Zamenik premijera Mateo Salvini, premijer Đuzepe Konte i zamenik premijera Luiđi di Majo, oktobar 2018.\nSalvini je pretrpeo poraz u planovima za prevremene izbore i put do jesenjih izbora sada deluje manje izvesno, budući da saradnja Pet zvezdica i Demokratske partije u utorak sugeriše da se alternativna većina za vladu može naći, ocenjuje Fajnenšl tajms (The Financial Times).\nBivši premijer Renci je rekao da je Salvini "otkrio da je u manjini" i da "mora podneti ostavku i vratit se svom mohitu", povodom Salvinijeve prakse da vodi kampanju na plažama, piše list, ali i ističe da je velika prepreka saveza Demokratske partije i Pet zvezdica upravo sam Renci koji je morao da podnese ostavku 2016, pošto je na referendumu propao njegov predlog reformi.\nAnalitičari kažu da u teoriji postoji alternativna većina za vladu, ali da je Demokratska partija podeljena po pitanju prevremenih izbora, pošto Renci želi da se vrati u centar politike postavljajući sebe kao protivnika Salvinija, dok Zingareti želi nove izbore i da reorganizuje partiju, ističe Fajnenšl tajms. S druge strane, Di Majo je rekao ne želi da "sedne s Rencijem", ali nije isključio saradnju s krilom demokrata koje predvodi Zingareti.\nSalvini je pokašao da predupredi savez protiv njega pre glasanja, nudeći pomirenje "prijateljima iz Pet zvezdica" i najavljujući da će Liga podržati glasanje o smanjenju broja poslanika pre izbora. Di Majo je prihvatio ustupak, ali je rekao da "više voli prijatelje koji su odani". Uz to, kako piše Fajnenšl tajms, Salvini se suočio s dodatnim udarcem kada je Forca Italia odbila da ide u predizborni savez s Ligom, navodeći da želi da zadrži svoj identitet.\nDok su analitičari zbunjeni zašto je Salvini tražio kraj vlade a onda podržao reformu koja bi mogla da je održi, jedan od zvaničnika Lige je rekao da se Salvini "preračunao...shvatio je da je napravio grešku i pokušava da je ispravi". Salvini negira da želi odlaganje izbora i tvrdi da parlament može da odobri ustavnu reformu koja bi se sprovela u sledećem sazivu, ali, kako ističe Politiko, predsednik Materela ima poslednju reč u raspisivanju izbora i mogao bi da se ne složi sa Salvinijem.\nS druge strane, dodaje Politiko, osnivač tog pokreta komičar Bepe Grilo (Beppe Grillo), koji je bio jedan od glavnih sponzora koalicije sa Salvinijem i oštar kritičar Demokratske partije, Ligu je nazvao varvarima i deluje otvoreno za dogovor s demokratama. Čak i po italijanskim standardima, to je previše, ocenjuje Poltiko i citira dnevnik Stampa (La Stampa) koji je postavio pitanje da li će Italija uskoro videti "najspektakularniji zaokret u istoriji".


Croatia-Serbia - Cross-Border Cooperation for Investment Promotion\nEU CBC IPO projektu Partneri na projektu Investicioni profiliZapadno-bački okrugOpština GradišteOpština LovasGrad IlokOpština OdžaciOpština KulaInvesticioni potencijaliSektorske studijeInvesticiona strategijaInvesticiona brošuraOpštine sa povoljnim poslovnim okruženjem Baze podatakaVestiU fokusu - NajavePres klipingVideo klipingPreuzimanjeLogotipiPrezentacijeStudijeBrošureKontaktiKorisni linkovi\t‹›\nPrivode se kraju radovi na industrijskoj zoni u Kuli\n06. 11. 2014.\tU okviru radova na izgradnji industrijske zone u Kuli u toku su radovi na asfaltiranju deonice 2 u ukupnoj dužini od 475 metara, uklјučujući asfaltiranje biciklističke staze, iskop atmosferskih kanala i izradu prelaza ka parcelama na industrijskoj zoni...\nKula spremna za investitore - Uređenje industrijske zone do oktobra 2014.\n28. 08. 2014.\tIzgradnja saobraćajnica ka magistralnom putu zaokružiće infrastrukturno opremanje industrijske zone u Kuli...\nEU CBC IP - Projekat prekogranične saradnje za promociju investicija\nProjekat u trajanju od dve godine se sprovodi u saradnji sa Uredom za međ\nunarodnu saradnju (TINTL), opštinama iz Republike Hrvatske (Opština Gradište, Opština Lovas, Grad Ilok) i opštinama iz Republike Srbije (Opština Odžaci, Opština Kula).\nOpšti cilj projekta je da se poboljša konkurentnost i osigura održivi ekonomski rast pograničnog regiona. Projekat će podstaći stvaranje povoljnog ambijenta za investicije i promociju saradnje izmeđ\nu hrvatskih i srpskih preduzeća i opština u pograničnom području. Detaljnije\nProjekat sprovode NALED i Opština Gradište u partnerstvu sa Opštinom Lovas, gradom Ilokom i Uredom za međunarodnu saradnju TINTL sa hrvatske strane i opštinama Odžaci i Kula sa srpske strane.\nCopyright © 2014. Hrvatska-Srbija - Prekogranična suradnja za poticanje ulaganja | Izrada Implementacija d.o.o.


Šta to kriju gradonačelnik i Gradsko veće - Ozonpress :: internet portal\nTag: gradonačelnik, Gradsko veće, konkurs, kriju, mediji\nGrad Čačak je svojevremeno bio prva lokalna samouprava u Srbiji koja je donela sopstveni Pravilnik o konkursnom sufinansiranju medijskih projekata u oblasti javnog informisanja od javnog interesa na svojoj teritoriji.\nO kvalitetu tog Pravilnika, možda na najbolji način svedoči činjenica da je nekoliko meseci kasnije, Ministarstvo kulture i informisanja prilikom pisanja jedinstvenog Pravilnika obavezujućeg za sve nivoe vlasti, kojim se uređuje konkursno sufinansiranje medijskih projekata, kao matricu usvojilo upravo čačanski Pravilnik.\nIako upozoren na ove okolnosti i zamoljen da u svom mandatu ne odstupa od opšteusvojene prakse gradonačelnik Čačka Milun Todorović, postupajući valjda u svojstvu poslušnog stranačkog aparatčika, uveo je princip po kome je sufinansiranje medijskih sadržaja od javnog interesa pretvoreno u isključivo davanje budžetskih para naprednjačkim medijima i medijima koje vlast SNS-a smatra sebi podobnim.\nNajpre je voljom gradonačelnika i Gradskog veća u 2016. i 2017. godini, za člana Komisije koja je obavljala posao ocenjivanja pristiglih medijskih projekata, imenovan tadašnji službenik gradske adminsitracije Predrag Kovačević, što je bilo nedozvoljeno konkursnom procedurom. Kovačević je naprasno proglašen medijskim stručnjakom na osnovu prethodnog radnog staža provedenog u redakciji Radio Čačka, na mestu sportskog novinara. I ostali članovi Komisije imali su slične stručne kvalifikacije kao i on, tj. nikada tokom svog rada u nekom mediju nisu napisali ni jedno slovo nekog medijskog projekta, a još manje su imali obuku za ocenjivanje medijskih projekata.\nOve godine protivzakonito imenovanje članova Komisije iz reda zaposlenih u gradskoj administraciji nije se dogodilo, ali sukoba interesa kod članova Komisije koje su gradonačelnik i Gradsko veće imenovali svakako je bilo.\nDo koje mere su gradonačelnik i članovi Gradskog veća bili spremni da idu u kršenju javnosti i transparentnosti rada Komisije za ocenu medijskih projekata, kao i celog konkursnog postupka najbolje svedoči odbijanje zahteva NVO Centar za monitoring i aktivizam CEMA.\nNVO Centar za monitoring i aktivizam realizuje projekat “Forum za građanski nadzor javnih politika lokalne zajednice“ koji je podržan od Fondacije za otvoreno društvo, Srbija. Cilj ovog projekta je da se obezbedi građanski nadzor nad raspodelom javnih sredstava za sufinansiranje medijskih projekata čiji bi sadržaji trebalo da obezbede medijski pluralizam i kvalitetno informisanje svih građana Čačka.\nTežište pažnje su predloženi medijski projekti, izbor tema i način na koji će njihova realizacija obezbediti javni interes u oblasti informisanja. Realizacija projekta započela je 1. maja, 2018. godine i trajaće do 30. aprila, 2019. To znači da će naš projektni tim pratiti ceo proces od donošenja odluke o raspodeli sredstava do njihove realizacije i konačnog izveštaja. Na kraju tog procesa rezultati naše analize biće predstavljeni u dokumentu koji će biti dostupan javnosti kao i u javnoj debati koja je planirana za mart naredne godine.\nInače, ovu praksu je u Srbiji primenilo tek nekoliko gradova među kojima je grad Užice od prošle godine, a ove godine sličan projekat realizuje Centar za ljudska prava u Nišu i nekoliko vojvođanskih gradova. Ceo projekat usaglašen je sa izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi čiji je cilj bolja primena instituta neposredne demokratije i veće uključivanje javnosti u rad opština i gradova\n– Na moje veliko razočaranje, iako je gradonačelnik u startu sa oduševljenjem prihvatio ovu ideju, iz meni nepoznatih razloga se od nje odustalo. Nepoznati su mi jer, iako po Zakonu o upravnom postupku nadležne gradske službe su morale dostaviti odgovor na zahtev u roku od 30 dana, do ovog trenutka nemam zvaničan odgovor zašto je uskraćeno prisustvo građanskog nadzora u radu Komisije za ocenu medijskih projekata. Nezvanično sam saznala da su članovi Komisije bili protiv što je potpuna glupost jer oni nemaju nikakve ingerencije u odlučivanju o tome kako i na koji način će institucije grada Čačka obezbediti transparentnost u radu i trošenju javnih sredstava. O tome isključivo odlučuje gradonačelnik, Gradsko veće ili Skupština grada – kaže Svetlana Kojanović, rukovodilac projekta koji sprovodi CEMA.\nDakle, evidentno je da se, zbog pritisaka koje su izvršile pojedine zainteresovane strane u ovom procesu, odustalo od primene pricipa neposredne demokratije i poštovanja važećih zakonskih propisa.\n– Moram da istaknem da sam pre početka realizacije ovog projekta obezbedela uslove da ni u jednom segmentu ne budem u sukobu interesa. Dakle, ’’zamrzla’’ sam aktivnosti u svom mediju, prekinula saradnju sa drugim medijima na kojima sam obavljala poslove konsaltinga, i nisam na bilo koji način bila učesnik aktuelnog medijskog Konkursa. Nažalost, time se ne mogu pohvaliti članovi Komisije gde su od tri člana, najmanje dva bila u sukobu interesa jer su odlučivali o projektima medija za koje i sami rade ili su članovi Udruženja koja su se pojavila kao aplikanti. Takođe, javnost nije imala uvid u njihovo radno iskustvo, posebno u oblasti projektnog finansiranja medija, kao i u kriterijume na osnovu kojih su donosili odluke. Iako kao građanski posmatrač nisam imala pravo glasaniti mogućnost da na bilo koji način utičem na donošenje odluka u radu Komisije ostaje pitanja na koja još uvek nema odgovora: ’’Kome je smetalo moje prisustvo? Da li su rezultati Konkursa bili unapred poznati? Da li je bilo političkih ili nekih drugih pritisaka u procesu odlučivanja o kojima javnost nije trebalo da bude obaveštena?… – kaže Svetlana Kojanović.\nOna naglašava da će se ovaj projekat realizovati bez obzira što je deo aktivnosti uskraćen. Tim koji čine izuzetni stručnjaci, doktori nauka iz zemlje i inostranstva, će nastaviti da prate realizaciju odobrenih projekata, kvalitet proizvedenih medijskih sadržaja i posebno u kojoj meri je ostvaren javni interes građana Čačka u oblasti informisanja podržan njihovim parama.\n– Kao što sam napomenula, o tome ćemo sredinom naredne godine detaljno obavestiti javnost. Ali, meni lično, ostaje žal što moj grad kojim sam se nekada ponosila i koji je prvi inicirao ideju o projektnom finansiranju medija u Srbiji nije među gradovima koji makar deklarativno podržavaju principe demokratije. Posebno što sa svih strana sveta stižu kritike o stanju medija u Srbiji, strmoglavom padu slobode medija i neispunjenim uslovima u Poglavlju 23 u ovoj oblasti. Sasvim sigurno nije postojao ni jedan jedini razuman razlog da se u Čačku od demokratskih principa odustane posebno imajući u vidu da sam, bar mi se to ne može osporiti, imala dovoljno znanja, obrazovanja i iskustva da profesionalno obavim posao građanskog nadzora u ovom procesu i da zajedno pošaljemo bolju sliku svetu (reč je o projektu koji finansira američka organizacija). Zato ću za kraj citirati Kristijana Delora, generalnog sekretara Reportera bez granica koji je nedavno upozorio: „Osporavati legitimitet novinarstva danas znači igrati se sa izuzetno opasnom političkom vatrom„- zaključuje Svetlana Kojanović.\nGradonačelnik i članovi Gradskog veća znaju šta su to hteli da sakriju od javnosti, pa im je smetalo da nezavisni građanski posmatrač bude prisutan kada članovi Komisije ocenjuju prispele projekte. Što bi narod rekao: drugačije koza brsti kad je vuk gleda.\nNema sumnje kakva je ovde rabota u pitanju, a kako to izgleda kada se osporava legitimitet novinarstva i zapali opasna politička vatra, gradonačelnik Čačka imao je prilike već da se uveri u poslednjih mesec dana.\nzeljko damjanovic 29/10/2018 u 13:19 Odgovorite\nNovac daju ONIMA KOJI IH HVALE SRAMOTA


Poreska uprava službeno pribavlja podatke razmenom - Računovodstvo AKTIVA sistem\nPoreska uprava službeno pribavlja podatke razmenom\nPoreska uprava je na svojoj zvaničnoj internet stranici, dana 7. juna 2016. godine, objavila sledeću vest:\nPrimena odredbi članova 9. i 103. Zakona o opštem upravnom postupku kojima je regulisana razmena podataka o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija\nU cilju primene članova 9. i 103. Zakona o opštem upravnom postupku („Službeni glasnik RS“, broj 18/16, u daljem tekstu: ZOUP), u postupcima koji se vode pred poreskim organom, po službenoj dužnosti ili na zahtev stranke, a u kojima je potrebno vršiti uvid, odnosno pribavljati i obrađivati podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija, a koji su neophodni za postupanje po istom, obaveštavamo sledeće:\nOdredbama člana 9. stavovi 1. i 2. ZOUP, propisano je da je organ dužan da strankama omogući da uspešno i celovito ostvare i zaštite prava i pravne interese, kao i da se postupak vodi bez odugovlačenja i uz što manje troškova za stranku i drugog učesnika u postupku, ali tako da se izvedu svi dokazi potrebni za pravilno i potpuno utvrđivanje činjeničnog stanja. Stavom 3. istog člana predviđeno je da je organ dužan da po službenoj dužnosti, u skladu sa zakonom, vrši uvid u podatke o činjenicama neophodnim za odlučivanje o kojima se vodi službena evidencija, da ih pribavlja i obrađuje, dok saglasno stavu 4. istog člana organ može od stranke da zahteva samo one podatke koji su neophodni za njenu identifikaciju i dokumente koji potvrđuju činjenice o kojima se ne vodi službena evidencija.\nOdredbama člana 103. ZOUP propisano je: da je organ dužan da po službenoj dužnosti, u skladu sa zakonom, vrši uvid, pribavlja i obrađuje podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija, a koji su neophodni za odlučivanje (stav 1); da ako službenu evidenciju vodi drugi organ, organ koji vodi postupak dužan je da hitno zatraži podatke, a zamoljeni organ da besplatno ustupi podatke u roku od 15 dana, ako nije drukčije propisano, a ako se traženi podaci mogu dobiti elektronskim putem, zamoljeni organ ih dostavlja u najkraćem roku (stav 2); da u postupku koji se pokreće po zahtevu stranke organ može da vrši uvid, pribavlja ili obrađuje lične podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija kada je to neophodno za odlučivanje, osim ako stranka izričito izjavi da će te podatke pribaviti sama, a ako stranka u roku ne podnese lične podatke neophodne za odlučivanje organa, zahtev za pokretanje postupka će se smatrati neurednim, saglasno odredbi člana 59. stav (2) istog zakona (stav (3) člana 103.).\nZaposleni radnici Poreske uprave u postupcima koji vode pribavljaju podatke iz službenih evidencija elektronskim ili neposrednim uvidom u evidenciju u slučajevima u kojima je to moguće ili na upit, u skladu sa navedenim odredbama ZOUP.\nU postupku rešavanja o pravima, obavezama ili pravnim interesima fizičkog ili pravnog lica, odnosno druge stranke, poreski organ može vršiti uvid, pribavljati i obrađivati samo one podatke koji su zakonom ili posebnim propisom utvrđeni kao neophodni za rešavanje o određenom pravu, obavezi ili pravnom interesu stranke.\nUkoliko se radi o postupku pokrenutom po zahtevu stranke, stranka ima pravo da sama pribavi podatke o činjenicama o kojima se vodi službena evidencija. Ovo pravo stranke je ustanovljeno kao izuzetak od pravila da je organ dužan da podatke pribavi po službenoj dužnosti, kada je to neophodno za odlučivanje u postupku koji se pokreće po zahtevu stranke, ako se radi o ličnim podacima i ako postoji izričita izjava stranke.\nImajući u vidu da je kao uslov da stranka sama pribavlja podatke predviđena i njena izričita izjava, i s obzirom da se radi o izuzetku od principa delotvornosti i ekonomičnosti postupka, potrebno je da ovakva izjava stranke bude u pisanoj formi (Obrazac 1), koji možete preuzeti ovde.\nObaveštavamo da stranka može izjaviti da će pribaviti samo pojedine (ne sve) lične podatke, u kom slučaju će i dalje postojati obaveza organa da prikupi podatke koji nedostaju, a koje nisu obuhvaćeni izričitom izjavom stranke.\nKontakt podatke nadležnih organizacionih jedinica možete naći ovde.\nUvid u službene evidencije Poreske uprave (Registar PIB obveznika, Registar PDV obveznika, Registar poreskih punomoćnika stranih lica obveznika PDV u skladu sa članom 10a Zakona o porezu na dodatu vrednost, Registar aktivnih ovlašćenih menjača i Registar lica koja poseduju certifikat za obavljanje menjačkih poslova), može se ostvariti posredstvom javno dostupnih registara na internet stranici Poreske uprave, i to:\n1) Registar PIB obveznika,\n2) Registar PDV obveznika,\n3) Registar poreskih punomoćnika stranih lica obveznika PDV u skladu sa članom 10a Zakona o porezu na dodatu vrednost,\n4) Registar aktivnih ovlašćenih menjača,\n5) Registar lica koja poseduju certifikat za obavljanje menjačkih poslova.\nUvid u sledeće službene evidencije Poreske uprave, može se ostvariti upitom, odnosno podnošenjem zahteva poreskom organu:\n1) Registar o proizvođačima/prodavcima akciznih proizvoda;\n2) Registar o akciznim skladištima;\n3) Registar o deponovanim potpisima za potpisivanje SNPDV (službeni nalog za nabavku odnosno uvoz proizvoda bez PDV), LNPDV (lični nalog za nabavku odnosno uvoz proizvoda bez PDV);\n4) Registar o evidentiranim fiskalizacijama;\n5) Registar o proizvođačima fiskalnih kasa;\n6) Registar o vrstama fiskalnih kasa;\n7) Registar o ovlašćenim servisima fiskalnih kasa;\n8) Registar o ovlašćenim serviserima fiskalnih kasa.\nPosebno napominjemo da u svim slučajevima u kojima se drugi državni organ obrati Poreskoj upravi zahtevom za dostavu uverenja o izmirenim poreskim obavezama, podnosilac zahteva treba da, s obzirom na specifičnost poreskog postupka, uputi stranku/poreskog obveznika da prethodno izvrši usaglašavanje stanja sa nadležnim poreskim organom, nakon čega će biti izdato uverenje poreskom obvezniku.


Održana prva press konferencija povodom priprema za 11. SFF - Klix.ba\nOdržana prva press konferencija povodom priprema za 11. SFF\n10.3.2005. u 23:08\nFoto: Nino Maricic\nU četvrtak se u prostorijama kina Obala Meeting Point održala prva press konferencija povodom početka intenzivnih priprema Direkcije za 11. Sarajevo Film Festival koji će se ove godine održati od 19. do 27. avgusta.\nDirekcija Sarajevo Film Festivala, ovom prilikom je izrazila zadovoljstvo nastavkom prošlogodišnje saradnje i potpisivanjem ugovora sa Nj. E. Urs Breiterom, Ambasadorom Švicarske, ispred Federalnog ministarstva Vanjskih poslova Švajcarske koje je na jubilarnom 10. SFF po prvi put dodjelilo nagradu HUMAN RIGHTS AWARD (nagradu za ljudska prava), hrvatskom reditelju Goranu Deviću za dokumentarni film “Uvozne vrane”.\nNagradu za najbolji dokumentarni film iz selekcije Regionalnog dokumentarnog programa koji obrađuje tematiku ljudskih prava (u iznosu od 5.000 €), Federalno ministarstvo Vanjskih poslova Švicarske će sponzorirati naredne tri godine.\nNastavak uspješne saradnje Sarajevo Film Festivala i kompanije Coca-Cola HBC B-H d.o.o. Sarajevo potvrđen je potpisivanjem sponzorskog ugovora između Mirsada Purivatre, direktora Sarajevo Film Festivala i Fuada Strika, direktor Coca-Cola HBC B-H d.o.o. Sarajevo, čime je ova kompanija, po deveti put, potvrdila svoj status ekskluzivnog sponzora Festivala. Saradnja SFF i Coca-Cole u BiH počela je 1997. godine, nakon početka poslovanja ove Kompanije u BiH. Proteklih osam godina obilježilo je izuzetan razvoj i SFF i Coca-Cole HBC u BiH, a početna saradnja je prerasla u poslovno partnerstvo bez kojeg je SFF danas teško zamisliti. SFF je postao najznačajniji događaj ove vrste u regionu, a Coca-Cola HBC u BiH je postala dio sistema koji čini 26 zemalja i koji je drugi po veličini sistem punionica Coca-Cola proizvoda u svijetu. Misija Coca-Cole HBC je, između ostalog, i da obogati život zajednice u kojoj posluje, a to čini podržavanjem mnogobrojnih kulturnih, sportskih ili dobrotvornih manifestacija. Potpisivanjem ugovora o sponzorstvu stvara se osnov za izuzetnu podršku koju Coca-Cola HBC u BiH svake godine pruža SFF, čime omogućuje dalji razvoj i promociju ovog Festivala, a svim posjetiocima SFF da uživaju u čaroliji najznačajnijih svjetskih dostignuća iz svijeta filma.\nU sklopu Press konferencije, Direkcija 11. Sarajevo Film Festivala imala je čast objaviti i ovogodišnjeg gosta programa “Tribute to...” (Posvećeno...). U okviru ovog veoma popularnog programa 11. SFF će sa zadovoljstvom ugostiti još jedno renomirano ime iz svijeta filma, oskarovca Alexander Payne-a.\nNakon press konferencije svi prisutni imali su priliku vidjeti posljednje ostvarenje Alexander Payne-a, film «Sideways» (Stranputica), za koji je Payne ove godine od strane Američke filmske Akademije bio nominovan u pet kategorija, a osvojio je Oscara za najbolji adaptirani scenarij.\nKoncert Vanesse Mae za pomoć žrtvama tsunamija\n11.03.2005. u 16:13\nIzložba fotografija i knjiga u okviru manifestacije "Dani Kanadske Kulture u BiH"\n10.03.2005. u 18:28


Odbijene sve ponude za kupovinu „Šećerane“ – ASinfo Portal\nBIJELJINA – Skupština povjerilaca bijeljinske Šećerane u stečaju odbacila je kao finansijski neprihvatljive četiri ponude za kupovinu fabrike koje su dostavljene iz Vijetnama, Turske, Hrvatske i Banjaluke, te zatražila da minimalna cijena na četvrtoj licitaciji u oktobru bude 15 miliona KM.\nDostavljene ponude, osim formalnih nedostataka, finansijski su bile neprihvatljive, a kreću se od tri miliona evra koliko je ponudila turska kompanija, do pet miliona evra koliko su ponudili potencijani kupci iz Vijetnama.\nJuče, posljednjeg dana roka, pristigla je ponuda Poljoprivrednog kombinata “Kutjevo” iz Hrvatske koja iznosi 3,2 miliona evra, dok je Goran Vajkić iz Banjaluke na današnjem ročištu u Privrednom sudu u Bijeljini obrazložio ponudu od 6,75 miliona KM.\nRadnici koji su bili prisutni na ročištu tvrde da je to vrijednost jednaka cijeni koja bi se postigla prodajom fabrike na otpadu bez uračunate vrijednosti zemljišta.\nNa prethodnoj licitaciji tražena cijena je bila 12,7 miliona KM.\nNaredna Skupština povjerilaca najavljena je za 25. Oktobar.\nCAPITAL je juče objavio da povjerioci Fabrike šećera nisu zadovoljni dostavljenim ponudama i da će one danas biti odbačene. Na ovakav rasplet upućivao je i izvještaj stečajnog upravnika koji je imao zamjerke na sve tri ranije pristigle ponude i naveo da one ne bi trebalo da se razmatraju na Skupštini, a o čemu smo, takođe, pisali.


GRAD PANČEVO OPRAVDAO TITULU KARNEVALSKOG GRADA: I ove godine NULA dinara za predstojeći "Karneval Pančevo"\njun 14 2019\t/\n17. Internacionalni karneval u Pančevu, koji će se održati 21. i 22. juna 2019. godine, pod pokroviteljstvom Ministarstva trgovine, telekomunikacija i turizma Republike Srbije, vrednovan je na listi u dvadeset najznačajnijih događaja Srbije.\nKomisija za vrednovanje programa i projekata od javnog interesa u oblasti pružanja podrške udruženjima građana grada Pančeva – vrednovala je predstojeći Internacionalni karneval u Pančevu sa NULOM.\nPribližava se vreme karnevala u Pančevu. Vreme kada ćemo dočekati brojne posetioce i oko 2.000 učesnika iz 7 zemalja, Srbije i našeg grada, karnevalske grupe, preko 1.000 dece, roditelja i nastavnika, umetničkih, profesionalnih i amaterskih grupa koji mesecima pripremaju svoje kostime, koreografije, baletske predstave, solističke numere... 50 Udruženja žena, vinara, poljoprivrednih gazdinstva, kulturno-umetničkih društva i drugih učesnika sajma tradicionalne hrane i vina pripremaju svoje proizvode da ponude najbolje iz svog grada, sela, Banata i Srbije... kao i svi ugostiteljski objekti u gradu koji pripremaju brojne programe.\nVreme karnevala, kada grad živi, kada se svi mi gore nabrojani i nenabrojani trudimo da Pančevo bude nasmejani grad, grad prijateljstva. I nije nam važno ko je ko, jer tada svi mi smo Pančevo.\nA vi dragi naši koji ’’vrednujete’’ i ’’rangirate’’...\nU vreme karnevala možete biti šta želite, staviti neko drugo lice na ovo svoje svakodnevno.\nLatinska reč za masku je persona - označava i masku i osobu, i ulogu i status, i čast i posao. U suštini je savršena metafora za ljudsko ponašanje, lice koje pokazujemo svetu.\nPa, dok ne padnu maske... dotle uživajte pod sigurnosti karnevalskih maski ovih dana - na raspolaganju vam je celi arsenal pažljivo izrađenih likova i uloga... i ne bojte se, većina neće ni primetiti da ste to stvarno vi, izgledaće kao samo još jedna vaša uloga u ovom cirkusu života u Pančevu.\nŽelimo Vam srdačnu dobrodošlicu na Internacionalni karneval u Vaš grad!\nOrganizatori Internacionalnog karnevala u Pančevu Udruženje građana PRIJATELJI PANČEVA ... i svi oni koji se tako osećaju\nViše iz ove kategorije « Isplata redovne novčane naknade za maj\tSaopštenje Narodne stranke Pančevo povodom najnovijih dešavanja u gradu »


Ispovesti zavodnika: Vlada Stojić (VIDEO) - WANNABE MAGAZINE\nNe znamo kako ti zamišljaš savršenu nedelju, ali naša bi izgledala nekako ovako. Uživaj i ti u našem novom Fashion Film-u i kratkom intervjuu sa lepotanom Vladom Stojićem.\nWANNABE MAGAZINE: Opiši savršeni dejt?\nVLADA STOJIĆ: Dejt koji možemo nazvati savršenim jeste onaj sa pozitivnim ishodom, dejt posle kog obe strane jedva čekaju naredni. Bitno je da se dvoje ljudi skapira i da kvalitetno provedu vreme bez obzira na to da li je u pitanju šetnja uz razgovor, prijatna večera ili sedenje na klupi u nekom parku.\nDa li misliš da si dobar dečko u vezi? Navedi nam bar tri svoje vrline koje bi izdvojio.\nDa, mislim da jesam. Trudim se da maksimalno ispoštujem lepšu polovinu i održavam vezu zdravom, interesantnom i uzbudljivom. Što se vrlina tiče, izdvojio bih iskrenost, odgovornost, samopouzdanje, harizmu…\nŠta je važnije, fizički izgled ili intelekt?\nPodjednako su bitni. Fizički izgled je nešto što prvo primetimo kod osobe i to je nešto što nas privuče u startu, a kasnije je delom odgovoran i za održavanje strasti u vezi. Intelekt je izuzetno bitan kod samog čina osvajanja, a kasnije kod komunikacije, dopunjavanja i održavanja dobrog odnosa u vezi.\nispovesti zavodnikaIspovesti zavodnika: Vlada Stojić (VIDEO)magazin za ženevesna kojićvlada stojićWannabe MagazinWannabe Magazineženski magazinženski modni magazin


Sedmogodišnji Mak Hasić životno je ugrožen i hitno treba pomoć svih nas. Svaka podjela apela je od velike važnosti.\nBroj 17007 od ovog momenta aktivan je za pomoć malom Maku. Broj je jedinstven za sve operatere, a pozivom se doniraju 2 KM.\nIz Udruženja Pomozi.ba saopćeno je da je prije par dana nakon što ga je zabolio stomak dječak otišao doktoru da bi saznao da ima Burkittov limfom, i to četvrti stadij, od moguća četiri.\nMajci dječaka koja je u šestom mjesecu trudnoće, a koja je već izgubila jedno dijete, to je bio ogroman šok. U pitanju je tumor koji se bukvalno dupla u 24 sata.\nMak je odmah krenuo sa kemoterapijama, a liječenje bi trebao nastaviti u inostranstvu za šta su potrebna velika finansijska sredstva. Tačan iznos bi se trebao znati u narednim danima, u zavisnosti u koju će kliniku dječak ići.\nPored poziva na broj 17007, tu su i opcije doniranja putem PayPala, uplate na domaći i INO račun, kao i uplate na račun organizacije Pomozi.ba u Austriji.


Ukoliko želite da kupite savršenu kuću, a ne možete da nađete nijednu koja vam odgovara, rešenje se samo nameće; sagradite novu po svojoj meri i potrebama. Može li se isti princip primeniti i ako ste nezadovoljni izborom država u kojima biste mogli da živite?\nAko je suditi po stavovima češkog političara Vita Jedličke, vredi pokušati. Na teritoriji od samo 7 km2 između Srbije i Hrvatske, on je 13. aprila 2015. osnovao državu Liberland koja već ima svoju web stranicu, nacrt ustava, zastavu i državni slogan „Živi i pusti druge da žive”. Jedlička je predsednik češke desničarske Partije slobodnih građana, političke grupe bliske bivšem predsedniku Vaclavu Havelu, koja ima jedno poslaničko mesto u Evropskom parlamentu.\nLiberlend se nalazi na obalama Dunava, između Bačkog Monoštora u Vojvodini i Zmajevca u Baranji, teritoriji koju po rečima Vita Jedličke u procesu razgraničenja nisu tražile ni Srbija ni Hrvatska, što je po međunarodnom pravu čini regijom terra nullius ili ničijom zemljom. Bilateralni sukob oko ovog područja, poznatog kao Gornja Siga, postojao je između Srbije i Hrvatske još od 1947. godine, ali je sa idejom jugoslovenstva izgubio na značaju i nikada nije rešen.\nOd dana kada je osnovana, država Liberlend je po pisanju medija dobila zahteve za državljanstvo od preko 200,000 ljudi širom sveta. Po podacima sa zvaničnog državnog sajta, da biste aplicirali za državljanstvo potrebno je da ispunjavate sledeće uslove: da poštujete druge bez obzira na rasu i veroispovest, da poštujete nepovredivost privatne svojine, da niste komunista, nacista ili ekstremista bilo koje vrste i da nemate kriminogenu prošlost.\n„Cilj osnivača nove države jeste da stvore društvo u kojem mogu da prosperiraju pošteni ljudi, a da im država ne zagorčava život nepotrebnim zabranama i porezima. Jedan od razloga za osnivanje Liberlenda je sve veći uticaj interesnih grupa na funkcionisanje država i sve lošiji uslovi za život ljudi. Osnivače inspirišu Monako, Lihtenštajn ili Hongkong”, stoji na sajtu Liberlenda.\nVit Jedlička je izjavio da mu je osnovni pokretač za osnivanje savršene države bila sudbina njegovog oca, čija je privatna firma bankrotirala kada je Centralna banka Češke proizvoljno podigla kamatne stope na 25%. Oštro kritikuje korporatizam EU i nudi rešenja:\n„Jednostavno nije tačno da morate biti članica EU da biste trgovali sa Evropom. Danas vidimo da postoji mogućnost da Velika Britanija napusti EU i opasnost da Grčka bankrotira. Zato je ovo malo više od parčeta zemlje. Mi postavljamo model za druge države kako da na bolji način uspostave svoju društvenu strukturu. Jedna (južnoevropska) država nam se već obratila za pomoć. ”\nZa ovu nedelju najavljena je prva poseta predstavnika Slobodne države Liberlend komšijama, Srbiji, Hrvatskoj i BiH. Kao jedan od osnovnih zadataka, Jedlička je naveo stvaranje dobrosusedskih odnosa i uspostavljanje pravnog sistema baziranog na iskustvu država poput Švajcarske, Velike Britanije, Estonije i SAD-a. Državna vlada će imati 10-20 članova i svoju policiju, ali ne i vojsku. Funkcionisaće na principu otvorenih granica.\nPlanove mu je malo omela stroga šengenska zona, koja je nametnula granicu između nove državne tvorevine i evropske Hrvatske. Međutim, Jedlička je i tu video pozitivan aspekt, tumačeći uspostavljanje granice kao faktičko priznanje njegove države od strane EU.\nIma li ova država budućnost? Ma kako odlučno nastupao njen tvorac, šanse da će neko za 100 godina pričati o Liberlendu kao suverenoj državi su ipak - nepostojeće. Za to postoji mnogo razloga.\nČak i ako se odlučite da svoju državu ne osnivate na teži način, secesionističkim pokušajima ocepljenja sa teritorije jedne suverene države, nego pronađete „ničije parče” na mapi, osvajanje neće ići lako. Bilo da se radi o regiji Bir Tawil između Egipta i Sudana, dunavskoj adi između Srbije i Hrvatske ili celom Antartiku (ako ste baš megaloman) terrra nullius nikada nije baš „ničija zemlja” kako je u tom trenutku vidi međunarodno pravo. Veće su šanse da ćete otvoriti staru Pandorinu kutiju nego osnovati svoju državu. „Ničije” teritorije su uglavnom ničije jer rešavanje njihovog statusa još nije došlo na red, ili još uvek nije prioritet okolnim državama. Ove teritorije čekaju pogodan diplomatski momenat, ili se čuvaju kao tas za vagu u procesima rešavanja krupnijih međususedskih pitanja. Tu za „padobranca” nema mesta.\nUkoliko domislite da je pametnije ne naći se između dve države, a znate da jedna država polaže pravo na okean u teritoriji od samo 20 km od obale, iskustvo milionera Majkla Olivera će vas odvratiti i od namere da svoj kapital uložite u pesak i sagradite ostrvo u okeanu. U januaru 1972. godine, Oliver je osnovao mikrodržavu Republiku Minervu na sred Pacifika, južno od Fidžija i Tonge, spojivši dva koralna grebena u malo veštačko ostrvo. Vlasti Kraljevine Tonge su celih mesec dana čekale da vide da li je u pitanju šala, a onda kratkom vojnom intervencijom osvojile Minervu, koju je samo dva meseca kasnije priznao Južnopacifički forum kao legitimnu teritoriju Kraljevine Tonge, podržavši proglas da su koralni grebeni tradicionalna ribarska lokacija ove države.\nTu dolazimo do poslednje prepreke, poznate kao veze i poznanstva, jednom rečju - diplomatija. Prosta deklaracija o uspostavljanju nove države, infrastruktura i populacija nisu dovoljni. Da bi se rodila nova država potrebno je da njeno postojanje priznaju suverene države, bilo da je podržavaju ili osporavaju. Što više država prizna uspostavljanje nove, to je njen legitimitet veći a budućnost izvesnija. Najpouzdaniji parametar u proceni legitimitata nove države danas je članstvo u organizaciji UN. Bez obzira na broj međunarodnih i regionalnih organizacija u čijem radu nova država učestvuje, san o suverenosti je ostvaren tek kada se njena zastava zavijori na Menhetnu, ispred sedišta Ujedinjenih nacija.\nIako je Jedlička svom projektu pristupio veoma ozbiljno, svetski stručnjaci za međunarodne odnose su uvereni da je i sam tvorac Liberlenda svestan da stvaranje ove države nije realno. Oni Liberlend posmatraju kao zanimljiv politički eksperiment osmišljen sa ciljem da ukaže na aktuelne zakonodavne i proceduralne nedostake EU.\nUkoliko vas je zainteresovala tema mikrodržava, pogledajte i naše članke:


Uz podršku NIS-a do četvrtfinala | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > Uz podršku NIS-a do četvrtfinala\nUz podršku NIS-a do četvrtfinala\nTeniska reprezentacija Srbije, čiji je NIS generalni sponzor, pobedila je reprezentaciju Švedske u prvom kolu Dejvis kupa koje se ovog vikenda igralo u hali Čair u Nišu. Pobednički poen doneo je Janko Tipsarević, a u petom meču u nacionalnom timu pobedom je debitovao i Dušan Lajović. Protivnik Srbije u četvrtfinalu biće Češka.\nKroz svoj program Energija sporta, NIS već treću godinu podržava srpske tenisere u ovom prestižnom ekipnom takmičenju. Kao dodatni poklon građanima Niša i navijačima koji su bodrili teniske majstore, Kompanija je organizovala i promotivnu akciju u kojoj su cene goriva na benzinskim stanicama NIS Petrola u Nišu za vreme trajanja meča Srbija – Švedska bile za 5 odsto niže.


Isplata penzija za avgust, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori, počela je u sredu, 22.septembra.\nIzaberite vest 24.11.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.11.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.12.2021. godine 18.11.2021. - Poziv za podnošenje ponuda 12.11.2021. - Korisnici mBank mobilne aplikacije Komercijalne banke imaju mogućnost da ostvare popust 12.11.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.11.2021. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura 11.11.2021. 09.11.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 27.10.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 25.10.2021. - Penzije iz Crne Gore 20.10.2021. - Nacrt Ugovora o pripajanju NLB banke A.D. Beograd Komercijalnoj banci AD Beograd 13.10.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.10.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.10.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 01.10.2021. - Upozorenje za klijente – Lažni mejlovi Komercijalne banke 21.09.2021. - Poljoprivreda na prvom mestu: Napraviti pobedničku strategiju 13.09.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.09.2021. - Još jednostavnija plaćanja mobilnim telefonom i dodatna sredstva na "klik" 24.08.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.08.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 16.08.2021 11.08.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2021. - Počela isplata penzija iz Bosne i Hercegovine 06.08.2021. - Briga manje tokom odmora! 03.08.2021. - Počela isplata penzija iz Slovenije 22.07.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 20.07.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 16.08.2021. godine 13.07.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2021. - Produženo radno vreme ekspozitura Komercijalne banke 07.07.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 23.06.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 11.06.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.06.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2021. - Krediti za podršku privredi u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom Bankom Srbije 25.05.2021. - Okvir podrške - konkurs za male privrednike 25.05.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2021. - Upozorenje za klijente - lažni imejlovi Komercijalne banke 18.05.2021. - Početak prijema zahteva za subvencionisane agro kredite 17.05.2021. - Uvedena jedinstvena naknada za platni promet u okviru NLB grupe 13.05.2021. - Deset nagrada povodom deset godina NLB KomBank Organic konkursa 12.05.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.05.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2021. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2021 28.04.2021. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 26.04.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 13.04.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.04.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.04.2021. - Ekspozitura na Aerodromu Nikola Tesla prestaje sa radom 31.03.2021. - Izmena Uputstva za sprovođenje Odluke o uslovima i načinu obavljanja platnog prometa sa inostranstvom 30.03.2021. - Prva zajednička akcija članica NLB Grupe u Srbiji, sa značajnim pogodnostima za sve postojeće i nove klijente 26.03.2021. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke 24.03.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 19.03.2021. - Izmena radnog vremena ekspoziture u Delta sitiju 18.03.2021. - Obaveštenje o dodatnim olakšicama u otplati duga u skladu sa Odlukom i dopunom Odluke NBS 18.03.2021. - Posebna ponuda agrar kredita za obrtna sredstva 11.03.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.03.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.03.2021. - Donacija ultrazvučnog aparata za GAK „Narodni front“ 26.02.2021. - Povremeni prekidi u radu digitalnih servisa 24.02.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 12.02.2021. - Radno vreme ekspozitura povodom Dana državnosti 11.02.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.02.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.02.2021. - Vlastimir Vuković novi predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke 02.02.2021. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 29.01.2021. - Održana vanredna sednica Skupštine Komercijalne banke Beograd 29.01.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 28.01.2021. godine 26.01.2021. - Blaž Brodnjak za Blic: Digitalizovaćemo većinu usluga 22.01.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 13.01.2021. - Penzije iz Hrvatske 08.01.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.01.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke 05.01.2021. - Održana prva sednica novog Upravnog odbora 05.01.2021. - Radno vreme ekspozitura na Badnji dan 30.12.2020. - Komercijalna banka, je od danas, članica NLB Grupe 29.12.2020. - Radno vreme ekspozitura za Novu godinu 28.12.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 24.12.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 11.12.2020. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 09.12.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.12.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 17 h 30.11.2020. - Nastavlja se akcijska ponuda za štednju 26.11.2020. - Proglašeni pobednici crowdfunding hakatona iNOVACIJA 25.11.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 24.11.2020. - Obaveštenje akcionarima za isplatu dividendi 23.11.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 18 h 18.11.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 11.12.2020. godine 17.11.2020. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju 16.11.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 12.11.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.11.2020. - Online konferencija o značaju sistema osiguranja depozita 09.11.2020. - Radno vreme ekspozitura 11. novembra 09.11.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.10.2020. - Akcijska ponuda povodom Svetskog dana štednje 29.10.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 26.10.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 22.10.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 21.10.2020. - Takmičenje u osmišljavanju rešenja za Crowdfunding digitalnu platformu 14.10.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 13.10.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.10.2020. - Komercijalna banka dobitnik priznanja Srpskog filantropskog foruma 08.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 07.10.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.10.2020. - Upozorenje za klijente – lažni mailovi 01.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 28.09.2020. - Visa Platinum biznis kartica 25.09.2020. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 24.09.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za avgust 11.09.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.09.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 31.08.2020. - Ekspozitura u TC Delta City radi ponovo do 22h 24.08.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jul 17.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 12.08.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 07.08.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.08.2020. - Priznanje preduzetnika Komercijalnoj banci u Trsteniku 31.07.2020. - Obaveštenje o dodatnom moratorijumu duga 24.07.2020. - Promenite adresu uz stambeni kredit 22.07.2020. - Najuspešniji u isplati subvencionisanih agro kredita 22.07.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jun 17.07.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 13.07.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.07.2020. - Izmena u radnom vremenu ekspoziture u TC Delta City 08.07.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 26.06.2020. - Ekspozitura u Kraljevu na novoj adresi 26.06.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 17.07.2020. godine 15.06.2020. - Prestanak važenja moratorijuma u otplati obaveza 15.06.2020. - VAŽNO OBAVEŠTENJE - Zaštita korisnika od sve učestalijih fišing prevara 14.06.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 14.06.2020. - Kombank mBank dostupna na Huawei AppGallery 12.06.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.06.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.06.2020. - Obaveštenje za klijente o novčanoj pomoći Republike Srbije 03.06.2020. - Plaćanje Dina Co-branding karticom na odloženo 25.05.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za april 25.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 21.05.2020. - Brže i jednostavnije uz instant plaćanje Komercijalne banke 14.05.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za april 11.05.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke ad Beograd 10.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 10.05.2020. - Lažne vesti na internetu 08.05.2020. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura za isplatu penzija 07.05.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2020. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 29.04.2020. - Greške pri ubacivanju kartica u bankomat 29.04.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 27.04.2020. - Otvoreno 11 ekspozitura koje su imale privremenu obustavu rada 23.04.2020. - Doniran inkubator i specijalne maske bolnici Dragiša Mišović 22.04.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore 21.04.2020. - Otvaranje posebnog namenskog COVID-19 računa 21.04.2020. - Produžen rok važenja kartica do kraja juna 16.04.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za mart 08.04.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.04.2020. - Izmena poslovanja sa kreditnim i karticama sa odloženim plaćanjem u sklopu zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) 02.04.2020. - Obaveštenje za penzionere 01.04.2020. - Aktivirajte elektronske kanale 31.03.2020. - Donirano 8 miliona dinara za respiratore 30.03.2020. - Devizne penzije i prihodi iz inostranstva 27.03.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 26.03.2020. - Upozorenje penzionerima 24.03.2020. - Radno vreme ekspozitura 24.03.2020. - Isplata primanja penzionerima 21.03.2020. - Naknade za korišćenje sefova po starom 21.03.2020. - Zatvorene ekspoziture u tržnim centrima i na aerodromu 20.03.2020. - Obaveštenje o moratorijumu duga 13.03.2020. - Obaveštenje za klijente 10.03.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 09.03.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.03.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke 09.03.2020. 03.03.2020. - Krediti za plaćanje turističkih aranžmana 24.02.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za januar 13.02.2020. - Najbolja biznis ideja mladih sa KiM 13.02.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2020. - Plaketa za najplemenitiji podvig Anastasiji Vujić 10.02.2020. - Medan za Novosti: Zaradili smo 75,3 miliona evra 10.02.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.02.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 09.03.2020. godine 29.01.2020. - SVEČANO OTVORENA FILIJALA U DRVARU 23.01.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 22.01.2020. - Opšta bolnica u Vršcu bogatija za inkubator 15.01.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2020. - Otvaranje računa po osnovu obveznica devizne štednje 09.01.2020. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za decembar 27.12.2019. - Štednja na poklon novogodišnjim bebama 26.12.2019. - Promocija nove Dina kreditne kartice 25.12.2019. - Doniran inkubator Opštoj bolnici u Pančevu 25.12.2019. - DONACIJA ZA FONDACIJU „DECA NAM SE RAĐALA“ 23.12.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 18.12.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 18.12.2019 17.12.2019. - Novo WEB 3.0 elektronsko bankarstvo 16.12.2019. - Medan za Blic: Komercijalna može da raste ko god bio vlasnik 16.12.2019. - Godina snažnog i dinamičnog rasta za Kombank Banja Luka 13.12.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 12.12.2019. - Odloženo plaćanje Dina DIS Co-branding karticom 09.12.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.12.2019. - Poziv za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 27.11.2019. - Profit u prvih 10 meseci 7,74 milijarde dinara 27.11.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 18.12.2019. godine 25.11.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 14.11.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.11.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.11.2019. - Sajam poljoprivrede u Stopanji 01.11.2019. - Nove štediše stigle u Kombank 30.10.2019. - Udruženju „Čep za hendikep“ predati prikupljeni čepovi 29.10.2019. - Tradicionalna akcija povodom Svetskog dana štednje 24.10.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2019. - Ilustrovana politika: Izuzetni rezultati Kombank Banja Luka 15.10.2019. - Stambeni krediti 15.10.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.10.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.09.2019. - Akcija „Zajedno za bebe“ u Ćupriji 30.09.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 26.09.2019. - Ekspozitura u Staroj Pazovi u novom prostoru 25.09.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 20.09.2019. - Kombank agrar krediti i na Šumadijskom sajmu poljoprivrede u Kragujevcu 18.09.2019. - Večernje novosti o uspesima Komercijalne banke Banja Luka 16.09.2019. - Priznanje Zlatni BAM za Komercijalnu banku Banja Luka 16.09.2019. - Traktorijada u Banatskom Novom Selu 13.09.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.09.2019. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 09.09.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.09.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 30.09.2019. godine 06.09.2019. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 03.09.2019. - Na Danima paprike u Drenovcu predstavljeni Kombank agrar krediti 30.08.2019. - Promocija Kombank agrar kredita na Sajmu šljiva u Osečini 26.08.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 19.08.2019. - I ove godine rekordna zarada 16.08.2019. - Prevare sa elektronskim karticama 14.08.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2019. - Novo Web 3.0 elektronsko bankarstvo 06.08.2019. - Produženo radno vreme ekspoziture u Guči zbog „Sabora trubača“ 01.08.2019. - Dr Vladimir Medan uručio donaciju bolnici u Pančevu 25.07.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 24.07.2019. - Počela je isplata penzija iz Crne Gore za jun 15.07.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.07.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 25.06.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za maj 14.06.2019. - Kampanja „Transparentni keš krediti“ osvojila bronzanu nagradu Effi 13.06.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.06.2019. - Gotovinski krediti i krediti za refinansiranje 06.06.2019. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za maj 04.06.2019. - Popust za putničko zdravstveno osiguranje 29.05.2019. - Oglasi za posao u IT sektoru 28.05.2019. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 23.05.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2019. - Vladimir Medan za Biznis: Sigurno i stabilno poslovanje 21.05.2019. - Podrška mladim takmičarima na takmičenju u profesionalnim veštinama u Kini 15.05.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.05.2019. - Ponovo lažna Facebook stranica Komercijalne banke 09.05.2019. - Specijalna sajamska ponuda poljoprivrednih kredita! 08.05.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.05.2019. - Brisanje ZIF FIMA SEE ACTIVIST iz Registra IF 25.04.2019. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 24.04.2019 24.04.2019. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 24.04.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 15.04.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.04.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.04.2019. - Seka Sablić laureat Glumačkih svečanosti 02.04.2019. - Povoljniji uslovi za auto kredite 29.03.2019. - Dani komedije u Jagodini 26.03.2019. - Istorijski profit od 8,12 milijardi dinara 26.03.2019. - Prezentacija digitalnih usluga 22.03.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 22.03.2019. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 24.04.2019. godine 14.03.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 07.03.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2019. - Umetnost plaćanja u Kombank dvorani 04.03.2019. - Tekući računi za mali biznis i preduzetništvo 01.03.2019. - Nagrada za najboljeg glumca svečanosti „Milivojev štap i šešir“ 28.02.2019. - Izvestaj sa odrzane ponovljene redovne sednice Skupstine Banke - 27.02.2019 26.02.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 20.02.2019. - Boško Mekinjić na čelu Udruženja banaka BiH 19.02.2019. - Zatvaranje ekspoziture u Cvijićevoj ulici 14.02.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2019. - Poziv za ponovljenu redovnu sednicu Skupštine Banke - 27.02.2019 21.01.2019. - Rekordan poslovni rezultat Komercijalne banke 16.01.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2019. - Poslovna debitna DinaCard kartica 09.01.2019. - Otvaranje izložbe „MINI AKT Vol. 4“ u KomBank Art holu 09.01.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 28.12.2018. - DinaCard kartice Komercijalne banke za svaku priliku 25.12.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Novu godinu i Božić 24.12.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 20.12.2018. - Podsetnik za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 14.12.2018. - Intervju dr Vladimira Medana, predsednika Izvršnog odbora u Večernjim Novostima 14.12.2018. - Od tipografije do animacije 13.12.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 10.12.2018. - Profesori sa Univerziteta Anadolija predstavili radove u KomBank Art holu 26.11.2018. - Komercijalna banka u borbi protiv nasilja nad ženama 23.11.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 22.11.2018. - Male i srednje firme lakše do kredita 20.11.2018. - Ekspozitura u Temerinu u novom prostoru 19.11.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 15.11.2018. - Vizija budućnosti industrijskog dizajna 15.11.2018. - Dr Vladimir Medan: U prvih devet meseci, dobit 55 miliona evra 14.11.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.11.2018. - Komercijalna banka AD Podgorica proslavila 25 godina postojanja 08.11.2018. - Povoljniji uslovi za oročenu štednju u Komercijalnoj banci 07.11.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.11.2018. - Poziv klijentima Banke na usklađivanje sa zakonom SPN i FT do 25.12.2018 godine 06.11.2018. - Otvorena dvodnevna pop-up izložba umetničkih dela iz Gruzije 02.11.2018. - Svečano i veselo proslavljen Svetski dan štednje 01.11.2018. - Komercijalna banka darivala bebe rođene na Svetski dan štednje 29.10.2018. - Dina debitna kartica za dobar START 25.10.2018. - Tradicionalna akcija Komercijalne banke povodom Svetskog dana štednje 24.10.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2018. - Promocija proizvoda za preduzetnike i mali bizinis u Kruševcu 19.10.2018. - Izveštaj sa odrzane vanredne sednice Skupštine Banke - 17.10.2018 17.10.2018. - Online keŠkrediti Komercijalne banke 16.10.2018. - Kreativnost u izradi scenskih kostima 15.10.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.10.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 09.10.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.10.2018. - Usluga KOM4Pay predstavljena na konferenciji "BankMark" 06.10.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Komercijalne banke AD Beograd - 17.10.2018. 01.10.2018. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 27.09.2018. - On-line dinarski gotovinski krediti 26.09.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 24.09.2018 26.09.2018. - Ekspozitura u Valjevu od 1. oktobra na novoj adresi 26.09.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 17.10.2018. godine 24.09.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 19.09.2018. - Dani paprike u Drenovcu kod Paraćina 18.09.2018. - Komercijalna banka na vršačkim Danima berbe grožđa 18.09.2018. - Studenti Odseka keramika na FPU predstavili svoje radove u KomBank Art holu 14.09.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 14.09.2018. - Otvaranje izložbe keramike u KomBank Art holu 12.09.2018. - Komercijalna banka dodelila nagrade najuspešnijim poljoprivrednicima na sajmu u Svilajncu 11.09.2018. - Medan: Više od 33.000 klijenata Komercijalne banke na Kosovu 10.09.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 31.08.2018. - Otvorena izložba fotografija "Studija akta" autorke Dragane Antonić iz Sarajeva 31.08.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 24.09.2018. godine 29.08.2018. - Otvaranje nove sezone u KomBank Art holu izložbom fotografija "Studija akta" 29.08.2018. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita Komercijalna banke 24.08.2018. - Komercijalna banka na viteškom festivalu u Manasiji 23.08.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 20.08.2018. - Stambeni krediti uz povoljnije kamatne stope, veće iznose i bez naknade 16.08.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.08.2018. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Guči zbog "Sabora trubača" 08.08.2018. - U prvih šest meseci 2018. godine dobitak Komercijalne banke 31 milion evra 07.08.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.08.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 31.07.2018. godine 19.07.2018. - Medan: Puna podrška domaćoj Dina kartici 13.07.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 06.07.2018. - Predsednik Izvršnog odbora dr Vladimir Medan u Podgorici 06.07.2018. - Beogradske priče kroz foto-objektiv 05.07.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.07.2018. - Otvaranje izložbe fotografija članova Facebook grupe "Moj Beograd dušu ima" 01.07.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupstine Banke - 31.07.2018. godine 28.06.2018. - CHAT BOT odgovara na pitanja klijenata na Viberu 26.06.2018. - Počela je isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori 25.06.2018. - KOM4PAY - novi način plaćanja preko interneta 22.06.2018. - Otvorena izložba radova učenika Srednje škole Tehnoart iz Beograda - Od kaligrafije do juvelira... 14.06.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 05.06.2018. - Edukativni paneli Komercijalne banke o IPARD fondovima 05.06.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2018. - Izvestaj sa odrzane vanredne sednice Skupstine Banke - 30.05.2018 31.05.2018. - Prikupljanje podataka o klijentima u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma 25.05.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 24.05.2018. - Sajamski uslovi za investicione agro kredite do kraja jula 24.05.2018. - Otvorena izložba o zaštiti kulturnog nasleđa 15.05.2018. - Počela isplata penzija za april iz Hrvatske 14.05.2018. - Specijalna sajamska ponuda investicionih agro kredita Komercijalne banke! 08.05.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 08.05.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke koja se održava 30.05.2018. godine 07.05.2018. - Brža, jednostavna procedura i transparentna ponuda dinarskih keŠkredita 30.04.2018. - Novi pogledi na umetnost na izložbi "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" 27.04.2018. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 27.04.2018. - Izložba slika studenata FPU "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" u KomBank Art holu 26.04.2018. - Mogućnost podizanja gotovine u evrima na bankomatima Komercijalne banke 26.04.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 26.04.2018. godine 24.04.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za mart 18.04.2018. - KOM4PAY - plaćanje preko interneta za korisnike elektronskog bankarstva 16.04.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.04.2018. - Plaćanje taksi integrisanim elektronskim bankarstvom 11.04.2018. - Nagradna igra za korisnike beskontaktnih Visa kartica 10.04.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.04.2018. - KomBank Arh hol predstavlja izložbu studentskih radova "Dizajn za bolji grad" 04.04.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Uskrs 03.04.2018. - Overdraft i Visa Business kartica bez naknade za korisnike tekućih računa Kombank Standard i Kombank Ekspert 02.04.2018. - Dr Vladimir Medan preuzeo dužnost predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke 30.03.2018. - Sajam penzionera u Novom Sadu 29.03.2018. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 26.03.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke koja je sazvana za 26.04.2018. 22.03.2018. - Dvorana Doma sindikata postaje Kombank dvorana 16.03.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 14.03.2018 07.03.2018. - Agresivno protiv loših kredita 06.03.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2018. - Član IO Dejan Tešić za Danas: JoŠsmo bliži klijentima 02.03.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 14.03.2018 28.02.2018. - Proizvodi za penzionere predstavljeni na Sajmu za treće doba 23.02.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 23.02.2018. - Evropska komisija u poseti Komercijalnoj banci 22.02.2018. - Dobitak Komercijalne Banke u 2017. godini 61 milion evra 21.02.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 14.03.2018. godine 19.02.2018. - Crno beli svet Nikole Zaklana do 9. marta u KomBank Art holu 14.02.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.02.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke povodom Dana državnosti 08.02.2018. - Ekspozitura Komercijalne banke u Somboru u novom prostoru 07.02.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.02.2018. - Dopisivanje na Viberu uz stikere Komercijalne banke 31.01.2018. - Atletski savez uručio zahvalnicu Komercijalnoj banci 30.01.2018. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 29.01.2018 25.01.2018. - Poklon za 143 bebe rođene na Svetski dan štednje 24.01.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 23.01.2018. - KRULJ ZA SKAJ NJUZ: "Srbija čvrsto na putu evrointegracija" 22.01.2018. - Novina na bankomatima Komercijalne banke - podizanje gotovine u evrima 18.01.2018. - Jednostavnom aplikacijom Kombank trejder trgujte na svetskim berzama 16.01.2018. - Zimska akcija za putničko zdravstveno osiguranje 15.01.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 15.01.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.01.2018. - Međunarodna izložba "MINI AKT" treći put u KomBank Art holu


Teška nesreća kod Novog Sada: Sudar putničkog i teretnog voza, dvadeset dve osobe... • HAPPYTV.RS\n14:26:30Društvo PREMIJERKA BRNABIĆ: Prosveta i obrazovanje su apsolutni prioritet!\n14:21:59Svet TRAMP ZAPRETIO: Katar će izgubiti podršku SAD ukoliko ne pošalje svoje trupe u Siriju!\n14:19:53Rijaliti Parovi ISKRENO O IRMI SERJANIĆ: Zbog čega je ona NAJOMRAŽENIJA učesnica "Parova"!\nTeška nesreća kod Novog Sada: Sudar putničkog i teretnog voza, dvadeset dve osobe...\nNa železničkoj pruzi Beograd-Novi Sad dogodila nesreća.\nKako je ranije Tanjugu rečeno u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, putnički voz udario je brzinom od 15 kilometara na sat u poslednji vagon teretnog voza koji se nalazio ispred njega.\n25.043 hours ago


Grupe za ljudska prava kritikuju sporazum EU i Turske\nVodeće grupe za zaštitu ljudskih prava su u ponedjeljak, na Svjetski dan izbjeglica, kritikovale sporazum EU i Turske o migrantskoj krizi i uslove u kojima izbjeglice žive u Turskoj.\nOgranak grupe Amnesty International (AI) u Turskoj pozvao je sve zemlje da preuzmu veću odgovornost u zaštiti izbjeglica.\nUmjesto da povećaju novac za bezbijedan i legalan ulazak izbjeglica u Evropu, "EU je napravila nelegalne dogovore s Turskom kako bi zaustavila talas migracije", saopštio je AI.\nSporazum Ankare i Brisela predviđa da sve izbjeglice koje nelegalno uđu u Grčku budu vraćene u Tursku, bez procjeene njihovih zahtjeva za zaštitu na osnovu procjene da je Turska "sigurna treća zemlja".\nAI tvrdi da je Turska, kako bi smanjila odlazak izbjeglica u Grčku, povećala nezakonita pritvaranja, ali i da prisilno vraća izbeglice u Siriju ili ih pritiska da se "dobrovoljno" vrate.\nOrganizacija je pozvala Ankaru da izbeglicama obezbedi sredstva za osnovni život, posao, zdravstvenu negu i obrazovanje, a EU je pozvala da odmah prestane da vraća izbjeglice u Tursku na osnovu njenog proglašenja za sigurnu treću zemlju.\nHuman rights watch (HRW) je takođe od EU zatražio da razmotri zahtjeve sirijskih izbjeglica za zaštitu prije nego što ih vrati u Tursku, pozivajući se na nadostatak prava izbjeglica i manjak osnovnih potreba za pristojan život.\n"Teško da je iznenadjujuće da mnogi ne dobijaju podršku koja im je prijeko potrebna za izdržavanje", imajući u vidu da je u Turskoj smješteno više od dva miliona sirijskih izbjeglica, rekla je Stephanie Gee (Stefani Dži) iz HRW.\nOna je pozvala međunarodne donatore da pomognu Turskoj da unaprijedi osnovna prava izbjeglica.\n"Bezbijedan" ne znači samo zaštitu od rata ili gonjenja, nego bi trebalo da uključi i pravo na rad, zdravstvenu njegu i obrazovanje, saopštio je HRW.\nPrema sporazumu EU-Turka, Unija će za svakog u Tursku vraćenog imigranta koji ilegalno s turske teritorije dođe u Grčku, prihvatiti doseljavanje jedne ratne izbjeglice iz Turske, pošto se tamo utvrdi da ima pravo na azil u Uniji.\nAnakra tvrdi da u Turskoj imaju tri miliona izbjeglica, od kojih su 2,75 miliona Sirijci.


Udruženje Vilin Vez - Ponovo kreću filigranske obuke\nPočetna/BIZNIS/Udruženje Vilin Vez – Ponovo kreću filigranske obuke\nFoto: Vilin Vez\nSana Life 21. oktobra 2021.\tBIZNIS, KATEDRA, TRADICIJA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nPo završetku obuke biće organizovana izložba radova polaznika kursa. Oni koji su položili završni ispit dobiće sertifikat, koji će im svečano biti dodeljen na završnoj večeri.\nOvaj Projekat je namenjen nezaposlenim licima sa teritorije Grada Niša koji se nalaze na evidenciji NSZ, kao i posebnim društvenim grupama kao što su pripadnici nacionalnih manjina, osobe sa invaliditetom i drugi.\nPrevashodni cilj ovog projekta je njihovo ekonomsko osnaživanje, ne bi li obezbedili sebi posao i materijalnu egzistenciju. Time bismo smanjili nezaposlenost i siromaštvo, poboljšali njihov ekonomski položaj i obezbedili im održivu zaposlenost ili osnaživanje da pokrenu sopstveni biznis. Drugi cilj ovog Projekta je očuvanje kulturnog i istorijskog nasleđa našeg naroda kroz oživljavanje jednog od najstarijih zanata na ovim prostorima – filigrana. – kažu iz Udruženja Vilin Vez.\nPokrovitelj ovog Projekta pod nazivom FILIGRAN – BUDUĆNOST TKANA SREBRNIM NITIMA je Gradonačelnica Grada Niša, a partneri na realizaciji Projekta – Nacionalna služba za zapošljavanje, Regionalna privredna komora Niš i Niški kulturni centar.\nInače, stari zanati (po zakonu) mogu se obavljati u kućnim uslovima, tj. ne iziskuju ni poseban prostor (kancelarija, radionica, lokal), ni velike i skupe mašine, jer se sve radi ručno. To je vrlo bitno, znajući koliko je sredstava potrebno da se otvori firma ili zanatska radionica.\nKroz ovaj Projekat ćemo pokazati da se starim tehnologijama i na stare načine mogu izrađivati moderni i savremeni predmeti, primereni našem vremenu. – dodaju iz Udruženja.\nDanas je filigranski zanat skoro zaboravljen, a u Srbiji možemo da, na prste jedne ruke, pobrojimo zanatlije koji se bave ovim zanatom, tako da polaznici kursa imaju mogućnost učenja i zapošljavanja u oblasti u kojoj nema velikog broja zaposlenih, gde je to čime se bave retkost, a ono šta izrađuju – unikat. Zanatstvo je kreativno, inovativno, radno vreme i količina proizvoda zavisi samo od vaše volje i raspoloženja. Za bavljenje zanatstvom ne treba nikakvo formalno obrazovanje, znanje jezika, poznavanje rada na računaru,… kao što zahteva većina poslodavaca.\nSve polaznice kursa filigrana koje su položile završni ispit, učlanićemo u Udruženje. Kao naši članovi imaće obezbeđen prostor za rad, prostor na sajtu Udruženja, obezbeđeno učestvovanje na raznoraznim izložbama i sajmovima, logističku podršku i plasman svojih proizvoda na tržište.\nPrijavljivanje kandidata i informacije možete dobiti na telefonu 063 45 43 48 ili putem maila [email protected]\nOznakeekonomija filigran grad komora Niš. regionalna osnaživanje privreda služba udruženje vez vilin zapošljavanje žene\nPrethodni Putujuća izložba za ljubitelje tehnologije\nSledeći “Lihvar” Nemanje Ćeranića najbolje ostvarenje na Tuzla Film Festivalu (TFF)


Folije za Stakla Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks\nAuto Poliranje Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks\nFolije za Stakla Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks dizel/elektro sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, folije za stakla za Audi Q8 (4MN) 45 TDI godina proizvodnje 2018- sa 231ks i pogonom na dizel/elektro.\nFolije za Stakla Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks Cena\nFolije za Stakla Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks dizel/elektro sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, folije za stakla po povoljnoj ceni za Audi Q8 (4MN) 45 TDI godina proizvodnje 2018- sa 231ks i pogonom na dizel/elektro.\nFolije za Stakla Audi Q8 (4MN) 45 TDI 231ks Delovi


Podešavanje poravnanja guma, geometrija i paralelizam - GumeLider.rs\nPoravnavanje guma, geometrija i paralelizam\nGeometrijska podešavanja se ne smiju menjati ukoliko niste iskusan vozač koji ima napredno znanje iz mehanike i poseduje odgovarajući materijal. Svako vozilo traži optimalnu konfiguracijuugla nagiba, ugla pravca i ugla prsta kojeg su navikli praviti samo mehaničari jer se svaki deseti milimetar broji.\nGeometrija se sastoji od kontrolisanja i podešavanja 4 točka. Ova radnja košta između 50 i 100 evra.\nČak i ako se cene mogu činiti previsoke, pogrešno podešavanje može imati krupne posledice na trajanje života gume i izazvati dodatne troškove i loš osećaj za volanom.\nPre nego se vratimo više tehničkim pitanjima, važno je da sebi postavimo neka pitanja vezana za geometriju.\nDa li je geometrija cestovna procedura, kao i menjanje ulja?\nNe, geometrija je posebna procedura koju morate obaviti samo ako primetite jedan od ovih fenomena :\nNa ravnoj cesti vozilo zanosi na levu ili desnu stranu.\nIstrošenost guma je nepravilna.\nVolan nije u osovini.\nGume škripe bez očitog razloga.\nDa li moram obaviti geometrijsku kontrolu svaki put kada menjam gume ?\nGeneralno, nije obavezno obavljati ovu kontrolu ako sačuvate iste dimenzije kao i ranije. Ukoliko promenite veličinu guma, obavezno je obaviti geometrijsku kontrolu. Znajte da većina automehaničarskih radnji zahteva ovu kontrolu pod obavezno, iz sigurnosnih razloga.\nŠta tačno predstavlja poravnavanje ?\nPoravnavanje točkova jeste kontrola i podešavanje sledećih uglova : ugao nagiba, ugao pravca i ugao prsta (paralelizam).\nSvako vozilo poseduje veoma precizne mere, ali neki početnici vole u njih uneti promene kako bi svoja vozila prilagodili sebi. Kod podešavanja poravnanja, radi se o milimetrima i obavlja se posebnom mašinom : visinomerom.\nOn se izražava u stepenima. Stepen je negativan kada se visina gume lagano naginje prema vozilu. Pozitivan je kada se visina od vozila udaljava.\nAko ste sportski vozač, negativan ugao vam omogućava agresivnije skretanje. Nasuprot tome, gubite sposobnost prianjanja na ravnim linijama što šteti kočenju i velikim ubrzanjima.\nOvaj ugao, koji se takođe izražava u stepenima, to je ugao koji izražava razliku između okomitog pravca i ose skretanja kod okretanja točkova.\nUzrok tome je stabilnost pri velikim brzinama i ugao upravljanja. Ugao pravca se obično ne može menjati, njegova promena ima za cilj uspostavljanje ravnoteže nakon nesreće.\nUgao prsta / paralelizam\nUgao prsta, ili ugao otvaranja odgovara udaljenosti između pravca točkova ili longitudinalne osovine vozila. Ako se dva zamišljena pravca konvergiraju kako bi se presekli ispred vozila, tada govorimo o uglu prsta. U suprotnom, govorimo o (različitom) uglu otvaranja.\nKako bi se osigurala opšta ravnoteža mehaničkih snaga, vozilo sa stražnjom vučom često se karakteriše uglom prsta dok će prednja vuča češće imati ugao otvaranja.\nDa zaključimo, važno je osigurati se da uglovi podešavanja budu odgovarajući.\nNije važno da li je vaše vozilo opremljeno gumama poslednje generacije, maksimalnog životnog veka. Ukoliko prilikom podešavanja pogrešite makar i za nekoliko milimetara, skratićete trajanje i najtrajnijim gumama.


POBUNA I POBUDE: | Ekspres.net\nPOBUNA I POBUDE:\nSuđenje bivšim pripadnicima rasformirane Jedinice za specijalne operacije za oružanu pobunu u novembru 2001. privedeno je kraju pred Specijalnim sudom za organizovani kriminal, ali politička pozadina ubistva premijera Zorana Đinđića nije otkrivena. Iako je autor krivične prijave, advokat Srđa Popović, po punomoćju Đinđićeve majke i sestre, izneo sumnje da je to bila oružana pobuna s ciljem urušavanja ustavnog poretka izvedena u sadejstvu s vođama zemunskog klana, odnosno da je to bio uvod u ubistvo premijera uz podršku dela tadašnjeg političkog i vojnog vrha, na optužnici su osvanula imena samo aktera pobune, „crvenih beretki” i njihovog komandnog sastava. Odbacivši krivične prijave protiv tadašnjeg predsednika SRJ Vojislava Koštunice i načelnika Vojno-bezbednosne agencije Ace Tomića, navode iz prijave oborio je bivši specijalni tužilac Miljko Radisavljević, ustvrdivši da „u toku istrage nije utvrđeno da je bilo ko, osim optuženih, učestvovao u toj pobuni, izuzev ubijenog vođe zemunskog klana Dušana Spasojevića”.\nSaslušanjem svedoka i optuženih, kao i prezentovanjem dokaza, otkrivene su druge zanimljivosti. Na primer, da su pripadnici JSO čuvali vođu zemunskog klana Dušana Spasojevića neko vreme i biznismena Miroslava Miškovića i njegovog sina. Zatim, da su se u januaru 2001, nekoliko dana pre imenovanja novog premijera, u kancelariji firme „Spektra” Bebe Popovića, sreli Đinđić, Popović i Ljubiša Buha Čume, tada vođa surčinskog klana, kasnije svedok saradnik. Đinđić je tada Buhi rekao da postaje premijer, da više nema „mafijanja” i da svi poslovi moraju da se legalizuju. To mu je saopštio kako sutra ne bi ispalo „da je neko nekoga izneverio”.\nZanimljivo je bilo i svedočenje Čede Jovanovića i pobijanje njegovih navoda od strane advokata odbrane. Jovanović je tvrdio da je tokom pobune došao u bazu jedinice u Kuli zajedno s premijerom, ali da su ga na ulazu „beretke” nasilno razdvojile. Međutim, u sudnici je prikazan snimak na kojem se vidi vreme kada premijer sa svojim obezbeđenjem dolazi u Kulu i da mu tadašnji komandant JSO Dušan Maričić Gumar predaje raport. Jovanović stiže dvadesetak minuta kasnije i bez upotrebe sile se upućuje u oficirski dom.\nLjubiša Buha Čume je tokom unakrsnog ispitivanja rekao da je o pobuni i njenoj pozadini imao indirektna saznanja od Spasojevića. Optuženi Zvezdan Jovanović ga je pitao da li je organizovao šverc droge, kao i da li je bio hospitalizovan u psihijatrijskoj ustanovi zatvorenog tipa. Čume je odgovorio „da”.\nUbrzo po okončanju pobune premijer Zoran Đinđić je u razgovoru s novinarkom Lilom Radonjić za produkcijsku grupu „Mreža” objasnio zbog čega je JSO štrajkovao. Delovi razgovora pokazuju Đinđićev stav.\nGospodine Đinđiću, mi smo valjda jedina zemlja na svetu u kojoj štrajkuje Državna bezbednost, mislim naravno na „crvene beretke”, na situaciju koja je kvalifikovana kao neka vrsta oružane pobune, a koja se završila dogovorom koji u javnosti nije dovoljno objašnjen.\n-Situacija jeste komplikovana, hajde da budemo otvoreni, ti ljudi imaju kredit kod mene.\n-Nemam neke svoje simpatije i antipatije, pokušavam da ocenim doprinos pojedinaca i grupa u nekim državnim interesima i poslovima. Ti ljudi su nekoliko meseci proveli na jugu Srbije, na njih su pucali, oni nisu uzvratili, pokazali su se kao jedna od najdisciplinovanijih formacija uopšte u takvim evropskim poslovima. Bili su u zoni bezbednosti od novembra 2000. dok se nije smirila situacija. Dobili su priznanje od vrlo stručnih međunarodnih grupa za odlično urađen posao na jugu Srbije. To su isti ljudi za koje se smatralo da su nekontrolisani.\n-U zemlji gde nema baš mnogo dobrog, vi morate da budete realistični. Ako neko napravi grešku, morate da pitate za predistoriju, da li je sve loše radio pa je još jednu grešku napravio, ili je uradio neke dobre stvari, pa da onda vagate. Imate ljude koji su zakrčili saobraćaj po nekoliko dana, razne sindikate, pa kad pogledate -a šta su oni doprineli, kada su ti sindikati štrajkovali za vreme Miloševića? Nikada.\n-Ali, ko je uhapsio Miloševića? Oni. Ko je poslao Miloševića u Hag? Oni. Pitanje je da li bi zemlja mogla pred svetom da se pojavi kao odlučna, demokratska vlast da nije bilo podrške svih tih ljudi.\n-Jasno, tu nema nikakvog spora… Ta formacija spada pod Državnu bezbednost koja je bila organizovana kao vojna služba koja je imala svog komandanta, to je bio Milošević, koji je imao svog dokomandanta, to je bio šef DB. I koja je imala svoju hijerarhiju. Mi smo promenili sistem upravljanja, više nema vojne hijerarhije. Ta formacija je ostala kakva jeste, ona ne može tako brzo da se promeni… Taj incident koji su izazvali možda je bio izgovor, ne znam da li je bio stvarni razlog što su hapsili dvojicu osumnjičenih za Hag a da im nije bilo rečeno šta rade. Sila koja je bila primenjena je bila neadekvatna, 15 naoružanih je hapsilo dvojicu nenaoružanih, usred dana na pijaci, što nije bilo umesno. Rečeno im je da su to veoma opasni kriminalci, a kada su došli u kasarnu, na televiziji su videli da je situacija potpuno drugačija. Tražili su od svog rukovodstva da neko dođe u jedinicu i objasni o čemu se radi, oni su to odbili. I zato su ti rukovodioci smenjeni. Posledica je da je ta jedinica izmeštena iz DB i pripojena sektoru Javne bezbednosti… Nisu im zahtevi ispunjeni. Tražili su da bude smenjen ministar unutrašnjih poslova, to nismo uradili. Drugo je bilo da se prekine saradnja sa Sudom u Hagu. Ni to nismo prihvatili. Pobuna je okončana bez žrtava i mislim da treba da budemo zadovoljni time. Da je bila realna opasnost, tačno je, jer se radi o naoružanim i uniformisanim licima.\n-Da li biste vi voleli da sutra imate 400 dobro obučenih ljudi, istreniranih kroz četiri rata, kao nezaposlene mlade ljude na ulicama?\n-Ja mislim da nije svejedno.\nTags atentatcrvene beretkeDušan Spasojevićjedinica JSOLjubiša Buha ČumeMilorad Ulemek Legijasuđenjeubistvo premijeraZoran ĐinđićZvezdan Jovanović


Svet Autor:Ana Tašković18. jan. 202210:47 > 10:52\nOvde je Ukrajina najranjivija, a Rusi mogu da napadnu svakog časa\nRaspoloženje u Briselu se menja, a postoji realan strah da bi Evropa mogla da se okrene ka svojoj najgoroj bezbednosnoj krizi u poslednjih nekoliko decenija. Zabrinutost nije u potpunosti usmerena na izglede dugog, dugotrajnoj kopnenog rata sa Rusijom oko Ukrajine. Malo ko veruje da Moskva ima vojnu moć, bez obzira na novac ili podršku naroda za to, piše novinarka BBC-ja Katja Adler.\nŠvedska je tokom vikenda prebacila stotine vojnika na svoje stratiški važno ostrvo Gotland - koje se nalazi u Baltičkom moru, dok je Danska nekoliko dana pre toga pojačala vojno prisustvo u regionu, prenosi BBC.\nSveobuhvatna zabrinutost Zapada - Vašingtona, NATO-a, Velike Britanije i EU - je manje zbog mogućnosti konvencionalnog rata oko Ukrajine, a mnogo više, to što Moskva nastoji da podeli i destabilizuje Evropu - tako što će uzdrmati ravnotežu kontinentalnih snaga u korist Kremlja.\nKao što to obično biva kada je u pitanju spoljna politika, lideri EU daleko su od jedinstva oko toga koji precizan pravac delovanja treba da preduzmu.\nMoskva, uprkos masovnom gomilanju trupa na granici sa Ukrajinom, poriče da planira vojnu invaziju. Ipak, Rusija je poslala NATO-u listu bezbednosnih zahteva. Glasno okrivljujući alijansu za podrivanje regionalne bezbednosti, Vladimir Putin insistira, između ostalog da NATO zabrani Ukrajini i drugim bivšim sovjetskim državma da postanu članovi te organizacije.\nNATO je to odlučno odbio, a tri samita koja su održana prošle nedelje, između Rusije i zapadnih saveznika, nisu dovela do zajedničkog stava.\nNejasno je šta Vladimir Putin planira dalje da uradi, ali Zapad veruje da je Kremlj previše uložio u svoje javne manevre oko Ukrajine da bi sada odustao.\nBajdenova administracija sa nestrpljenjem čeka snažan stav EU o mogućim sankcijama, u zavisnosti od toga koji pravac akcije Moskva preduzima: vojni upad u Ukrajinu, sajber napadi, kampanje dezinformacija ili mešavina hibridnih napada.\nOdređeni broj zemalja EU okleva oko troškova eventualnih sankcija za sopstvene ekonomije. U Briselu se, inače, razgovara o podeli tereta, ali ishod tih pregovora se možda neće svideti svima.\nU zemljama EU takođe postoji široka zabrinutost oko isporuke gasa iz Rusije, pogotovo sa tako visokim cenama za evropska domaćinstva ove zime. Vašington je istakao da istražuje načine da ublaži uticaj na snabdevanje energijom.\nDa su odnosi između Ujedinjenog Kraljevstva i EU nakon Bregzita lakši, svet bi mogao da očekuje mnogo više diplomatije između Londona, Berlina i Pariza, kako bi se uporedile ideje i razgovaralo o njima, a možda i da se dogovore o zajedničkom toku akcije.\nBriselske diplomate pomalo oštroumno opisuju vladu Ujedinjenog Kraljevstva kao "verovatno previše umotanu u domaće političke skandale da bi geopolitika trenutno bila na vrhu liste", ali otvoreno priznaju da je Velika Britanija u potpunosti angažovana na pitanju Rusije i Ukrajine u okviru NATO-a.\nU ponedeljak je britanski ministar odbrane Ben Volas objavio da Britanija isporučuje Ukrajini protivtenkovske rakete kratkog dometa za samoodbranu. Rekao je da će mali tim britanskih vojnika takođe obezbediti obuku.\nVolas je ranije upozorio Moskvu da će biti posledica za svaku rusku agresiju na Ukrajinu. Britanija bi se "suprotstavila nasilnicima", rekao je, bez obzira na koliko je sukob dalek.\nVašington insistira da nema vremena za gubljenje. Ističu da Kremlj razmatra operaciju "da postavi temelje za mogućnost izmišljanja izgovora za invaziju", odnosno da ima nameru da navodno okrivi Ukrajinu za napad koji bi izveli ruski operativci.\nKremlj odbacuje tu tvrdnju Vašingtona kao "neosnovanu", a Zapad se sada sprema za ono što bi moglo da usledi.


3. Međunarodni plivački miting „SHARKS KUP“ Zmajevci osvojili 19 medalja\n02.10.2017. u 14:12 Broj citanja: 980\n3. Međunarodni plivački miting "SHARKS KUP"\nZmajevci osvojili 19 medalja\nPREDMET: IZVJEŠTAJ SA 3. MEĐUNARODNOG PLIVAČKOG MITINGA\n´´SHARKS KUP´´, Sarajevo 30.09.2017. god.\nU subotu 30.09.2017.god. u Sarajevu je održan 3. Međunarodni plivački miting "SHARKS KUP". Plivalo se na malom (25 m) bazenu "Otoka" sa osam staza i elektronskim mjerenjem vremena. Na mitingu je nastupilo 526 plivačica i plivača iz 28 klubova, i 3 zemlje (Mađarska, Crna Gora i Bosna i Hercegovina).\nP.K. "Zmaj-Alpamm" Tuzla je uzeo učešće sa 17 takmičara (4 djevojčice i 13 dječaka): Mila Hrustić, Amina Osmanović, Zerina Vrabac, Una Husanović, Amna Dračić, Teo Pajić, Adnan Sarajlić, Kenan Dračić, Faris Škahić, Danis Karahodža, Hadi Ćurtović, Benjamin Trivković, Ishak Šmigalović, Dani Pirić, Nadir Hodžić, Ensar Ahmetović i Ahmed Nuhnanović.\nSvi plivači su popravili svoja najbolja vremena te je klub ostvario ukupni napredak od 105%. Svi naši takmičari su proizvod škole plivanja P.K. "Zmaj-Alpamm" Tuzla, te su pokazatelj dobrog rada stručnog kadra i upravnog odbora. Naredni vikend očekuje nas plivački miting u Banja Luci. Čestitamo našim takmičarima i želimo puno sreće i uspjeha u nastavku svojih već uspješnih mladih plivačkih karijera.\nTreneri P.K."Zmaj-Alpamm" Tuzla


“Vagner rokenrola”, tajkun, genije i ubica… Sve što niste znali o Filu Spektoru | Headliner\nHome»Life Story»“Vagner rokenrola”, tajkun, genije i ubica… Sve što niste znali o Filu Spektoru\nHeadliner.rs / 18/01/2021 /\t0\t/\t148\nFil Spektor/Photo: YouTube printscreen\nJoš kao tinejdžera američki mediji prozvali su Fila Spektora “tinejdž tajkunom”. Iako mu kao potomku Jevreja, koji su emigrirali iz Rusije u Bronks, nije predviđana blistava budućnost, Spektor, rođen 1939, promenio je muzički pejzaž tokom šezdesetih godina 20. veka. Preminuo je juče u 81. godini u zatvoru.\nSebe je nazivao “Vagnerom rokenrola”, a za svoje zasluge u muzici nagrađivan je brojnim priznanjima, poput Gremija, ulaska u Rokenrol hol slavnih, i Dvoranu slavnih kantautora. Magazin Rolling Stone uvrstio ga je na listu sto najuticajnijih ličnosti u muzičkoj istoriji, a bez obzira na sve kontroverze koje su ga okruživale do samoga kraja važio je za jednog od najvećih hitmejkera svetske scene.\nVeć sa 19 godina okupio je grupu Teddy Bears u kojoj je pevao i svirao gitaru. Iako je već tada ostvario svoj prvi broj jedan hit “To Know Him is to Love Him”, shvatio je da scena nije za njega. Bolje se snalazio iza scene, u studiju, kao producent. Tačnije, tu je vladao. A tako se i ponašao.\nProducentsko iskustvo stekao je pod “kapom” tandema Liber-Stoler, a već 1961. kada je imao samo 22 godine osnovao je sopstvenu izdavačku kuću “Philles”. Stvorio je najpre ženski bend The Crystals, sa kojima je imao nekoliko hitova, da bi potom napravio grupu sa kojom će doživeti velike uspehe The Ronettes. Sa pevačicom te grupe Roni Spektor kasnije će se i oženiti, a već tada ispoljavano “despotsko ponašanje” u studiju ona je jednom prilikom ovako opisivala:\n– Kada je došao na probu i otpevao jednu od pesama Frenkija Lajmona, otkinuo je klavirsku stolicu i rekao: “Ovo je glas koji sam tražio …”.\nApsolutni sluhista, za samo pet godina (1961-1965) potpisao je produkciju 20 hitova. Među njima hitove Ronetsa, Kristalsa, Darlin Lav, Bena I Kinga… A njegov specifičan pristup produkciji koji je nazvao “zid zvuka” (Wall of Sound) uticaće na generacije i generacije muzičara i producenata.\nJedan od prvih primera te revolucionarne tehnike bila je je pesma “Be My Baby”. Tokom snimanja koristio je dve “linije” – jednu rezervisanu za vokale, a drugu za sve ostale instrumente. To je podrazumevalo ogroman broj muzičara u istom studiju koji su svirali satima dok on “pravilno” nije postavio mikrofone. I tek tada je počinjalo snimanje. Kao rezultat, instrumenti nisu zvučali odvojeno, već su se spojili u jedan, gust zvuk koji je nazvan “zvučni zid”.\nČitav orkestar učestvovao je na snimanju pesme, od gudača, do kastanjeta i timpana, što je za tadašnju pop muziku bilo “višak”. No, Spektor nije hajao nazvavši singl “pop simfonijom za tinejdžere”.\nI upravo taj singl, objavljen 1963. godine, presudno će uticati na još jednog produkcijskog genija – frontmena Beach Boysa Brajana Vilsona, koji ju je besomučno preslušavao pokušavajući da “prokljuvi” Spektorovu magiju.\nInovativne tehnologije ponovo se prihvatio kada ga je Ajk Tarner zamolio da mu pomogne da sa suprugom Tinom konačno probije rasne barijere i dođe do “hita za belce”. Prihvatio je Ajkovu molbu, ali pod jednim uslovom – samo je želeo Tinu, bez pratećih pevačica. A i samog Ajka. Čak mu je dao 20.000 dolara i obećao da će pesma biti objavljena pod imenom “Ike & Tina Turner”.\nU odnosu na “Be My Baby” sada je sve bilo još raskošnije u skladu sa usavršavanjem tehnike “zida zvuka”. U studiju je bio 21 muzičar (uključujući dva bubnjara) i 21 prateći vokal. Kada je Tina Tarner ugledala gomilu ljudi, maltene je izgubila glas od uzbuđenja. Spektor je nju i prateće vokale primorao da pevaju nekoliko sati zaredom. I dok joj se slivao znoj Tina je molila da bar na tren izađe iz studija. Ali, Spektor je bio neumoljiv. Kasnije je pričala kako je na kraju, od silne vrućine, pevala o svojoj ljubavi, “dubokoj poput reke i visokoj kao planini”, samo sa donjim vešom na sebi.\nIako je Spektor po završetku snimanja smatrao da je stvorio remek-delo, liste su ga demantovale. Naime, pesma “River Deep, Mountain High” stigla je tek do 88. mesta Bilbordove liste singlova. Ali, publika ju je prihvatila, i ova pesma postaće jedna od najobrađivanijih numera svih vremena.\nOnda su stigli i Beatles. Na molbu Džona Lenona prihvatio se 1969. produkcije poslednjeg albuma liverpulske četvorke “Let It Be”. Ali, to se nimalo nije svidelo Polu Makartniju, koautoru većine numera na albumu. Naročito kada se “dohvatio” njegove pesme “The Long and Winding Road”. Makartni je, navodno, bio potpuno isključen iz rada na miksu i u postprodukciji ove pesme, zbog čega se sa Spektorom sukobio u studiju.\nNapisao je i protestno pismo zbog toga što je bio isključen iz čitavog procesa, uz poruku: “Nemojte da se ovo ponovi”.\npaul mccartney sent a letter to allen klein and phil spector demanding the elimination of all the added non-beatle “noises” on the long and winding road.\n“Don’t ever do it again.” pic.twitter.com/l881a6HP76\nIako je poslednja ploča Beatlesa doživela veliki komercijalni uspeh, Makartni više nikada nije želeo da ima bilo šta sa Spektorom.\nI tako je Fil Spektor bio zadužen za produkciju Harisonovog “Koncerta za Bangladeš” i Lenonovih albuma “Plastic Ono Band” i “Imagine”.\nVeć tada se po tabloidima spekulisalo da Spektor, koji se oprobao i kao glumac u filmu “Goli u sedlu”, pati od manične depresije. “Skretanju s uma” Spektora, kako je pisala američka žuta štampa, “kumovala” je automobilska nesreća u Holivudu, posle koje je završio sa 300 šavova samo na glavi. Tada je počeo da nosi raznorodne perike u javnosti, zbog kojih će ga mnogi ismevati kao čudaka tokom sedamdesetih godina prošlog veka.\nIako je radio kao producent i na albumima Leonarda Koena, pa i Dilana, narkotici i alkohol samo su pogoršavali stvari, a Marki Ramon prisetio se da je Spektor u jednom trenutku na članove benda Ramones potegao pišolj nasred studija…\nTokom osamdesetih godina prošlog veka uglavnom se držao po strani. Izuzetak je bila Joko Ono, čiji je album “Season of Glass” producirao. Joko ga je toliko poštovala da mu je poklonila jednu Lenonovu gitaru, nakon ubistva nekadašnjeg frontmena Betlesa.\nPokušao je da se vrati u posao u novom milenijumu, ali saradnja sa Selin Dion nije urodila plodom. Poslednju produkciju potpisao je 2003. na pesmi benda Starsailor- “Silence is Easy”.\nKonačno, 2009. osuđen je na 19 godina zatvora u kome je i preminuo od posledica koronavirusa u 81. godini.\nTags:Fil SpektorGenijeludakPhill Spectorproducentubicazvučni zid\nOnlajn premijera restauriranog filma “Pavle Pavlović"... Bekim i Milena u punom sjaju, poslednja uloga Ljubinke Bobić\nAdria Muzzik Video Awards 2020... Rok za prijave do 31. januara, a onda - region bira najbolje muzičke spotove


Dinamičkim dnevnim rasporedom može se uštediti novac i vreme, posebno za operacije u kojima ne postoji redovan obrazac dnevne isporuke (npr. kućne isporuke, nagle promene planova). Sedmični raspored je pogodniji za lance snabdevanja, gde se prevozi i isporuke planiraju najmanje jednu sedmicu unapred. Za firme sa više dostava, isporuke se mogu ručno uneti ili ih asw:maximus - TMS može automatski dodeliti po sistemu ekonomičnosti.


Otvoren konkurs za nagradu Turistički cvet 2019. – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Otvoren konkurs za nagradu Turistički cvet 2019.\nTuristička organizacija Srbije je zvanični institucionalni nosilac promocije turizma Republike Srbije i svake godine dodeljuje najviše priznanje u turizmu – nagradu Turistički cvet navodi se na sajtu.\nPrethodna: 14. septembar – Dan pešačenja u Srbiji!\nSledeća: RTV Sunce – Kamp učenika OŠ „Sveti Sava“


Bolja Tuzla | 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama – Vrisak za one bez glasa!\n16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama – Vrisak za one bez glasa!\nU okviru „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ građanke Tuzlanskog kantona, nevladine organizacije i obrazovne institucije 26.11.2019. godine od 12:00 do 12:30 na Trgu Slobode u Tuzli će održati društveni performans pod nazivom „Vrisak za one bez glasa“.\nOd septembra do danas u BiH su ubijene 4 zene od strane trenutnih ili bivših partnera.Prema nalazima istraživanja o rasprostranjenosti nasilja u BiH više od polovine žena iz uzorka (47,2% u BiH, 47,2% u FBiH i 47,3% u RS-u) doživjelo je bar neki oblik nasilja nakon što je navršilo 15 godina. U Tuzlanskom kantonu u prvih 6 mjeseci 2019. godine bilo je 178 prijava nasilja u porodici. Istraživanja pokazuju da se tek svaka 4 žena odluči da prijavi nasilje, tako da je pravi broj žrtava nasilja nad ženama puno veći.\nViše informacija na FB eventu “Vrisak za one bez glasa”\nStudentice i zaposlenice odsjeka Pedagogija – psihologija Filozofskog fakulteta Univerziteta u Tuzli\nStudenti i studentice Edukacijsko – rehabilitacijskog fakulteta Univerziteta u Tuzli


Nike Air Jordan MA2, muške patike za slobodno vreme, crna, Air Jordan | TAF\n"Future Beginnings" Jordan MA2 su patike za košarku koje nude izuzetan komfor, moderan dizajn i atraktivnu kombinaciju materijala. Otkriveni šavovi, nedovršeni rubovi i logotip oznake ističu estetiku patike.\nOtkriveni šavovi, nedovršeni rubovi i logotip oznake\nPotpuno novi Jordan MA2 pruža izuzetan komfor\nIzgled kombinuje retro elemente i estetiku\nKako vam se čini... Nike Air Jordan MA2, muške patike za slobodno vreme, crna, Air Jordan


Četrdesetpetogodišnji žitelj Marijupolja koji nije bio vojnik podlegao je zadobijenim povredama u bolnici, gde su dopremljena još petorica povređenih.\nZa sedmom osobom - komandirom čamca, vodi se potraga i traže ga ronioci. U potrazi su angažovana tri čamca ukrajinske Pogranične službe, kao i plovila spasilačkih timova.\nRanije je saopšteno da se eksplozija desila nedaleko od Azovskog zavoda za remont brodova, kao i da su na patrolnom čamcu bila sedmorica vojnika.\nMariupolj je strateška luka na Azovskom moru u rukama ukrajinskih snaga bezbednosti u istočnom, proruskom delu Ukrajine gde je u poslednje vreme zabeležen porast tenzija.\nEKSPLOZIJA U IRAKU Ranjena petorica italijanskih vojnika


SISTEM TRI KOVERTE: Uštedeo skoro 1.000 evra s platom od 42.000 dinara! : Nadlanu.com\nSISTEM TRI KOVERTE: Uštedeo skoro 1.000 evra s platom od 42.000 dinara!\nObjavljeno 24. dec 2016. / 13:41:57\n1. Čim dobijete platu - kupite evre i zaboravite na njih\n4. Izlazite "po kućama"\n5. Prestanite da pušite i uvedite "pušačku kovertu"\n- Kada sam ostavio cigarete uveo sam sebi pravilo da svakog dana stavim 200 dinara u "pušačku kovertu". Za mesec dana u njoj bih skupio 8.000 dinara. Ovu naviku zadržao sam do danas - priča on i dodaje da za dnevne troškove ponekad uzima novac iz tog "fonda", ali da ga uredno beleži i vraća.\n7. Oslonite se na roditelje, partnera...


Predlog za izglasavanje neporevernja podnela je opoziciona socijalistička stranka, a očekuje se da će se o vladi Bojka Borisova glasati naredne nedelje. Ovo je inače četvrti pokušaj opozicije da obori aktuelnu vladu u prethodnih 12 meseci, ali nije izvesno da će ovog puta imati dovoljnu podršku.\nSocijalisti imaju 79 mesta u parlamentu u kojem sedi 240 poslanika. Tvrde da su obezbedili podršku manjinske turske stranke Pokret za prava i slobode, ali čak i sa njihovim glasovima nemaju dovoljno da obore vladu.\nOvom predlogu prethodilo je hapšenje bugarskog ministra životne sredine Nena Dimova 10. januara ove godine.\nFoto: Neno Dimov / EPA;\nDimov je optužen za namerno loše upravljanje snabdevanjem vodom u gradu Perniku i okolnim selima u zapadnoj Bugarskoj, tačnije da je dopustio snabdevanje vodom za industrijske objekte uprkos činjenici da je bio obavešten da se količina vode akomulacionom jezeru, jedinom izvoru pitke vode za grad, smanjila na kritičan novo.\n- Oko 100.000 ljudi biće bez pristupa pijaćoj vodi tokom narednih pet meseci, koju bi imali da je ministar radio svoj posao - rekao je novinarima tužilac Angel Kanev nakon hapšenje Dimova.\nDimov je negirao krivicu i za nestašicu vode okrivio suvo vreme i loše upravljanje lokalnih vlasti. U međuvremenu, pušten da se brani sa slobode i smenjen sa funkcije. Ukoliko bude proglašen krivim mogao bi da dobije zatvorsku kaznu od osam godina.\nKriza sa vodom u Perniku, industrijskom gradu koji se nalazi 30 kilometara zapadno od glavnog grada Sofije, dostigla je vrhunac u novembru kada su lokalne vlasti zbog niskog nivoa vode u jezeru uvele restrikcije za građanstvo. Stanovnici Pernika od tada se bore da svakodnevno zadovolje svoje osnovne potrebe za vodom, a protesti traju nedeljama unazad.\nNovi gradonačelnik Pernika Stanislav Vladimorov izrazio je žaljenje što se civilni rezervoari snabdevaju na štetu industrijskih.\n- Prioritet je najpre snabdevanje civila - rekao je on za "Juronjuz".\nBorisov: Spreman sam da potpišem pismo podrške Srbiji na evropskom putu\nKVADRILATERALNI SASTANAK U BUKUREŠTU Vučić: Autoput Pančevo - Temišvar za bolje ekonomsko povezivanje


Celoživotno obrazovanje kao ključ karijernog uspeha\nKoncept celoživotnog obrazovanja winsedswiss započinje programom prvog finskog produženog boravka u Beogradu, namenjenog deci od 7 do 11 godina. Ovaj obrazovni centar donosi finsku nastavnu metodologiju zasnovanu na interaktivnom, iskustvenom radu sa decom kroz aktivnosti koje na zabavan način doprinose kognitivnom razvoju deteta, razvoju kritičkog mišljenja, kreativnosti i liderskih veština.\nProgram je kreiran da nastavi i podrži obrazovanje koje deca stiču u porodici, kao i da upotpuni formalno obrazovanje, učenjem kroz igru, istraživanje, druženje i zabavu. Pomoć pri izradi domaćih zadataka, korektivno učenje, praktične vežbe i praćenje individualnog napretka, kao i visoko- kvalifikovano osoblje, deo su programa koji ERI obrazovni centar čini jedinstvenim na našem tržištu.\nPerformance and Customer Experience (pCX)\nProgram je podeljen na 15 modula, u trajanju od sedam meseci i preko 200 časova obuke, nakon kojih će polaznici steći profesionalnu diplomu izdatu od strane winsedswiss Education Group i EHL Advisory Services.\nTalent by winsedswiss\nPored toga što kandidatima u potrazi za poslom pruža mogućnost da svoje komptencije predstave renomiranim kompanijama iz oblasti ugostiteljstva i maloprodaje, Talent by winsedswiss mladim ljudima, ali i onima koji žele da napreduju u karijeri, pruža jedinstveno iskustvo dodatnog usavršavanja kroz webinare i mentorski program pod vođstvom dokazanih profesionalaca, kao i usluge savetovanja, vođenja karijere i profesionalne prekvalifikacije. Kroz profesionalno vođenje tokom čitavog procesa konkurisanja, naši kandidati stiču neophodne veštine kako bi se na pravi način predstavili budućim poslodavcima.\nSa druge strane, kompanijama koje su u potrazi za najkvalifikovanijim osobljem na tržištu, Talent by winsedswiss pruža profesionalne usluge regrutovanja i podrške u pronalaženju stručnih kadrova. Naš tim eksperata, kao i široka baza talenata, pruža poslodavcima najpreciznije povezivanje sa kandidatima kakvi su im potrebni.\nPublished by Vuk Nesic\nBack Posted on 02/07/2021\nTHE WINNING FORMULA LIES IN THE APPLIED KNOWLEDGE\nThe Swiss educational group winsedswiss (World Institute of Service Education) is one of the pioneers of lifelong learning and the dual education model. Located in Switzerland, Romania, Cyprus, and Serbia, the group provides a unique concept of education through all phases of life – from kindergartens to universities, and training for all profiles of employed professionals


Šta boja glasa govori o našem zdravlju? - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Šta boja glasa govori o našem zdravlju?\nDocentkinja dr Sanja Krejović Trivić, specijalista otorinolaringologije i subspecijalista fonijatrije sa Klinike za ORL KC Srbije, govori za Danas.rs zašto su učestali poremećaji glasa\nRadmila Marković18.06.2021. 07:10\nDr Sanja Krejović Trivić Foto: Privatna arhiva\nPoremećaji glasa su sve aktuelniji u modernom svetu. Tek kada ostanemo bez dobrog glasa postajemo svesni značaja koji glas ima za kvalitet života. Na glas utiče sve što se dešava sa našim organizmom, na fizičkom i psihičkom nivou – kaže za Danas.rs docentkinja dr Sanja Krejović Trivić, specijalista otorinolaringologije i subspecijalista fonijatrije sa Klinike za ORL KC Srbije.\n– Neke neurološke bolesti dovode do poremećaja glasa i govora. Posle operacija grkljana, štitne žlezde, karotida i pluća može doći do problema sa glasom, disanjem i gutanjem – navodi docentkinja dr Krejović Trivić.\n– Lekar treba da bude specijalista otorinolaringologije sa iskustvom da bi završio i užu specijalizaciju fonijatrije. Fonijatrija ima svoje specifičnosti jer zahteva holistički pristup pacijentu, potrebno je biti i dobar psiholog, a značajno je i muzičko obrazovanje, jer na osnovu boje glasa možemo da prepoznamo o kom se poremećaju glasa radi. Fonijatar treba pre svega da otkrije uzrok problema sa glasom pacijenta da bi se odlučio za adekvatnu terpiju: fonorehabilitaciju ili fonohiruršku intervenciju – zaključuje doktorka, koja je i članica Udruženja fonijatra Srbije.\nFonijatrijski pacijenti su svi oni koji imaju problem sa glasom, a nekada i sa disanjem i gutanjem, od dece pa do najstarijih. Pre svega, to su vokalni profesionalci kojima je glas sredstvo za rad: glumci, pevači, profesori, novinari, menadžeri…\nFonijatriglasmaligne bolestiORLPromuklostSanja Krejović TrivićBeograd