, a sve u cilju boljeg i uspješnijeg poslovanja naših klijenata i izgradnje partnerskih odnosa”, izjavila je Lidija Žigić, direktor NLB Banke Sarajevo.\nSajam privrede u Tešnju je okupio preko 200 izlagača koji prezentuju kvalitet bh. privrede i regiona. Ova manifestacija između ostalog povezuje bosanskohercegovačke i inostrane kompanije, te promoviše investicije i jača poslovne veze između privrednika. Cilj Sajma je razvijanje poslovnih aktivnosti i porast privrednih investicija u Bosni i Hercegovini.\n13. Sajam privrede TešanjNLB Banka Sarajevo\nKako Italijani promovišu svoju proizvodnju vina na Balkanu\nItalijanska agencija za spoljnu trgovinu (ICE) ovih dana na Balkanu promoviše vina sa juga Italije, odnosno iz regija Kalabrija, Kampanija,…\nUčeničke prakse – prilika za stalni radni odnos\nVeć četvrtu godinu zaredom Srednja ugostiteljsko-turistička škola Sarajevo i Grand Hotel Bristol d.o.o. realiziraju projekat učeničke prakse. Sporazum koji su…\nBh. sirevi ponovo pobjednici u Beogradu\nNa VII Balkanskom festivalu sira kompanija EKO SIR PUĐA Livno osvojila je zlatnu medalju i ZLATNA KAP iz Tešnja srebrenu…


On je u izjavi za TV T7 ponovo kritikovao visoku predstavnicu EU Federiku Mogerini rekavši da je ona "nanela mnogo štete EU i Balkanu".\n- Ona nas je zamalo vratila u prošlost. Umesto da se fokusira na priznanje Kosova, ona je iznela temu razmene teritorija. Ne verujem da od Mogerini treba da očekujemo neko rešenje - rekao je on.


Novosadski nedovršeni zapis | Mozaik | DW | 16.01.2021\nNajčuveniji sat Novog Sada i šire\nTamo u daljini blešte lukovi Žeželjevog mosta, a Varadinski most, koji valjda zbog raznobojnog osvetljenja zovu „Duga“, odmah je ispod balkona. Mapa mi govori da ova voda teče zdesna nalevo. A kada pogledam tvrđavu očekujem, ko zna zašto, reku koja dolazi od Žeželjevog mosta, da bi nastavila ispod Varadinskog mosta na jug.\nTo je varka starog dobrog Dunava. Troma, moćna voda najpre se valja sa severa, od Apatina, da bi već kod Bačke Palanke tekla smerom istok-zapad. Stigavši u Novi Sad, Dunav kod Telepa počinje da pravi piruetu nalevo da bi ispod Petrovaradina u stvari tekao smerom jug-sever, kao da se predomislio, poželevši da krene nazad prema izvoru. Potom zaobiđe tvrđavu i brdo pa opet okrene na jug prema Sremskim Karlovcima.\nOvde, na balkonu, odakle se divim ćudima stare, reke još uvek se nalazim u Bačkoj. A kada sutra budem prešao most prema Petrovaradinu stupiću u rodni Srem.\nMos u duginim bojama\nSada idem u kratku šetnju. Bulevar Mihaila Pupina me dočekuje kao i uvek velegradski – blesak farova na mokrom kolovozu, niz zgrada od kojih moj pogled na sebi najviše zadrži Radnički dom „Svetozar Marković“, podignut 1931. kao Palata Radničke komore. Arhitekta Dragiša Brašovan je za ovu minimalističku lepoticu dobio nagradu na izložbi moderne arhitekture u Pragu.\nPređem široku ulicu koja se na starim razglednicama zvala Bulevar Kraljice Marije i već sam u Dunavskom parku. Prvi put kroz njega prolazim zimi. Uređenje parka počelo je zatrpavanjem rukavca Dunava 1895. Neću pričati šta se sve zbivalo, kakva sve preuređenja iza sebe ima jedan od najlepših parkova Srbije. Važno je da me je i ovaj put dočekao ćutanjem crnih borova, breza i platana, svetlucanjem snega pod novogodišnjom rasvetom.\nIzbijamo na Dunavsku ulicu pred Muzej Vojvodine, nekadašnju sudsku palatu, podignutu početkom prošlog veka. I već tu kažem da mi ovaj grad, kao i uvek, prija. Dunavska se i dalje zariva u centar, sve bleštavija.\nMeđutim, nećemo ići dalje – večeras ćemo posetiti prijatelje Tontiće u Telepu koji je nekih šest kilometara odavde. Naglas razmišljamo o taksiju. Gde li je najbliža stanica? To čuje čovek koji pred Lanternom čisti sneg. Kaže da se zove Stanko i nudi nam da u lokalu njegovi ljudi pozovu taksi. Spremnost da se pomogne nepoznatim ljudima uvek prijatno iznenadi. Njegov otegnuti novosadski govor odaje kultivisanost i meru. I to mi se dopada u ovom gradu. Zahvaljujemo se i sedamo u taksi.\nSutradan prelazim Dunav. Pre toga pročitam tablu na kojoj se podseća da je avijacija NATO-pakta 1. aprila 1999. srušila Varadinski most i na njemu ubila dvadesetdevetogodišnjeg Novosađanina Olega M. Nasova. Koračajući novim Varadinskim mostom razmišljam o Olegu. On je kobnog dana pod radnom obavezom išao na posao u Rafineriju. Sin mu se rodio tri meseca posle ubistva mosta i Olega na njemu.\nRazvedrava se. Dunavsko zlato na površini vode isto je kao ono na Rajni. Na mostu duva. Na drugoj strani me dočekuje tabla koja opominje da više nisam u Novom Sadu već u Petrovaradinu. Taj istorijski zasnovan odnos me podseća na onaj između Beograda i Zemuna. Petrovaradin je bio vojna strateška kota, utvrđeni austrougarski garnizon. A na novosadskoj strani je nastajao grad zanatlija i trgovaca.\nSilazim sa mosta u Štrosmajerovu i kod Crkve Svetog Jurja i nekadašnjeg jezuitskog samostana okrenem stepenicama prema vrhu tvrđave. Zadihanost se na vrhu isplatila. Jedinstven je pogled na „podgrad“ kako naseobinu ispod tvrđave zovu Novosađani. A od Sat kule gledam preko Dunava u bezbroj novosadskih građevina koje odavde deluju kao košnice sa šiljcima zvonika bogomolja i kockama solitera.\nUživam u pogledu i razmišljam da li da odem do Trandžamenta, brda iza Tvrđave u pravcu Sremske Kamenice. Tamo, nekoliko kilometara dalje, nalazi se staro Vojno groblje na kojem je 1822. sahranjen moj prezimenjak Martin Dedović, rođen 1756. u Hrtkovcima.\nZavršio je austrijsku Vojno-inženjersku akademiju. U austro-turskom ratu 1788–91. istakao se pri osvajanju turskih uporišta, Novoga na Uni, Gradiške, Beograda i Cetina. Potom je učestvovao u opsadi francuskih gradova u vreme Napoleona, dospeo je tako sve do Luksemburga. Branio je Frankfurt na Majni, a potom bio zapovednik utvrđivanja Ulma. Krajem 18. veka postaje potpukovnik, a petnaestak godina kasnije dobija čin podmaršala. Pri kraju karijere postaje zapovednik Petrovaradinske tvrđave.\nPošto crnogorski Dedovići od kojih potiče moj otac tvrde da su svi ljudi ovog prezimena, bez obzira na konfesiju, u rodu, red bi bio da obiđem rođakov grob. Ali tačno mesto groblja ne zna da mi objasni ni jedan mladić zaposlen u Muzeju na Tvrđavi, pa ovu rođačku dužnost odgađam za vremena bez lapavice. Vraćam se sa sremskog vidikovca u grad na bačkoj strani reke.\nProšetam se novosadskim centrom da proverim da li je sve baš onako kako sam upamtio. Već na početku Zmaj Jovine vidim grupu muzičara kako cupkaju na hladnoći oko spomenika pesniku i setim se da će te večeri doći nova godina i po Julijanskom kalendaru. Pošto lokali rade samo do 20 sati, ova duvačka ekipa se baš i neće ovajditi.\nOsvrnem se da još jednom dobro pogledam Vladičanski dvor, jednu od najzanimljivijih novosadskih građevina. Nastala je 1899. po nacrtu Vladimira Jovanovića. Pošto je poznati arhitekta bio kumče tadašnjeg vladike, on je pronašao rešenje da se dvor izgradi, a da ne pukne bruka – drugi arhitekta, Ferenc Rajhl, zaslužan za prelepe građevine u Subotici i Segedinu, potpisao je Jovanovićev nacrt.\nOstalo je sačuvano da je vladičino kumče izreklo: „Napravio sam plan, Rajhl je potpisao, dvor se gradi i mirna Bačka.“ Izgleda da ovaj način poslovanja, koji se danas zove burazerski, ima veliku i slavnu tradiciju u Srba.\nNa Trgu slobode se i dalje za pažnju strančevog oka takmiče katolička Crkva imena Marijinog, sagrađena 1894. i godinu dana mlađa, neorenesansna Gradska kuća. Crkvu ovdašnji ljudi katkad nazivaju katedralom, što jeste logično za najveću crkvu u Bačkoj, ali nije tačno. Katedrala je crkva pri biskupskom sedištu, a ono je u – Subotici.\nSećam se da sam pre desetak godina bio na prijemu u Gradskoj kući. Njena dekorativna i prozračna unutrašnjost me impresionirala. Ovaj put, čim sam ušao na vrata, dočekalo me je obezbeđenje. Mogu li da pogledam istorijsku zgradu iznutra? Ne može. Šteta, kažem, a pomislim da je tip koji ovde gazduje otuđio i od Novosađana i od ostatka čovečanstva značajno istorijsko dobro.\nIza Crkve je miran trg, Katolička porta. Ne pamtim ga po istorijskim građevinama već po kafi u bašti Atine i posetama Kulturnom centru Novog Sada.\nPrvi put sam se tamo obreo 1989. Sloba je već na Gazimestanu rekao to što je rekao, gibanje masa je postajalo sveprisutno. U majsko-junskom broju književnog časopisa „Polja“ koji je koštao inflacionih 1.000 dinara objavili su mi skoro celu stranicu lirskih tekstova. Nikoga iz redakcije nisam poznavao. Odlučio sam da to promenim pa sam iz Beograda – gde sam tada bio postdiplomac sociologije kulture – jednog letnjeg jutra došao autobusom u Novi Sad.\nUkratko, redakcija je bila šarena, haotična, za mene niko nije imao vremena osim Nedeljka koji me je odveo na Petrovaradin, u atelje nekog svog druga. Slikari uvek imaju neko vino u šteku, tako da sam se u pohodu od ateljea do ateljea na Petrovaradinu sit narazgovarao, vodeći luckaste rasprave sa umetnicima svih vrsta.\nNe sećam se o čemu smo tako živo diskutovali, ali znam da sam uhvatio ponoćni autobus za Beograd. Sledećeg dana probudio sam se mamuran u studentskom domu na Karaburmi.\n„Polja“ će ostati časopis u kojem ću češće nego na drugim adresama objavljivati. Već u novom milenijumu promovisao sam u Kulturnom centru Novog Sada prevod romana „Golubije srce“ Melinde Nađ Abonji, a koju godinu kasnije i sopstvenu knjigu. Jednom me je pesnik i izdavač Nenad Šaponja vodio na čudesna zanatska piva u svoje omiljene lokale.\nTeška vremena za ulične muzičare\nAko svemu tome dodam čitanje u gradskoj Narodnoj biblioteci, višekratno noćivanje u starostavnom hotelu Vojvodina u svojstvu gosta Brankovog kola, nekoliko diskusija u raskošnoj Galeriji Matice Srpske onda ispada da sam se posle Sarajeva do sada sa Novim Sadom najbolje književno družio. Taj grad je moj drugi književni zavičaj.\nNekim drugovima iz tuzlanskih dana, kao što su Pero Mandić i njegova supruga Danijela, Novi Sad je zaista postao utočište. Ali oni su došli da nešto stvore – Novosadski humanitarni centar je njihovo čedo. Izmišljena podela na „dođoše“ i stare Novosađane previđa da došljaci nisu samo oni koji se teško prilagođavaju domicilnim navikama, već i oni koji suštinski oplemenjuju grad.\nSuvišno je govoriti da se u ovom gradu dobro jede. Bivao sam u etno kafanama poput Sokačeta, u čardama kraj Dunava, u čudesnim ribljim restoranima kao što je Aqua Doria. Uživao bih leti u bašti Pivnice Gusan. Doručkovao sam dvaput u Jamonu, kapućino gustirao u kafeima Le Piaf, Petrus ili Atina. U odnosu na Beograd, Novi Sad za manje novca nudi više.\nOvaj put smo se družili i po kućama. Osim Tontića za koje me veže višedecenijsko književno i ljudsko prijateljevanje, posetili smo i drugaricu iz studentskih dana koja je s nama 1984. išla na Kleptonov koncert na beogradskom Sajmu. Njen muž, vrhunski fizičar, pravi sjajne torte. A ćerka i sin, oboje u trećoj deceniji života, imaju urnebesni smisao za humor.\nŽive u finom stanu između Limana 1 i 2. Čuo sam da je to novosadska mera uspeha, iako Liman izvorno znači močvarno područje nastalo usled naplavina.\nNa odlasku se vozimo kraj Trga neznanog junaka. Mahnem statui koja navodno predstavlja Janiku Balaža. Zamišljam ga da s tamburicom silazi sa postolja svog spomenika kako bi nam za srećan put zasvirao „zaustavite Dunav i skazaljke stare“.\nNizu prohujalih dana provedenih u Novom Sadu dodam i ova dva. Teši me misao da mi je zasigurno suđeno još dosta dragocenih novosadskih trenutaka, te ovaj zapis smatram nedovršenim.\nKljučne reči mozaik, Novi Sad, kolumna, putopis\nTrajni link https://p.dw.com/p/3o0YY


| < Prethodna 1 2 3 4 5--- 340 Sljedeća > |\nMedicinska djelatnost Opće bolnice Vinkovci od 1994. do 2011. godine\nMedicinski centar od 1982. do 1990.\nMedicinski centar Vinkovci u novim uvjetima - poslije slobodnih izbora 1990. godine\nMobilne kirurške ekipe\nMoj dolazak na staž\nObnova razrušene bolnice\nOdjel za anesteziologiju, raanimatologiju i intenzivno liječenje\nOdjel za dječje bolesti\nOdjel za medicinsku biokemiju\nOdjel za opću kirurgiju s traumatologijom\nOdjel za ortopediju\nOdjel za ženske bolesti i porodništvo\nOdjel za živčane bolesti\nOdsjek za dermatologiju i venerologiju\nOrganizacija rada vinkovačke bolnice u Domovinskom ratu\nPoginuli od posljedica ratnih zbivanja tijekom Domovinskog rata evidentirani na odjelu za patologiju Medicinskog centra...\nPopis doktora medicine i stomatologije, magistara farmacije, dipl. ing. medicine, biokemije, kemije u Medicinskom centru...\nPovijest vinkovačke bolnice od 1831. do 1945. godine


Klanjana dženaza za 175 žrtava genocida u Srebrenici — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nRadio Velkaton > Bosna i Hercegovina > Klanjana dženaza za 175 žrtava genocida u Srebrenici\nBosna i Hercegovina, Izdvojeno, Vijest dana\nU Potočarima je danas klanjana dženaza za 175 žrtava genocida u Srebrenici, nakon čega je započelo iznošenje tabuta sa žrtvama koje će biti ukopane danas u popodnevnim satima u Memorijalnom centruNa dženazu je došlo više hiljada ljudi iz svih dijelova BiH, regiona, ali i svijeta. Memorijalni centar su danas, između ostalih, posjetili najviši zvaničnici BiH, kao i predstavnici ambasada u našoj zemlji, vlada Turske i Hrvatske i drugi.\nReisu-l-ulema Husein ef. Kavazović danas je imamio džumu namaz i održao hutbu u Memorijalnom centru u Potočarima. Nakon džume i ikndije namaza, reisu-l-ulema je predvodio dženazu namaz za 175 identificiranih bošnjačkih žrtava genocida u Srebrenici.\nNakon što su izneseni tabuti, muškarci koji prisustvuju dženazi stali su u kolonu gdje će nositi tabute od ruke do ruke, kao svake godine. Sve porodice koje ukopavaju svoje najmilije su već pored njihovih mezara. U ovim momentima oficijelni spiker čita imena žrtava genocida, prenijeli su reporteri Klix.ba s mjesta događaja. Ljudi koji su prisustvovali obilježavanju 19. godišnjice genocida u Srebrenici polako napuštaju Potočare, dok su porodice žrtava ostale u Memorijalnom centru gdje je u toku ukop žrtava genocida.\nMeđu žrtvama koje će danas naći konačni smiraj u mezarima je najstariji Hurem Begović (79), a najmlađi je 14-godišnji Senad Beganović. Osim Beganovića u Potočarima je danas klanjana dženaza i maloljetnima: Kadrija Alić (1978.), Enis Omerović (1978.), Adil Omerović (1979.), Muvaz Orlović (1978.), Mujo Osmanović (1978.), Muamer Pašić (1978.), Sead Dervišević (1978.), Hazim Hasanović (1978.), Salčin Hasanović (1978.) i Sadet Suljić (1979.).\nPorodice danas ispraćaju na vječni počinak i trojicu braće Delić, Dahmu, Hamdiju i Sulju. Porodica Halilović posljednji put se oprašta od Džemala i njegove dvojice sinova Džemira i Islama, kao i Selmana Osmanovića i njegove dvojice sinova Jakuba i Muje.\nU Potočarima će ove godine biti zakopani i braća Safet i Sadet Suljić, Amir i Asim Mujić, Samir i Nermin Selimović, Mirzet i Izet Salihović, Omer i Refik Salkić…\nJoš od jučer je u Potočarima prisutan veliki broj ljudi, uključujući i nekoliko stotina učesnika maratona od Vukovara i Bihaća te drugih gradova do Potočara, kao i nekoliko hiljada učesnika Marša mira koji su sinoć, odnosno jučer u kasnim poslijepodnevnim satima stigli u Memorijalni centar.\nMeđu onima koji su došli odati počast žrtvama su i Žene u crnom iz Beograda, ali i bh. sportisti, cijela reprezentacija BiH u sjedećoj odbojci, nogometni reprezentativci Edin Džeko i Senijad Ibričić, te bokserski as Adnan Ćatić.


Dariji Kisić Tepavčević zabranjen ulazak na Kosovo - JuGmedia\nDariji Kisić Tepavčević zabranjen ulazak na Kosovo\nFoto: Zvanični sajt Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja\nPrištinske vlasti zabranile su ministarki Dariji Kisić Tepavčević da poseti Kosovo i Metohiju u svojstvu profesora Medicinskog fakulteta Prištinskog univerziteta, a ova ustanova je sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici. Najava za posetu poslata je na vreme i u skladu sa svim procedurama, saopštio je direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.\nKisić Tepavčević je u sklopu svojih redovnih aktivnosti trebalo da u petak i subotu, kao profesor Medicinskog fakulteta Prištinskog univerziteta sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, na Katedri za epidemiologiju, održi ispit studentima treće godine. Ona je dolazak na Kosovo i Metohiju najavila u svojstvu profesora, a ne u svojstvu ministra, navodi se u saopštenju.\n”Međutim, vlasti u Prištini su bez ikakvog obrazloženja ili razloga, preko prištinskog oficira za vezu odbile da Kisić Tepavčević dozvole posetu, kojoj Priština na ovaj način brutalno sprečava odlazak na posao”, ističe Petković.\nIstovremeno, kako dodaje, bez obrazloženja je odbijena i molba grupe od 39 hodočasnika iz centralne Srbije koji su za predstojeći vikend želeli da obiđu više svetinja na Kosovu i Metohiji.\n”Po sredi je nastavak brutalnog kršenja postignutih sporazuma o slobodi kretanja i sporazuma o posetama dogovorenih i potpisanih u Briselu između Beograda i Prištine. Skandaloznom politikom zabrana i barijera Priština po ko zna koji put demonstrira svoje anticivilizacijsko opredeljenje i jasno stavlja do znanja da se protivi svemu srpskom”, poručio je Petković.\nOčigledno je, kako dodaje, da prištinski političari na čelu sa Aljbinom Kurtijem nemaju valjanu argumentaciju sa kojom bi došli za pregovarački sto u Briselu sledeće nedelje, pa se sada služe ovakvim potezima koji direktno potkopavaju dijalog.\n”Evropska unija kao garant potpisanih sporazuma i posrednik u dijalogu ne sme ostati nema na ovakve jednostrane poteze Prištine i očekujem njihovu jasnu reakciju”, dodao je Petković.\nGrad Leskovac dodelio 133 sedišta za bebe rođene u maju i junu\nGrad Leskovac danas je u sali Narodnog pozorišta po treći put dodelio besplatna auto-sedišta roditeljima dece koja su rođena u maju i junu mesecu…


"Stojim iza svega što sam rekao" - B92.net\n"Stojim iza svega što sam rekao"\nAmbasador Norveške u Beogradu Arne Sanes Bjornstad kaže da je predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ sa Kosova poslao poruku mira.\nIzvor: Tanjug nedelja, 16.09.2018. | 15:00\nOn je dodao da zabrana Vuèiæeve posete selu Banje nije naèin da se pokaže spremnost za pomirenje niti normalizaciju odnosa, veæ - upravo suprotno.\nGovor koji je Vuèiæ održao na Kosovu, navodi Bjornstad za današnje "Veèernje novosti", bio je umeren i realistièan, bez lažnih obeæanja.\n"Ako uzmemo u obzir kakve su sve glasine kružile uoèi govora, uz velika oèekivanja jednih i zabrinutost drugih, njegove poruke možemo protumaèiti samo kao hrabre i dobrodošle", istakao je ambasador.\nOn smatra ohrabrujuæom èinjenicu da je kosovski predsednik Hašim Taèi uputio kritike onima koji su spreèili posetu predsednika Vuèiæa.\nZa KiM je, kaže Bjornstad, važno pronaæi rešenje koje nas izvlaèi iz sadašnjeg zastoja i podstièe stabilnost na Balkanu i širem regionu i, drugo, omoguæava kosovskim Srbima da žive kako žele, bez straha i diskriminacije.\n"Zajednica opština, promene granica... ja to vidim kao moguæe instrumente, a ne ciljeve po sebi", istièe ambasador Norveške.\nBjornstad, èija je ocena da je "svojatanje Preševa od Albanaca isto što i svojatanje Kosova od Srbije" izazvala oštre kritike dela javnosti, kaže za beogradski dnevnik da "stoj iza svega što je rekao".\n"Tražili su mi da prokomentarišem Haradinajevu izjavu da su Preševo i Bujanovac 'istoèno Kosovo'. Rekao sam da takve izjave ne pomažu rešenju situacije, ali sam dodao da oni koji govore o Kosovu kao sastavnom delu Srbije, ne treba da se iznenade ako drugi nazivaju delove Srbije 'istoèno Kosovo'", pojašnjava on.\nKad je reè o rešenju za KiM, Bjornstad, kaže, sumnja da bi neka meðunarodna konferencija o Kosovu, poput one koja je održana 1999. u Rambujeu, bilo šta olakšala.\nOdnose Srbije i Norveške ambasador te zemlje ocenjuje kao veoma dobre, mada smatra da još uvek postoji veliki neiskorišæeni potencijal što se tièe trgovine i investicija.\nNapominje i da je norveška vlada izdvojila novac za pomoæ siromašnim opštinama u Srbiji.\n"Za ono što 'ostaje' od 2018. godine, dali smo dva miliona evra. Sledeæe godine 'dopunjavamo', ali još ne možemo reæi sa koliko taèno", zakljuèio je Bjornstad.


Ipak kandidatura Srbiji, Rumuni pokušali da love u\tmutnom\nŠefovi diplomatija Evropske unije na jučerašnjem sastanku, umesto donošenja odluke o dodeljivanju Srbiji kandidature za EU, zbog protivljenja Rumunije usvojili su samo preporuku Evropskom savetu da to učini. Ovoj odluci se dramatično odlučno tokom celog jučerašnjeg dana suprotstavljala Rumunija tražeći da se Vlasi u Srbiji prekrste u Rumune.\nPodrška: Boris Tadić i Žoze Manuel Barozo\nSamit ministara EU za koji se očekivalo da će bez većih problema odlučiti da se Srbiji dodeli status kandidata pretvorio se u celodnevnu raspravu tokom koje su šefovi diplomatija svih velikih zemalja nagovarali Rumuniju da ne blokira kandidaturu. Bukurešt je dugo ostao tvrd i neumoljiv u zahtevu da se u zaključke unese obaveza Srbije da poštuje prava nacionalnih manjina, a nezvanično da Srbija onemogući Vlasima u Timočkoj krajini da se tako izjašnjavaju, da ih tretira kao Rumune i da im u škole, informisanje i kulturu uvede rumunski jezik.\nParadoksalno, zemlja koja je jedan od najvećih prijatelja Srbije, koja zbog tog prijateljstva nije priznala Kosovo, najodlučnije se suprotstavila kandidaturi Beograda iz unutrašnjopolitičkih razloga. Kako saznajemo, Rumuni se i nezadovoljni trenutnim položajem u EU, činjenicom da im je Holandija blokirala šengenski sporazum, a Brisel paket pomoći, pa su iskoristili i ovu priliku da se obračunaju sa protivnicima.\nDiplomatski izvori „Blica” u Briselu rekli su da gotovo niko od zvaničnika na samitu nije razumeo šta zaista traži Rumunija i nezvanično su komentarisali da je u pitanju „iracionalan zahtev”. Šef nemačke diplomatije Gido Vestervele je najavio da će Evropa ispuniti obećanje i dodeliti Srbiji status kandidata.\n- Ja radim na tome da Srbija danas dobije status kandidata. Još postoji potreba da se o tome diskutuje, ali je ispravno da Srbija dobije status kandidata, kao i da se ispune obećanja data Kosovu - rekao je Vestervele.\nProblem s Rumunijom oko vlaške manjine postoji već godinama i nije delovalo da će biti internacionalizovan sve do preksinoć kada je, posle sastanka Saveta ministara na kome nije bilo primedaba, ambasador Rumunije sprečio da se napišu zaključci da je Srbija zaslužila status kandidata. Sastanak šefova diplomatija počeo je juče oko 10.30 i očekivalo se da će brzo doneti zaključak o Srbiji, ali je zeleno svetlo dato tek oko 17 sati. U međuvremenu su, kako je za „Blic” rekla predsednica Skupštine Slavica Đukić Dejanović, „državnici činili maksimalne krajnje napore da se otkloni i ta poslednja prepreka”. Kako „Blic” nezvanično saznaje u Briselu, Evropska komisija je Rumuniji ponudila i da se posebnom izjavom naglasi da će biti pažljivo praćeno kako se sprovode zakoni i politika Srbije prema nacionalnim manjinama. Tokom dana Rumuniji su više puta nuđena rešenja koja je ona odbijala.\nPredstavnici rumunske i vlaške manjine u Srbiji za „Blic” su juče komentarisali problem. Sekretar Nacionalnog saveta Rumuna Marčel Dragan rekao je da „ni za koga u Srbiji nije dobro da zemlja ne dobije status kandidata.”\n- Zakonske norme koje štite prava nacionalnih manjina su u Srbiji na nivou EU i čak i iznad toga. U praksi postoji dosta problema, ali većinom je to odgovornost lokalnih samouprava, a ne države. Kad je problem vlaške manjine u pitanju, on se može rešiti samo na nivou dva ministarstva ili čak na najvišem državnom nivou jer je Srbija Ustavom omogućila svima da se izjašnjavaju slobodno, pa i Vlasima. Rumunija ne priznaje autohtono postojanje Vlaha - rekao je Dragan, predstavnik manjine koja broji oko 35.000 pripadnika, većinom nastanjenih u Vojvodini.\nPotpredsednik Nacionalnog saveta Vlaha, manjine koja po popisu iz 2002. broji oko 40.000 ljudi, kazao je za „Blic” da je nedavno bio u Bukureštu i pokušavao da objasni stavove Vlaha:\n- Vlasi nikome ne brane da se izjasni kao Rumun, mi podržavamo Rumuniju i želimo saradnju sa Rumunima. Međutim, niko ne može da nam naredi dekretom kako da se izjašnjavamo. Nije u pitanju kapric i nije politika ili nauka - rekao je Miletić Mihajlović za „Blic”.\nPredsednik Srbije Boris Tadić koji se juče u Briselu sastao i sa Ketrin Ešton, visokom predstavnicom EU, kao i sa predsednikom Evropskog saveta Hermanom van Rompejom, celog dana je pokušavao da pomogne da se premosti problem sa Rumunijom.\n- Iz ovoga se vidi koliko je teško dobiti status kandidata i koliko je lako blokirati ga - prokomentarisao je Tadić probleme. On je zahteve Rumunije ocenio kao „neopravdane“ jer je „pitanje individualnih ljudskih prava da vas niko ne prisiljava da se izjasnite kao deo nekog kolektiviteta”.\nPredsednik Srbije izjavio je sinoć da postoji mogućnost da se preporuka - poništi.\n- Nismo dobili sve što smo očekivali, danas je bilo moguće da ministri odluče da Srbija ne samo da ispunjava sve uslove, već i da zaslužuje status kandidata - rekao je Tadić.\nOvo je obeležilo jučerašnji "RIJALITI SKUPŠTINA": Sve Vučićeve desetke, "davljenje" poslanika kravatom, "udaranje" plakatom po glavi...\nŠef poslaničke grupe SNS Aleksandar Martinović obeležio je jučerašnje zasedanje republičkog parlamenta čitanjem ocena iz indeksa predsednika Srbije Aleksandra Vučića, pa smo tako mogli da saznamo iz kojih je sve predmeta on dobio desetke.


IZRADA WEB STRANICE U XARA WEB DESIGNER PREMIUM | studenti.rs\nPočetna Diplomski radovi IZRADA WEB STRANICE U XARA WEB DESIGNER PREMIUM\nWeb dizajn obuhvata veliki broj različitih veština i disciplina koje se koriste u procesu izrade web sajtova. Različite oblasti web dizajna uključuju web i grafički dizajn odnosno dizajn korisničkog interfejsa, autorska prava, standardizovani kod i propratni softver za dizajniranje web sadržaja UX dizajn, SEO optimizaciju. Često određeni broj individualnih web dizajnera rade u timovima pokrivajući različite aspekte procesa dizajniranja, i ako neki dizajneri mogu sami da odrade ceo proces dizajniranja.\nSrbija, Trstenik, UNIVERZITET U BEOGRADU - Mašinski fakultet /


SAD posjeduju sve potrebne resurse za zaustavljanje Irana\nNaslovna/Svijet/SAD posjeduju sve potrebne resurse za zaustavljanje Irana\nSAD posjeduju sve potrebne resurse za zaustavljanje Irana ukoliko ta zemlja odluči da “preduzme bilo kakve akcije koje bi mogle da budu opasne”, izjavio načelnik generalštaba američke vojske, general Kenet Mekenzi.\nKako je javila televizija Skaj njuz Arabia, Mekenzi je rekao da je “vojska SAD u komunikaciji sa saveznicima i prijateljima u regionu kako bi osigurala jedinstvo u suočavanju sa iranskom prijetnjom”, prenosi Rojters.\nU međuvremenu je iranska agencija Tasnim objavila da je dron Revolucionarne garde uspješno izveo izviđački let iznad američkog nosača aviona “Dvajta D. Ajzenhauera” i još jednog američkog ratnog broda iznad Persijskog zaliva.\nKako je prenio AP, uz izvještaj iranske agencije objavljena je i fotografija, navodno fotografisana iz drona, na kojoj se vide borbeni avioni parkirani na nošaču aviona.\nAP ujedno podsjeća da je američka vlada proglasila Revolucionarnu gardu za terorističku organizaciju kako bi pojačala pritisak na Iran i dodatno izolovala tu zemlju.\nSAD vojska Zemlja\nFrancuska: Zaplijena pola tone kokaina vrijedne 40 miliona evra


Arapski šeik donirao 11,5 tona medicinske opreme Hrvatskoj | Nova Ekonomija\nArapski šeik donirao 11,5 tona medicinske opreme Hrvatskoj\nHrvatska je dobila 11,5 tona medicnske opreme od šeika iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, zbog čega je hrvatska Vlada otkazala već dogovorenu nabavku zaštitnih maski od kompanije iz Pule, piše Slobodna Dalmacija.\nSa nedavno osnovanom kompanijom iz Pule bio je ugovoren posao u vrednosti od 19 milijardi kuna (2.489.682 evra).\nSa šeikom iz Abu Dabija, koji je donirao zaštitne maske i drugu opremu, hrvatske vlasti su uspostavile kontakt pre mesec i po dana. Kako piše Slobodna Dalmacija, iako je šeik želeo da ostane anoniman, u medijskim krugovima procurelo je da se radi o princu Hamdanu bin Zajed Al Nahjanu.\nPrinc Hamdan, četvrti sin osnivača Emirata, predsednik je uprave Crvenog polumeseca (dobrotvorno društvo u muslimanskim zemljama) i jedan je od “najuticajnijih ljudi” u Emiratima. Ranije je obavljaju funkcije zamenika premijera i ministra spoljnih poslova.\nDalmacija piše da je šeik redovan letnji gost na Jadranu. Vlasnik je jahte Jas, dugačke 141 metar i kapaciteta od 60 osoba, jedne od najvećih na svetu. Na njoj se nalaze i heliodrom, bazen i spa centar.\nRusija produžava radne dozvole strancima\nZa njivu potrebna dozvola tokom policijskog časa\nŽivot pod koronom: Šarlot\nGorenje zatvara sve fabrike u Evropi na dve nedelje\nBira se stručni nadzor nad Moravskim koridorom\nNovopazarski DEKA JEANS sašio i donirao 1.500 maski\nRent a car u Hrvatskoj traži smanjenje zakupa\nDvoje zaposlenih u Zagrebačkoj banci pozitivno na COVID-19\nKoje mere je Hrvatska uvela za zaštitu ekonomije od koronavirusa?\nNjujorški modni kreator šije i donira zaštitne maske\nJak zemljotres pogodio Zagreb\nOd dva aviona crnogorske kompanije, jedan ostaje bez motora zb...