13."ŠKOLICA ŽIVOTA" Jelena Đoković i predstavnici opštine Inđija otvorili vrtić u Ljukovu - Pazova Inđija | Vesti\nFondacija Novak Đoković otvorila je danas trinaestu „Školicu života“ u mestu Ljukovo nadomak Inđije, i time obezbedila oko 60 novih mesta za mališane iz ove okoline uzrasta od tri do šest godina.\n„Otvaranje trinaeste Školice života za nas ima određenu simboliku. Ove godine obeležavamo trinaest godina rada i sa ponosom sumiramo sve što je naša Fondacija uradila kako bi mališanima obezbedili lepše detinjstvo, uslove da uče i da se raduju. Uverena sam da smo velikom broju njih omogućili i bolju budućnost.\n-Od 96 dece koje živi u Ljukovu, samo jedna četvrtina ima pristup predškolskom obrazovanju. Zato novu Školicu života otvorimo baš u ovom mestu.\n-Koristim ovu priliku da se zahvalimo predstavnicima opštine i predškolske ustanove što su nam pružili maksimalnu podršku i omogućili da izgradimo jedan novi kutak i ulepšamo detinjstvo velikom broju mališana”, rekla je Jelena Đoković, i dodala da se pružanjem prilike deci da idu u vrtić u mestu gde žive, podstiču i mladi roditelji da ostanu da žive na selu.\n„Zaista sam srećan što danas imamo priliku da našoj deci predamo na korišćenje prostor koji zadovoljava sve najsavremenije i najstrože uslove za boravak mališana predškolskog uzrasta.\n-Ovim pokazujemo odgovornost prema našoj budućnosti, prema deci koja će jednog dana voditi ovaj grad i državu. I zato smo mi danas ovde i zato je naš zadatak da damo sve od sebe da im omogućimo ono što zaslužuju, a zaslužuju samo najbolje. Zahvalio bih se Fondaciji Novak Đoković koja je prepoznala značaj ovog objekta u Ljukovu i sa kojom smo ostvarili odličnu saradnju.\n-Kako je Novak najbolji teniser sveta tako je i opština Inđija najbolja opština u Srbiji, tako da je naša saradnja potpuno logičan proces i nadam se da ćemo zajednički ostvariti veliki broj projekata u interesu pre svega naše dece.“, izjavio je Vladimir Gak, predsednik opštine Inđija.\n„Na našu radost Fondacija je propoznala potrebe ovog mesta, koje iz godine u godinu ima veći broj dece, preuredila i opremila prostor i učinila ga dostupnim za svako dete u selu.\n-Ovim projektom obuhvatili smo 20oro dece uzrasta od 3 do 5,5 godina i još 25oro dece koji pohađaju pripremni predškolski program. Izuzetno smo zahvalni Fondaciji na pruženoj prilici da budemo deo ovog projekta, jer smatramo da i deca u maloj sredini, kao što je naša, zaslužuju da odrastaju u istim uslovima kao i njihovi vršnjaci u Inđiji i drugim mestima naše opštine“, dodala je Jelena Kresoja.\n„S obzirom na to da su prvih pet godina ključne za razvoj, a propuštene prilike se ne mogu nadoknaditi, CIP-Centar za interaktivnu pedagogiju kroz projekat “Školice života – zajedno za detinjstvo”, podržava nastojanje Fondacije da kvalitetni programi budu dostupni što većem broju dece u ranom detinjstvu.\n-Stručna podrška CIP Centra usmerena je na kreiranje politika za decu i porodice na lokalnom nivou, unapređivanje vaspitno obrazovne prakse predškolskih ustanova i osnaživanje kompetencija vaspitača. Uspostavljanje kvalitetnih četvoročasovnih programa otvara mogućnost da se deca uzrasta 3 do 5,5 godina u selu Ljukovu druže, igraju, rastu i uče zajedno sa svojim vršnjacima “, rekla je Olga Lakićević, koordinatorka projekta, CIP-Centar za interaktivnu pedagogiju.


Nega suve kože | BG online\nSuva koža je čest povod posete dermatologu ljudi koji žive u urbanim sredinama. Čak u preko 40% slučajeva to je razlog za obraćanje stručnjacima. Sličan, negativni trend rasta prisutan je i kad je reč o atopijskom dermatitisu. Tokom poslednjih 30 godina broj ljudi koji pate od atopijski suve kože povećao se skoro tri puta. Takođe, ovo oboljenje sve češće se javlja i kod dece.\nNaučna istraživanja ukazuju da na rast broja osoba koje su se u određenom periodu ili hronično, susrele sa neprijatnim simptomima suve kože i atopijskog dermatitisa presudno utiče nekoliko spoljašnjih faktora: zagađenja vazduha i sve veći broj sati proveden u zatvorenim, veštački klimatizovanim, sredinama.\nIsušivanje kože, najjednostavnije rečeno, predstavlja “začarani” krug iz kojeg je nemoguće izaći bez adekvatne i redovne nege. Taj krug započinje narušavanjem barijerne, zaštitne funkcije površinskog sloja kože, usled čega se smanjuje broj lipida ceramida u koži, što dovodi do intezivnijeg gubitka vlažnosti i smanjene sposobnosti kože da zadrži vlagu. Istovremeno, opada i nivo prirodnih vlažećih faktora, pa koža dalje gubi sposobnost da zadrži vodu. Da bi se prekinuo ovaj neželjeni, začarani krug, i koža zaštititila od daljeg gubitka neophodne vlažnosti, potrebna joj je redovna i adekvatna nega specijalno formulisanim preparatima koji obnavljaju barijernu funkciju kože i nadoknađuju nedostatak prirodnih vlažečih faktora.\nOdgovarajuća nega za suvu kožu trebalo bi da sadrži aktivne sastojke, kao što su urea, mlečna kiselina (laktat), gliko-glicerol i ceramid-3. Urea i laktat obnavljaju nedostajuće prirodne vlažeće faktore, što doprinosi vezivanju vlage u gornjem sloju kože. Minimalna preporučena koncentracija uree u preparatima za suvu kožu trebalo bi da bude 5%, dok je veoma suvoj koži potrebna veća koncentracija uree i drugih hidrirajućih faktora. Gliko-glicerol potpomaže funkciju akvaporina, mreže vodenih kanalića u dubljim slojevima kože čime se obezbeđuje dugotrajna hidratacija, a Ceramid-3 pomaže obnavljanje lipidne barijere i time ublažava gubitak vlage.\nKupovinom Eucerin®preparata za suvu kožu sa ureom ili preparata iz Eucerin®AtopiControl linije za atopijski suvu kožu tokom oktobra u iznosu preko 1.000 dinara, stičete pravo na poklon, Eucerin®pH5 – ulje za tuširanje za svakodnevnu negu, koje neguje i štiti kožu od isušivanja, dok vas uz kupovinu u vrednosti preko 2.500 dinara, kao poklon očekuje elegantna ešarpa.\nsuvu kožu sa ureom ili preparata\niz Eucerin®AtopiControl linije u\nperiodu od 1.do 31.oktobra\nstičete pravo na atraktivan poklon!\nBUDITE VLASNIK SVOJIH PROBLEMA, ALI I REŠENJA Treća sezona Business…


Zlatibor dupleks apartmani | smestaj na Zlatiboru | Zlatibor\nDupleks apartmani su apartmani koji poseduju dve odvojene spavaće sobe. Dupleks apartmani su obično strukture od četvorokrevetnih do šestokrevetnih. Jako su komforni i prostrani. Idealni su za velike porodice, porodice sa decom ili dve porodice koje žele da imaju dve odvojene spavaće sobe.\nMonix Village Zlatibor je apartmansko naselje smešteno na obodu Čolovića brda u naselju Potoci na 1030 m nadmorske visine. Naselje čini sedam objekata sa petnaest apartmana veličine 55-60 m2. Svi apartmani poseduju dve spavaće sobe, toalet, kupatilo sa tuš kabinom, kuhinju, trpezariju i dnevni boravak sa prelepim dvorištem i tremom sa koga se pruža fantastičan pogled na centar mesta kao i na zlatiborske vrhove Čigotu i Tornik. Svi apartmani poseduju sopstveni parking za dva i više vozila kao i sopstveni deo dvorišta veličine 3-5 ari. Apartmani Monix Village nalaze se na oko 2.600 m od centra, ali upravo je to ono što ih čini specifičnim i idealnim za odmor. Ski staza je udaljena 2.700 m od apartmana, a najblizi supermarket gde gosti mogu nabaviti sve potrebne namirnice je na 500 m. Apartmani Monix Village su najbolji izbor za sve one koji žele da se odmore u miru i tišini i uživaju u svežem vazduhu i mirisu.\nMonix Apart Club Zlatibor pripada luksuznom kompleksu Monix. Apartmani su smešteni na Zlatiboru, na rubu naselja Obudojevica i udaljeni su 300 m od ski lifta i 500 m od autobuske stanice. Nalaze se na savršenoj lokaciji van gužve i gradske vreve. Apartmani poseduju dnevni boravak sa ugaonom garniturom i kuhinju koja je opremljena svim neophodnim inventarom, 1-2 spavaće sobe i kupatilo. Za svaki apartman obezbeđeno je parking mesto. Zahvaljujući fantastičnoj lokaciji gosti apartmana mogu uživati u izuzetnom pogledu na ski stazu i početnu stanicu Gold Gondole kao i na najpoznatije vrhove Zlatibora – Čigotu i Tornik. Svi apartmani u Monix Apart Clubu su opremljeni sigurnosnim vratima, kamerama sa video nadzorom, interfonom i WIFI –om sa kablovskom televizijom.\nPogledajte kompletnu ponudu smeštaja na Zlatiboru na: http://visit-zlatibor.com/apartmani/\nNekretnine prodaja Zlatibor\nDostava hrane na Zlatiboru\nOctober 8, 2021 | Zlatibor duplexi | 0 Comments | Like


Predstava „Do gole kože“ zatvara festival u Aranđelovcu | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPredstava „Do gole kože“ zatvara festival u Aranđelovcu\nPredstava kragujevačkog teatra „Do gole kože“ zatvoriće takmičarski deo Osmog aranđelovačkog pozorišnog festivala „Svetlost i afirmacija”, večeras u 20 časova, na sceni tamošnjeg Centra za kulturu i obrazovanje.\nRrađena po istoimenom filmskom hitu i originalnoj priči autorskog tandema Stivena Sinklera i Entonija Mekartena, koju je za scenu Knjaževsko-srpskog teatra adaptirao i režirao reditelj Pjer Valter Polic. On je i autor scenografije za predstavu.


Mandatar nove, petnaeste po redu vlade od uvođenja višestranačja biće Ana Brnabić, koja je ujedno i prva žena u istoriji Srbije na toj funkciji i prva sa gej opredeljenjem.\nPiše: M. R. M. - J. L.\nBeograd 15. jun 2017. 18:25\nOvaj je totalno poludio,opet ga je ponelo,gubi se,nepovezano priča,masno laže,obmanjuje,fantazira,preti i celo vreme se sam sa sobom svađa. Prisustvujete još jednom nervnom slomu umno poremećenog diktatora na javnoj sceni! Misim da će se opeći s ovim izborom novog mandatara jer bi se Ana ipak mogla otrgnuti kontroli. A možda je diktatoru i cilj da se tako nešto desi,kako bi raspustio vladu i raspisao nove parlamentarne izbore. To će mu dati opravdanje za novo glumatanje,nove laži,obećanja,patetiku,demagogiju,izigravanje nevine žrtve,junaka koji se nikoga ne plaši,poštenjačine koja radi 18 sati dnevno za dobrobit svih nas,udaranje novih kamena temeljaca za fabrike koje se nikada neće graditi...,Jer on je ionako non-stop u kampanji i drugačije jednostavno ne zna i ne može da funkcioniše.\nZnači, premijera odredili zapadni ambasadori, aRusima utešna nagrada - diplomatski status Ruskog centra. a Vučić je samo skretničar.\nPrvi put u istoriji da imamo ženu premijera...svaka čast.\nDa bi začepio usta Dačiću,izabrao je prvu ženu,usto lgbt orijentacije!Jednim potezom,dve muve!-A sam će nadalje sve kontrolisati i diktirati!-Narciosidni apsolutista,diktator par excellence!!!Uspeo je da uništi sve demokratske pokušaje manjinskih grupacija!\nOvo ce biti premijer-ka sa najkracim mandatom u istoriji Srbije. Ne zato sto ne zasluzuje da radi taj posao, vec zato sto je Dacic nezadovoljan i sto ce ubrzo krenuti miniranje vlade. Ocekujem parlamentarne izbore do kraja godine.\nE, isto tako je i Sanader izabrao Jadranku Kosor.\nKonačno, školovana, mlada i poštovana u svetu. Srećno- S poštovanjem\nSrbija ovo nije ničim zaslužila. Ana Brnabić za sve što je postigla, i u poli,tici treba da bude zahvalna zapadu, odnosno SAD i kako od takve osobe očekivati objektivnost. Da ne govorim da u Srbiji nije vreme da njom vladaju osobe LGBT sklonosti. Uostalom i u američkom zakonu jedan od osnova da se može kandidovati za predsednika jeste da ima porodicu i decu. Međutim, u Srbiji, kojom Vučić vlada ko svojim dvorištem, sve može, jer je on tako rekao, doduše, nije rekao ko mu je to neredio.\nPodseća me na ANu Pauker predsadnika CKSK Rumunije 1948\nSigurno ne može biti gad, kao Vučić. Možda se on i pokaje, jer opasna je žena kad ima vlast.\nIstorija Srbije i njeno nasledje ne pocinju od juce.G-dja Milka Planinc i SFRJ je takodje deo istorije koju priznajemo.\nBravo za Anu. Neće joj biti lako, jer srbija i Danas podržavaju homofobe, a ostale cenzurišu! Užas.\nDrago nam je sto smo sa nasim dnevnim listom pogodili . Nismo botovi i volimo svoje komsije iz Čudne zemlje .\nНевероватно је,у борби против Вучића бирате само коментаре против Вучића.Где је ваша новинарска објективност,етика и ,нарочито,западна "демократија" Да ли ће Danas престати да излази када Вучић не буде више на власти\nVučić reče da ga interesuje šta građani kažu-a da li su i njegovi protivnici građani?Izgleda ko god se ne slaže sa njim da nije građanin Srbije.\nBiti "gej" nije opredeljenje vec urodjeni i neotudjivi deo licnosti. Svaka implikacija o "opredeljenju" u krajnjoj konsekvenci neminovno vodi do pokusaja "lecenja" nekonvencionalnih seksualnih "opredeljenja". List kao Danas, bi to morao da zna.\nGej nije "opredeljenje", jer ta reč implicira izbor. Malo malo pa neki homofobni gaf iz Danasa. Jeste sigurni da ste progresivna novina?


zatoštopostojim – Asocijacija Spektra\nKampanja ,,Zato što postojim”\nČlanovi/ice Spektre, trans osobe iz Crne Gore, su učestovali/e u kreiranju kampanje ,,Zato što postojim”, koja ima za cilj da podstakne ljude na kritičko razmišljanje i propitivanje…… Read more „Kampanja ,,Zato što postojim”“\n8 januara, 2020 10 marta, 2020 autor: asocijacijaspektra\nZato što postojim!\nČlanovi/ice Spektre, trans osobe iz Crne Gore, su učestovali/e u kreiranju kampanje ,,Zato što postojim“, koja ima za cilj da podstakne ljude na kritičko razmišljanje i propitivanje…… Read more „Zato što postojim!“\n7 decembra, 2019 26 decembra, 2019 autor: asocijacijaspektra\nZato što postojim – Vanja\nZato što Vanja postoji važno je da počnemo da preispitujemo svoje stavove i uvjerenja, ali i da učimo pravilo da govorimo o različitim pojavama. Članovi/ice Spektre, trans…… Read more „Zato što postojim – Vanja“\n6 decembra, 2019 26 decembra, 2019 autor: asocijacijaspektra\nZato što postojim – Teodor\nZato što Teodor postoji važno je da dovedemo u pitanje ono što znamo i prepustimo se upoznavanju nečeg drugačijeg! Članovi/ice Spektre, trans osobe iz Crne Gore,…… Read more „Zato što postojim – Teodor“\n5 decembra, 2019 26 decembra, 2019 autor: asocijacijaspektra\nZato što postojim – Dante\nZato što Dante postoji važno je da uvidimo medjusobne sličnosti i da im pridamo više značaja nego različitostima! Članovi/ice Spektre, trans osobe iz Crne Gore, su…… Read more „Zato što postojim – Dante“\n3 decembra, 2019 26 decembra, 2019 autor: asocijacijaspektra


PREDMET: ODGOVOR NA IZJAVU JASMINA DLAKIĆA OD 18.12.2009\nNAVODIMA TVRDIM DA PREDUZEĆE ATLAS-D PREKO UREDA ZA RAZMATRANJE ŽALBI OTIMA POSAO OD FIRME „MUŠINBEGOVIĆ“ DOO\nFirma „Mušinbegović“ doo osnovana je 1989 god. i od tada do dana današnjeg nije mjenjala ni naziv niti je prestajala sa radom što jasno govori da se radi o ozbiljnoj i stabilnoj firmi. Od 1998god. bavi se visokogradnjom i niskogradnjom do dana današnjeg. Godinama radi na održavanju puteva kako redovnom tako i zimskom a investitori su „Ministarstvo ZE-DO kantona“, Općina Visoko, Općina Ilijaš i Općina Vareš. Za dugogodišnji rad na tim poslovima i stećeno iskustvo imamo sve pohvale od navedenih institucija te potvrde o uspješno izvedenim radovima jer ozbiljno i profesionalno pistupamo poslu. Zadnjih 5 god. na tenderima raspisanim za zimsko održavanje lokalnih puteva na prostoru općine Visoko dešava se slijedeće: Firma Mušinbegović“ doo redovno je najpovoljnija i tehnički i profesionalno najopremljenija, međutim firma koja nije adekvatna ni da se javi na tender uspije preko UREDA ZA RAZMATRANJE ŽALBI ne samo poništiti tender nego oduzme posao od najpovoljnijeg ponuđača firme „Mušinbegović“ doo čak i tada kad nisu bili registrovani kao preduzeće nego su bili SZR, a po zakonu o javnim nabavkama da se kao takav oblik društva nemogu niti javiti na tender o javnim nabavkama, a kamoli dobiti posao.Takođe napominjemo da je firma Atlas-d registrovana 2006.godine, a poslove na zimskom održavanju puteva dobiva još od 2005. Isto se dešava i na ovogodišnjem PONIŠTENOM TENDERU od strane UREDA ZA RAZMATRANJE ŽALBI bez obzira na to što:\n– Nema odobrenje od Općine Visoko za bavljenje niskogradnjom\n– nema adekvatnu referenc listu (lista koju prilaže je čisti falsifikat npr.čišćenje snijega u krugu firme OVAKO idr.) u tenderskoj dokumentaciji se traži iskustvo na čišćenju puteva, a ne kruga privatnih preduzeće i dvorišta.\n– nema adekvatnu mehanizaciju (nema 3 kamiona iznad 10t nosivosti)koji su traženi u tenderskoj dokumentaciji – nema dovoljan broj ljudstva, odnosno ima kad se raspiše tender a već u 9,10 i 11 mjesecu broj uposlenih je 10 što ukazuje na to da prijavljuje fiktivno ljude da bi dobio spisak uposlenih radnika iz PI-a(traži se najmanje 12) te ih potom odmah odjavljuje,\n– takođe nema stalno uposlenog grđevinskog injžinjera niti građevinskog tehnićara\nIz svega gore navedenog jasno je da se radi o nepravdi da ne kažemo korupciji te oni koji najviše ispaštaju sve ovo su naravno građani Općine Visoko koji već 5 godina nemaju zimskog održavanja puteva jer gore navedeni krivci Atlas-d i Ured za razmatranje žalbi ne dozvoljavaju da firma „Mušinbegović“ doo kao i ovogodišnji najpovoljniji itehnički i profesionalno najopremljeniji izvođać radova potpiše ugovor o zimskom održavanju lokalnih puteva sa općinom Visoko i pristupi čišćenju snijega. Sve navedeno od strane Jasmina Dlakića direktora preduzeća „Atlas-d“ su njegove insinulacije i notorna laž i neistina a da nije tako može se utvrditi kod nadležnih organa.\nDirektor: Zijad Mušinbegović


Mladi dijaspore i NVO SaNa, uručili su sinoć u KIC-u, nagrade i priznanja\n13/01/2022, 23:59 Kulturno-informativni centar "Budo Tomović"\nMladi dijaspore i NVO SaNa, uručili su sinoć u KIC-u, nagrade i priznanja onima koji su svojim zalaganjem za DOBROBIT građana Crne Gore poslali lijepu poruku svim mladima u Dijaspori.\nŽENE GODINE su: Kostantina Vojinović, direktorica NVO Izvor života - donorka bubrega Iliji Bulajiću, velika humanitarka, Snežana Burzan, direktorica KIC-a "Budo Tomović" - za promociju kulture i predstavljanje naše zemlje kroz svoje djelovanje kako su žene iz naših krajeva inovatine i sposobne da se izbore za svoje mjesto u društvu i na funkcijama, i da to rade profesionalno i srcem i Biljana Otašević - žena koja je pokrenula projekat Devet dobrih žena, čija su djela oduševila crnogorsku javnost u 2021. Nagrada Pomozi srcem pripala je: humanitarnoj organizaciji Hilal Bijelo Polje, NVO-u Žene Bara , humanitarki Zorici Drakulić Vidaković iz Herceg Novog , Daliboru Petkoviću i muzičarima koji su na ulicama Nikšića i drugih opština prikupili značajan novac za liječenje velikog broja djece i odraslih, NVO Izvor života Nikšić zbog zalaganja da Narodna kuhinje pomogne velikom broju socijalno ugroženih, Devet dobrih žena čija je humana misija odjeknula nakon zemljotresa u Hrvatskoj kao i Nvo Zinak čije humanitarne aktivnosti su prepoznate mnogo godina unazad.Nagradu za doprinos dijaspore dobila je crnogorska porodica iz Berlina čija dobrota je poznata javnosti, a nakon mnogo pomoći i donacija insistiraju na anonimnosti, potom Fondacija Hemiias godpodina Hajriza Brčvaka čija je humanost prepoznata širom svijeta, poput liječenja djece, izgradnje domova, bolnice u Bijelom Polju....\nKLUB BALKAN SUNDERN udruženje iz Njemačke za prikupljanje pomoći za liječenje građana Berana.Nagrada za humanost preduzetnika: kompanija Cerovo, SB Bet, Cosmetics marketi, Coca Cola Helenic Crna Gora i Ramel DOO Nikšić. U kategoriji medija nagrade su dobili: Aleksandra Obradović, urednica portala CdM za očuvanje i izvještavanje o aktivnostima dijaspore, Svetlana Mandić dopisnica ND Vijesti iz Nikšića, Luka Zeković fotograf ND Vijesti, Miomir Maros novinar RTCG za emisiju Zapisi, koja obilježava 20-godišnjicu i Vladimir Otašević, novinar Dana.


Član Savetodavne komisije za trgovinske pregovore i spoljnotrgovinsku politiku Fred Bergsten\nNajnoviji nagoveštaji da bi Kina mogla da se pridruži sporazumu o azijsko-pacifičkom ekonomskom partnerstvu, koji je Amerika početkom godine ponudila svojim azijiskim saveznicima, najavljuju i moguću prekretnicu u gobalnoj ekonomiji, tvrdi Fred Bergsten - član Savetodavne komisije predsednika Obame za trgovinske pregovore i spoljnotrgovinsku politiku.\nKina je na početku okarakterisala američki sporazum o stvaranju bescarinske azijsko-pacifičke zone, kao deo smišljene politike nanošenja štete Kini. Međutim, na jednom nedavnom sastanku posvećenom regionalnoj saradnji, predsednik Ši Đinping je izjavio da je zainteresovan za svako “partnerstvo koje jača dalju integraciju azijsko-pacifičkog područja.” Fred Bergsten kaže da je ta promena u kineskom stavu ohrabrujuća.\n“Kina je sve doskoro energično osuđivala okretanje SAD prema azijsko-pacifičkom području, nazivajući to direktnim napadom na kineske interese. Peking je, međutim, promenio stav. Jedan od razloga je što se sve veći broj azijskih zemalja priključuje, što ukazuje da sporazum uspeva. Drugi i presudni razlog je nedavno pridruživanje Japana, druge po veličini ekonomije u Aziji, koja je i najveći azijski trgovinski partner Kine.”\n“Kako izgleda, nova vlada predsednika Ši Đingpinga, najavila je sprovođenje niz dubokih ekonomskih reformi. Kina bi priključivanjem sporazumu koji obuhvata američku regulativu i ekonomske standarde, ubrzala sprovođenje najavljenih tržišnih reformi.”\nBergsten podseća da su SAD angažovane na uspostavljanju još jedne velike bescarinske i investicione zone sa svojim transatlantskim partnerima.\n“Dva sporazuma, koja uporedno teku, obezbeđuju Sjedinjenim Državama ključnu ulogu u definisanju globalnih ekonomskih aranžmana. Uspešnim zaključivanjem sporazuma sa dve ekonomske supersile, kao što su Azija i Evropska unija, Amerika bi takođe stekla jedinstvenu makroekonomsku i geostratešku poziciju u svetu.”\nAmerička inicijativa posledica je slabljenja međunarodnih finansijskih i trgovinskih institucija, osnovanih pre više od pola veka.\n“Svetska trgovinska organizacija ni posle desetogodišnjih pregovara ne uspeva da ostvari novi liberalizovani trgovinski sistem, koji se ne menja poslednjih 20 godina. Međunarodni monetarni fond ne uspeva da reši problem ogromnog neuravnoteženog globalnog trgovinskog i platnog deficita, koji koči svetski ekonomski napredak, niti uspeva da reši problem neprirodno niskih vrednosti valuta u Aziji, što guši trgovinske aktivnosti. Sve su to razlozi zbog kojih SAD nastoje da umesto bilateralnih, obezbede regionalne sporazume.”\nAmerici je međutim, na dovršavanju tog posla potreban partner, kaže Bergsten. To bi bila Kina, dodaje on.\n“Američko–kineski odnosi će još dugo uticati presudno na svetske ekonomske tokove. Lično se zalažem za stvaranje neformalnog G2, jer se na globalnoj ekonomskoj sceni ništa ne može postići bez saradnje Kine i SAD. Čvrsto verujem da Kina mora da bude u centru pažnje američke - i spoljne i ekonomske politike.”\nUkoliko Kina i Amerika zaista ostvare blisku saradnju, one bi mogle da odigraju ključnu ulogu u postavljanju temelja novog globalizovanog ekonomskog poretka - zaključio je Bergsten.


Epl Tv strimovaće Jutjub u 4k rezoluciji | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.06.2020. • 17:48 Srbija Danas/PC Press\nEpl Tv strimovaće Jutjub u 4k rezoluciji\nApple je pre par dana objavio da će uskoro izaći nov operativni sistem, a da macOS X odlazi u penziju. Novi sistem izlazi u verziji 11.0, a nosiće kodno ime Big Sur. Međutim, na ovom događaju dobili smo podatke o mnogim dešavanjima i uzbudljivoj jeseni, bar kada je Apple u pitanju.\nStiže nam tvOS 14\nLego Super Mario od sada kao digitalno iskustvo\nVocap će imati opciju plaćanja, kreću od Brazila\nSamsung napravio najjeftiniji 5g telefon\nApple TV 4K od početka je nosio u svom imenu 4K, oznaku da sadržaje prikazuje u Ultra HD rezoluciji. Međutim, od početka je sve snimke sa YouTube platforme emitovao isključivo u najvećoj 1080p rezoluciji, odnosno Full HD. Kada tvOS 14 stigne, a tako je najavljeno, ništa neće sprečiti korisnike da počnu da gledaju YouTube u 4K rezoluciji. Kašto je primećeno, Apple je ipak pomenuo da će novo izdanje sistema omogućiti ovu dugoočekivanu opciju. Nije sigurno šta je dovelo do dugogodišnjeg zastoja za ovu opciju (na ovo nisu odgovorili ni Apple, ni Google), ali je verovatno da se odnosilo na promenu formata video zapisa.\nGodinama YouTube objavljuje 4K video zapise koristćei svoj otvoreni kodek VP9. Mnogi proizvođači uređaja su ga podržali, ali Apple nije, oni su rešili da podrže tehnologiju HEVC. Pitanje 4K podrške na Apple TV-u bi zahtevalo da jedna ili druga strana usvoje jednu od ove dve tehnologije. To se desilo, a ostaće pitanje ko je napravio ustupak zbog ovoga.\nApple YouTube striming servisi Apple TV+\nFDA odobrila video igru "na recept"\nGugl testira sakrivanje adresa veb sajtova u pregledačima


[ Pregleda: 9228 | Odgovora: 17 ] > FB > Twit\nGolf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 18.12.2010. u 11:25 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 18.12.2010. u 12:14 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 18.12.2010. u 18:00 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 18.12.2010. u 20:30 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 12:14 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 15:31 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 21:57 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 22:42 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 23:05 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 19.12.2010. u 23:57 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 22.12.2010. u 11:56 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 22.12.2010. u 14:16 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 25.12.2010. u 23:08 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 25.12.2010. u 23:11 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 26.12.2010. u 09:32 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 27.12.2010. u 09:57 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 27.12.2010. u 10:41 - pre 100 meseci\nRe: Golf TDI (66kw,2001) hilznovanje ili ne?! 27.12.2010. u 12:22 - pre 100 meseci\nRegistrovani: 21 ( alex1974, maaar, DUSKEZ, SG kamikaza, nenandi, Haris_Ba, draga33, Texas Instruments, foxhunter1, kamicak, evropea, Nebojsa Milanovic, Java Beograd, adzo_, DBerisic, vjova, bojanum, Blue82, lelorinel, h4su, fizikohemicar )


Turgut Alp Boyraz | 20.11.2019\nIzraelske vlasti od 1967. godine neprekidno na okupiranoj palestinskoj teritoriji grade jevrejska doseljenička naselja koja izraelskoj politici služe kao sredstvo jevrejizacije palestinske zemlje, javlja Anadolu Agency (AA).\nIzrael je do sada na području okupiranih Zapadne obale i Istočnog Jerusalema izgradio ukupno 262 jevrejska naselja koja onemogućavaju i uspostavu nezavisne palestinske države na tom području.\nMeđunarodna zajednica je ilegalnim okarakterizirala ta jevrejska naselja i pozivala izraelske vlasti da odustanu od te politike.\nMeđutim, Vlasti Sjedinjenih Američkih Država (SAD) su u ponedjeljak su napravile zaokret i poručile da ta naselja više ne vide kao ilegalna.\nAmerički predsjednik Donald Trump je od dolaska u Bijelu kuću uslišio sve želje Izraela, pa je tako SAD postao i prva zemlja koja je priznala legalnost jevrejskih naselja izgrađenih na okupiranoj palestinskoj teritoriji.\nTakav potez će ohrabriti izraelske vlasti u provedbi već najavljene aneksije jevrejskih doseljeničkih naselja na Zapadnoj obali.\nPalestinci upozoravaju svjetsku javnost da pripajanje dijelova okupirane zapadne obale Izraelu predstavlja opasan presedan koji bi vodio u dodatno cijepanje palestinske teritorije.\nVijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija je u decembru 2016. godine usvojilo Rezoluciju 2334 kojom poziva vlasti Izraela na hitnu obustavu izgradnje ilegalnih jevrejskih naselja na okupiranoj palestinskoj teritoriji.\nPolitiku izgradnje jevrejskih naselja na okupiranoj Zapadnoj obali i Istočnom Jerusalemu provodile su sve vlade Izraela, a sve je počelo okupacijom iz 1967. godine. Prva jevrejska naselja gradila je vlada ljevičarske Laburističke partije koja je vladala u Izraelu do 1977. godine.\nRadikalna desničarska partija Likud je na vlast u Izraelu došla 1977. godine i u narednih deset godina je nastavila gradnju naselja s ciljem da u Zapadnoj obali naseli milion Jevreja.\nProces izgradnje jevrejskih naselja i putnih komunikacija tih naselja sa ostatkom Izraela dodatno je intenziviran 90-tih godina prošlog stoljeća. Bivši izraelski premijer Ariel Sharon je 1996. godine najavio je gradnju jevrejskih naselja u svim dijelovima okupirane Zapadne obale.\nEkspert za bliskoistočna pitanja i bivši šef Udruženja kartografa koje je Izrael zatvorio Halil Tufekci navodi da je Izrael do sada na Zapadnoj obali izgradio 252 jevrejska naselja i još deset takvih naselja na području Istočnog Jerusalema.\nNevladin pokret “Mir, sada“ iz Izraela koji se protivi izgradnji jevrejskih naselja objavio je analizu u kojoj se navodi da takva naselja danas pokrivaju 13 posto teritorije Zapadne obale.\nNa području Zapadne obale u vrijeme izraelske okupacije 1967. godine nije bilo jevrejskih doseljenika, a Tufekci tvrdi da ih danas u novoizgrađenim naseljima živi 640.000, uključujući i 220.000 u naseljima u Istočnom Jerusalemu. U tim naseljima žive isključivo Jevreji.\nU vrijeme proglasa nezavisnosti Palestine 1988.godine na području Zapadne obale živjelo je 66.500 jevrejskih doseljenika, a do potpisivanja Sporazuma iz Osla 1993. godine taj broj je porastao na 116.300.\nIzgradnja jevrejskih doseljeničkih naselja u Zapadnoj obali intenzivirana je dolaskom na vlast izraelskog premijera Benjamina Netanyahua i američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nIzraelske vlasti su 1968. godine počele graditi jevrejska naselja i na području blokirane palestinske Gaze. Izgrađeno je ukupno 19 takvih naselja i sva su aneksijom proglašena sigurnom zonom Izraela. Suočene s žestokim palestinskim otporom, izraelske vlasti su 2005. godine evakuirale i uništile ta jevrejska naselja u Gazi.\nIzuzimajući SAD koji je prije dva dana promijenio stav, kompletna međunarodna zajednica tretira jevrejska doseljenička naselja na Zapadnoj obali ilegalnim i smatra ih glavnom preprekom za rješenje bliskoistočne krize na bazi uspostave nezavisnih država Palestine i Izraela.\nIsti stav dijeli i Palestinska oslobodilačka organizacija (PLO) koja upozorava da ta naselja predstavljaju i veliku prepreku za izgradnju trajnog mira na Bliskom istoku.\nMirovni bliskoistočni pregovori obustavljeni su 2014. godine i to zato što izraelska strana nije prihvatila da prizna palestinske granice iz 1967. godine, da omogući povratak protjeranih Palestinaca i obustavi izgradnju ilegalnih jevrejskih naselja.\nIzrael Palestina jevrejska naselja\nDrugi put u pet mjeseci: Izraelske snage ranile fotoreportera AA\nMedijski izvještaji: Oman i Sudan sljedeći u redu za normalizaciju odnosa s Izraelom


Virtuelne Privatne Mreže - PDF Free Download\nVirtuelne Privatne Mreže\n1 Virtuelne Privatne Mreže Kripto zaštita Mr Nenad Krajnović, dipl. inž.2 VPN - kripto zaštita prethodno opisane metode su obezbeđivale ...\nAuthor: Eugene Ross\nVirtuelne Privatne Mreže Kripto zaštita Mr Nenad Krajnović, dipl. inž. e-mail: [email protected]\nVPN - kripto zaštita E prethodno\nopisane metode su obezbeđivale virtuelne mreže E pošto se podaci prenose u čitljivom obliku privatnost se ne može garantovati, posebno ako se za realizaciju koristi neka javna mreža za prenos podataka tipa Interneta 2\nVPN - kripto zaštita\nVPN 1 LL/ATM/FR mreža VPN 2\nVPN - kripto zaštita Zahtevi koji se postavljaju pred VPN mreže su:\nsigurnost  pouzdanost  performanse\nVPN - kripto zaštita E koristi\nse u kombinaciji sa tunelovanjem podataka pri čemu se tunel definiše važnošću primenjene šifre E u kombinaciji sa firewall-om obezbeđuje zaštitu lokalne mreže\nVPN - kripto zaštita javna mreža\nVPN gateway 6\nVPN - tipovi kripto zaštite Dva osnovna sistema kripto zaštite: E sistem sa simetričnim ključem - isti tajni ključ se koristi i za šifrovanje i za dešifrovanje podataka E sistem sa asimetričnim ključem postoje dva ključa, javni i tajni 7\nVPN - sistem sa simetričnim ključem isti tajni ključ izvorište\nVPN-sistem sa simetričnim ključem E tajnost\nključa utiče na sigurnost celog sistema E brz sistem što je veoma dobro sa stanovišta performansi VPN gateway-a E najčešće se koriste AES, RC-4, DES, TripleDES i FWZ-1 algoritmi E dužina ključa utiče na kvalitet kripto zaštite (današnji ključevi su 56-bitni i više)\nDužina ključa (menja se sa napretkom računara) Tip informacije\nŽivotni vek tajne\nMinimalna veličina ključa\nVojne taktičke informacije\nMin 64 bita\nStrogo čuvane državne tajne\nBerzanski podaci, razvoj proiz. Biznis razvojni planovi\nVreme potrebno za razbijanje šifre (podaci iz 2003. godine) Napadač\nVreme potrebno za probijanje 56 bita\n~$400 mreža PC ili FPGA\nMultinacional na kompanija\nNeizvodiv o 11\nVPN-sistem sa asimetričnim ključem E problem\ntajnosti ključa u sistemu sa simetričnim ključem razrešen je u sistemu sa asimetričnim ključem E ovde se koriste dva ključa, javni i tajni E javni ključ se slobodno distribuira dok je tajni poznat samo vlasniku E kombinacijom javnog i tajnog ključa dobija se novi ključ koji se koristi za 12 šifrovanje\nVPN-sistem sa asimetričnim ključem E novodobijeni\nključ se koristi za šifrovanje kao i kod sistema sa simetričnim ključem E najčešće se koriste dva algoritma Diffie-Hellman (DH) i Rivest-ShamirAdlemen (RSA) E problem ako se neko ubaci u prenos javnih ključeva (man-in-the-middle) 13\ntajni ključ sa lok.A\njavni ključ sa lok.B\njavni ključ sa lok.A\ntajni ključ sa lok.B\nDH - man-in-the-middle A\nVPN - RSA algoritam E problem\ntrećeg u komunikaciji prevaziđen je korišćenjem RSA algoritma i uvođenjem digitalnog potpisa E podaci šifrovani RSA tajnim ključem mogu biti dešifrovani SAMO RSA javnim ključem 16\nVPN - RSA algoritam A\nA- RSA tajni ključ\nšifrovani podaci Data\n+ RSA A- RSA javni ključ\nbilo ko 17\nRSA - digitalni potpis algoritam se može koristiti za kriptovanje podataka ili za ditalni potpis E obezbeđuje sigurnost u poreklo poruke jer se samo sa odgovarajućim javnim ključem može dešifrovati poruka E RSA\nRSA - digitalni potpis\nhash funkcije koje se danas koriste: MD4, MD5, SHA-1, CBC-DES-MAC 19\nVPN - distribucija ključeva E Da\nbi se obezbedila kriptovana komunikacija između proizvoljnih partnera potrebno je obezbediti distribuciju ključeva između njih. E To je zadatak posebnih servera koji se zovu Certificate Authority (CA) E CA čuva javne ključeve svih zainteresovanih i distribuira ih po želji\nVPN - tipična komunikacija\nVPN - generisanje ključeva E celokupni\nsistem kripto zaštite zavisi od generisanja, čuvanja i distribucije ključeva E ceo sistem rada sa ključevima zasniva se na javno definisanim pravilima koja čine Public Key Infrastructure (PKI) 22\nVPN - implementacija (IP mreža) Prethodno navedena pravila i načini kriptovanja podataka mogu biti različito implementirani. U zavisnosti od toga šta se kriptuje, razlikujemo: E In place transmission mode E Transport mode E Encrypted tunnel mode 23\nIn place transmission mode E šifruje\nse samo korisnički deo IP datagrama E ne menja se dužina IP datagrama E zadržava se originalno IP zaglavlje što omogućava da se vidi ko su partneri u komunikaciji\nTransport mode E kriptuju\nse samo korisnički podaci iz IP datagrama E postojećem datagramu se dodaje još jedno zaglavlje koje sadrži informacije o primenjenoj metodi kripto zaštite, što dovodi do produženja datagrama E originalno IP zaglavlje ostaje ne promenjeno što omogućava uvid u 25 partnere u komunikaciji\nEncrypted tunnel mode IP datagram, uključivši i zaglavlje, se kriptuje, dodaje se novo IP zaglavlje i novodobijeni datagram se šalje kroz mrežu E obezbeđuje potpunu privatnost jer se ne može videti čak ni ko komunicira E kompletan\nVPN - standardizacija E prvobitne\nrealizacije VPN uređaja koristile su razna proprietery rešenja E da bi se obezbedila interoperabilnost uređaja raznih proizvođača, pristupilo se definisanju standarda iz ove oblasti E IETF formirao IP Security (IPSEC) radnu grupu čiji je zadatak da 27 definiše standarde za VPN oblast\nRezultati IPSEC radne grupe E\ndefinisana su dva protokola zaštićenog prenosa koji definišu Authentication Header (AH) i Encapsulating Security Payload (EPS) definisan način komunikacije uvođenjem pojma Security Associations (SA) definisan je način razmene ključeva posredstvom Interneta, Internet Key Exchange (IKE) 28\nRezultati IPSEC radne grupe E Za\nIPv6 definisan je ISAKMP/Oakley (Internet Security Association and Key Management) protokol pri čemu je SKIP (Simple Key management for IP) definisan kao opcija.\nQoS u VPN mrežama E problem\ngarantovanja QoS u VPN mrežama je izražen u situacijama kada se kompletan saobraćaj kriptuje E VPN gateway uređaj mora da obezbedi što bolje poštovanje željenog kvaliteta servisa E zavisi i od izabrane mreže za komunikaciju 30\nZaključak E potrebno\nje znati od koga se štitimo E potrebno je znati koji su to podaci koji se štite E problem generisanja i razmene ključeva E velike mogućnosti primene u elektronskom poslovanju 31\nReport "Virtuelne Privatne Mreže"


INTERVJU:Električni orgazam – Nadlanu.com\nMalo ljudi zna da je generalni direktor Telekoma Branko Radujko u mladosti bio bubnjar, dosta dobro poznaje rok muziku.\nElektrični orgazam, jedna od najdugovečnijih srpskih rok grupa, obeležava trideset godina postojanja objavljivanjem novog albuma „To što vidiš, to i jeste“ u izdanju Doma omladine, a disk se u prva dva meseca može kupiti samo uz pripejd pakete „Telekoma Srbija“ po popularnoj ceni – 200 dinara.\nDugo su Srđan Gojković Gile i ekipa radili na ovom albumu, skoro pet godina. Prvi put su pustili da pesme malo „odstoje“ i rezultat je odličan. Na internetu se mogu pronaći mnogi komentari u stilu – ovo im je najbolji album u poslednjih petnaestak godina, zvuče drugačije, svežije… Pohvale dobijaju na težini ako se ima u vidu da ovaj album nije „na prvu loptu“ – sadrži samo sedam, mahom dugih pesama, instant hitova nema.\n-Snimanje je počelo januara 2009, omot je radio Laza Bodroža, a producent je Voja Aralica – počinje priču Gile.\nSaradnja sa Aralicom možda čudi one koji površno poznaju njegov rad ?\n-Mnogi ga znaju po onome što je radio poslednjih nekoliko godina – te komercijalnije varijante, Čola… Voja je naš stari drugar, mislim da je savršeno odradio posao. Ljudi, između ostalog, pozitivno reaguju i na produkciju.\nOvo je prvi studijski album od povratka Ljube Đukića u grupu. Njegove ideje su uočljive, i vokalno je dosta zastupljen ?\n-Nas dvojica smo, maltene, podelili posao, bend sad funkcioniše sa dva pevača. Ljuba je doneo neku novu hemiju i energiju svojim povratkom. Kad nas je napustio, on je otišao iz nekog drugog Električnog orgazma, 2004. se vratio u potpuno različitu postavu. Svakako da je njegov uticaj značajan.\nVidi se razlika u odnosu na prethodno studijsko izdanje „Harmonajzer“ (2002) koje je imalo čak 13 pesama.\n-Sada ih je samo sedam, ali dugo traju – „Nikad ne znam“, recimo, skoro 11 minuta. Tako je ovog puta ispalo.\nTrideset godina Orgazma poklapa se sa obeležavanjem tri decenije novog talasa na prostoru bivše Jugoslavije. Da li te evociranje uspomena malo i zamaralo ?\n-Nije jer se mnogo više govori u ovoj zemlji o raznim glupostima – to što se priča o novom talasu je samo kap u moru mlaćenja prazne slame o nekim drugim temama, tako da mislim da toga nije bilo previše.\nAlbum je izašao, valja ga koncertno promovisati ?\n-Mi smo stalno na turneji, non stop sviramo. Nema, doduše, više odavno turneja u klasičnom smislu – sada se odsvira, recimo, petak, subota, pa nekoliko dana pauze. Promeniće se, naravno, to što će nove pesme ući u koncertni repertoar. Beograd planiramo za proleće naredne godine, svakako u organizaciji Doma omladine ali ne mora da znači da će biti tamo. Lepo bi bilo da zasviramo na nekom većem, otvorenom prostoru.\n-Nadam se da će ih biti što više. Prvi smo snimili za uvodnu pesmu „Nemaš nikom ništa da daš“.\nKako je došlo do saradnje sa „Telekomom“ ?\n-Pokušavali smo da izađemo iz ćorsokaka u kom se nalazi diskografska industrija u Srbiji. Tražili smo ko može da stane iza proizvodnje tog albuma, pošto diskografske kuće više nisu u stanju da finansiraju prozvod, već da ti to sam uradiš i onda im daš da ga oni distribuiraju. Mislim da je ovo dobar potez, svakako ćemo doći do mnogo većeg broja ljudi nego što smo do sada dolazili, to je bila glavna ideja.\nTakav način izdavanja albuma određen broj ljudi prokomentariše u negativnom kontekstu, tipa „Prodaju se uz prašak…“\n-Mi se ne prodajemo uz prašak, već uz telefonske kartice, mislim da je to kulturna varijanta. Mobilna telefonija je sredstvo komunikacije, baš kao i rokenrol, na tom nivou smo se našli. Malo ljudi zna da je generalni direktor Telekoma Branko Radujko u mladosti bio bubnjar, dosta dobro poznaje rok muziku.\nI ti si počeo sa palicama, na neki način ste kolege ?\n-Tako je, tako je (smeh).\nČesto ističeš da je budućnost muzičke industrije u internetu.\n-Doći će na kraju da će sve biti na internetu, u stvari, već se to dešava. Mnogi isključivo na taj način objavljuju albume, biće to sve masovnije – rekao je, za kraj, Gile i pohrlio u susret prijateljima i drugim novinarima na promociji albuma u prijatnom ambijentu kafića „Drvo javorovo“.


U999 ST19 Primena za štampu 64,07 MB Preuzmite\nU999 ST19 Primena za CAD programe 7,39 MB Preuzmite\nJednobojni uni dekor Crna opet se vraća u modu, između ostalog i u upečatljivim kontrastima crne i bele, ali i na velikim površinama. Zbog toga se crna pojavljuje na raznim upadljivim strukturama, na kojima više ne izgleda toliko crna. U kombinaciji sa prirodno elegantnom drvnom strukturom ST19 Deepskin Excellent deluje kao mat lakirana površina.


S.P - Nedeljnik Vreme\nMirëdita, dobar dan: Najlakša meta za desničare\nOd 25. do 28. maja u Beogradu se održava festival moderne kosovske umetničke i društvene scene „Mirëdita, dobar dan“. Kako kažu organizatori, cilj je da se uklone barijere između dva naroda,...\nUN: Glad nova realnost za 18 miliona ljudi\nZbog rata u Ukrajini desetine miliona ljudi mogli bi narednih meseci da budu u riziku od "nesigurnosti hrane". Na rubu opstanka trenutno su četiri države sa afričkog kontinenta. Već ove godine...\nVučić sa Mišelom: EU partner Srbiji, ali ima svoja očekivanja\nVučić je Mišelu obećao reforme u oblasti vladavine prava i poboljšanje stanja u medijima. Razumeo je poziciju EU kada su u pitanju pregovori sa Prištinom i sankcije Rusiji. Građanima je...\nUkrajinci su moralisani, mogu da mobilišu milion vojnika koji su spremni da se bore do kraja, a Rusija je potpuno izolovana, rekao je ruski vojni analitičar Mihail Hodarjonok u programu uživo na...\nVeterani Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) su zbog zastrašivanja svedoka osuđeni na četiri godine zatvora. I pored dokaza da su "potcenjivački optuživali svedoke", dvojica pripadnika nekadašnje...\nŠvedska će aplicirati za članstvo u NATO-u. To znači zvanično raskidanje sa dobrim delom identiteta ove zemlje - vojnom neutralnošću koja je trajala dva veka. Datum podnošenja zahteva još...\nDrugostepenom komisijom Mireli Čavajdi odobren je prekid trudnoće u Hrvatskoj. Ovaj slučaj ogolio je problem ženskih reproduktivnih prava u koja su u ovoj zemlji već godinama pod...\nEvrovizija 2022: Originalnost našla put do finala\nSrbija je prošla u finale. Konstrakta je nešto što se kažu do sada na Evroviziji nikada nije videlo, u najjačoj konkurenciji od 2011. godine. Ukrajina je favorit, a kao i do sada Evrovizija je...\nIsplati se biti u EU: Hrvatskoj 700 miliona evra bespovratne pomoći\nHrvatska će u narednih pet godina moći da računa na 700 miliona evra bespovratnih sredstava iz Evropske unije za oporavak ekonomije od panedmije koronavirusa, a na ukupno 6,3 milijardi evra, što...\nIstorijsko poistovećivanje: Razumemo Ukrajince, prošli smo kroz srpsku agresiju\nDok čitava Evropa saoseća sa Ukrajinom koja je 11 nedelja izložena ruskoj agresiji, Hrvatski političari kažu da zapravo jedino oni razumeju kroz šta Ukrajinci prolaze jer su i sami prošli...\nBrnabić: Evropa je naša prošlost, sadašnjost i budućnost\nZa razliku od prošle godine kada je centralnoj ceremoniji povodom Dana Evrope prisustvovao predsednik Srbije, ove godine zamenila ga je predsednica Vlade u tehničkom mandatu. Ana Brnabić ocenila je...\nKlimatske promene: Šume ključne za smanjenje globalnog zagrevanja\nStručnjaci Ujedinjenih nacija još jednom su ponovili da je briga za šume ključ za borbu protiv globalnog zagrevanja. Za to vreme, na temperaturama preko 40 stepeni, građani Indije i Pakistana...\nSporazumi Beograda i Prištine: Vašingtonski neispunjen, Briselski na čekanju\nNajveći kamen spoticanja i još uvek nesprovedeni deo Briselskog sporazuma tiče se formiranja Zajednice srpskih opština (ZSO), i principa na kojima će ona biti osnovana\nVučić kod Šolca: Peglanje jasne poruke\nNemačka će nastaviti da podržava evropski put Srbije, ali od nje očekuje da brani zajedničke vrednosti Evropske unije i drži se dogovorenog. U poslednje, posbno, spada i dijalog o Kosovu\nDan pobede, 9. maj: Kraj rata u Ukrajini ili zvanična objava rata?\nOd ovogodišnjeg obeležavanja Dana pobede u Drugom svetskom ratu, 9. maja, jedni očekuju da će se rat u Ukrajini tada završiti, dok drugi veruju da će tek tada Putin i formalno objaviti rat...\n“Tvrda kohabitacija” Plenkovića i Milanovića: Udbašenko i Kremljenko\nDok pljušte uvrede, analitičari u Hrvatskoj veruju da je Zoran Milanović otvorio Pandorinu kutiju koja bi mogla da rezultira smanjenjem ovlašćenja predsednika Republike u sferi odbrane\nVjosa Osmani: Ozbiljno se priprema tužba za genocid protiv Srbije\nNakon pola godine pauze, predsednica Kosova Vjosa Osmani ponovo je najavila da Kosovo radi na pripremi tužbe za genocid protiv Srbije. Ova kosovska vlast na čelu sa Kurtijem ubeđena je da prethodna...\nNi šest meseci pregovora nije bilo dovoljno da se Beograd i Priština dogovore oko jednog pitanja – kako će u budućnosti izgledati registarske tablice. Ko je manje konstruktivna strana pokazaće...\nBeograd i Priština: Bez dogovora o tablicama\nSrbija se poziva da se uskladi sa sankcijama Evropske unije protiv Rusije. Osuđuju se polarizovano političko okruženje tokom izborne kampanje i napad na Pavla Grbovića. Pozivaju se vlasti da...\nDeveta godišnjica Briselskog sporazuma: Mrtvo slovo na papiru\nUtisak predsednika Srbije nakon razgovora sa Miroslavom Lajčakom je da i nakon devet godina još uvek nema napretka u implementaciji Briselskog sporazuma. O registarskim tablicama, bar na osnovu...\nDogovor o tablicama: Kraj roka blizu, rešenje daleko\nNi posle sedam sastanaka Radne grupe o registarskim tablicama u Briselu i šest meseci pregovora između Beograda i Prištine, rešenje kako će se u budućnosti putovati i sa kakvim registarskim...\nOd upisanih 5804 u birački spisak na četiri biračka mesta na kojima se danas ponavljaju izbori za skupštinu Beograda do 13 časova izašlo je 23,1% birača. Najveći odziv birača je na biračkom...\nPijačni prodavci: Do sledećeg sastanka sa Vučićem, nema protesta\nPredsednik Srbije uradiće sve što je u njegovoj moći da se pijačnim prodavcima pomogne. Oni su nakon sastanka sa Vučićem optimističniji nego ranije, iako konkretne mere nisu dogovorene....


kraljevsko pozorište zetski dom – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomekraljevsko pozorište zetski dom\nU Kraljevskom pozorištu “Zetski dom” sinoć je održana premijera predstave “Nije to to – studije Fausta”, koju je prema tekstu Simone Semenič režirao Tomi Janežič. Koprodukcioni projekat Kraljevskog pozorišta “Zetski dom”, Sarajevskog ratnog teatra – […]\nU Zetskom domu za kraj godine crnogorska premijera regionalne koprodukcije “Nije to to – studije Fausta”\nCrnogorska premijera regionalne koprodukcije “Nije to to – studije Fausta”, prema tekstu Simone Semenič u režiji Tomija Janežiča, biće izvedena u Kraljevskom pozorištu “Zetski dom”, u utorak, 21. decembra 2021. godine s početkom u 20:00h. […]\nCentar za kulturu Tivat – Pozorišna predstava – “Bog masakra”\nNeđelja, 12.12.2021.g. Velika sala Centra za kulture Tivat u 20:00h Pozorišna predstava – “Bog masakra” Kraljevsko pozorište “Zetski dom” – Cetinje Tekst: Jasmina Reza Režija: Siniša Evtimov Igraju: Marija Maša Labudović, Vule Marković, Jelena Đukić […]\nU Kraljevskom pozorištu “Zetski dom” sjutra će biti izvedena predstava “Bog masakra”, koju je, po tekstu Jasmine Reze, režirao Siniša Evtimov. U komadu o dva bračna para koja teže rješavanju sukoba svoje djece uloge tumače […]\nU Kraljevskom pozorištu “Zetski dom” juče je promovisana monogafija “Svijet umjetničkih profesija – drama i pozorište”, autora mr Janka Ljumovića, vanrednog profesora na Fakultetu dramskih umjetnosti Cetinje. Izdanje Udruženja dramskih umjetnika Crne Gore i Zavoda […]


Letovanje Grčka Parga Vila Vavas\nParga je jedna od najpopularnijih destinacija zadnjih godina u Grčkoj. Svakako postoji mnogo razloga za to! Živopisna priroda, prelepo more, a uličice koje podsećaju na one u Veneciji…. Mi smo se potrudili da za vas i u ovom mestu izaberemo najbolje. Pa pogledajte kako izgleda vila Vavas! Uskim krivudavim, tipično mediteranskim ulicama Parge, na oko 500 m od plaže, iznad samog centra grada dolazimo do ove kuće. Vila Vavas poseduje dvokrevetne i trokrevetne studije u prizemlju i na spratu, a neki od njih imaju pogled na more. Sobe su vrlo komforne i opremljene u tipično grčkom stilu. Svaka poseduje klima uređaj (doplaćuje se na licu mesta 5 eur-a po danu), TV, kupatilo, kompletno opremljenu kuhinju sa frižiderom, terasu sa garniturom za sedenje, sef.\nVILA VAVAS – CENA APARTMANA - SOPSTVENI PREVOZ\nFalcon Travel Falcon Travel Putovanja Falcon Travel Letovanje Falcon Travel Grčka\n© BG Autentik / Ukupno poseta: 1334121\tjuče: 1722\tdanas: 1182 / SiteMap


Rešite se kabastog otpada - juGmedia\nJavno komunalno preduzeće „Komrad“ iz Vranja organizovaće narednih dana akciju „Izbacimo kabasti otpad!“, a na više punktova u gradu biti postavljeni kontejneri zapremine sedam kubnih metara.\nPrema planu akcije, od danas, 21. avgusta i tokom predstojećeg vikenda, u subotu i nedelju, 22. i 23. avgusta 2020. planirano je postavljanje kontejnera u ulici Ive Andrića (kod trafo stanice), na uglu ulica Vase Smajevića i Cetinjske, zatim na uglu ulica Radoje Dakića i Solunskih ratnika, u ulici Vere Jocić kod nekadašnje stočne pijace i u Bunuševcu iznad sportskog terena.\nTokom narednog vikenda, 28. 29. i 30. avgusta 2020. godine kabastog otpada će na ovaj način moći da se reše žitelji ulica Hilandarske (kod vojnog objekta), Petra Lekovića kod Zavoda za Poljoprivredu, Blagoja Parovića kod OŠ „Branko Radičević“ i u naselju Ogoš kod Krsta u Vranjskoj Banji.\nU poslednjoj turi, kontejneri će od 4. do 6. septembra biti postavljeni u Kajmakčalanskoj ulici kod trafo stanice, ulici Ćipre Stankovića kod ATD-a, na uglu ulica Proleterskih brigada i Žarka Zrenjanina, na uglu ulica Partizanski put i Barelićke i kod restorana „Kosovo“ u Vranjskoj Banji.\nKako navode iz „Komrada“, akcija se može produžiti na zahtev građana.


Najčešću prigovor rodilja odnosio se na nemogućnost izbora položaja za trudove i porod, odnosno nespremnost zdravstvenog osoblja da im Izađe u susret i dopusti položaj koji im je najmanje bolan. Pratnja na porodu je većim dijelom bila potpuno zabranjena (svega 22% ispitanica imalo je pratnju i to uglavnom na samom kraju poroda. Pravobraniteljica se obratila Ministarstvu zdravstva s preporukom da se ujednači praksa u zdravstvenim ustanovama. Postupci medicinski pomognute oplodnje potpuno su obustavljeni najmanje 47 dana u kontinuitetu, a žene su imale i poteškoće dobiti informacije o statusu svog liječenja. Kao posljedicu smanjenog broja postupaka uslijed epidemioloških okolnosti, procjenjuje se da će putem medicinski pomognute oplodnje biti rođeno 400 djece manje.


Razlozi za izricanje malog broja osuđujućih presuda učiniocima krivičnog dela ubijanja i zlostavljanja životinja - Link plus\nRad nije dozvoljeno objavljivati u medijima bez dogovora sa autorkom\nKrivično delo Ubijanje i zlostavljanje životinja uvedeno je u krivično pravo Republike Srbije u januaru 2006. godine, otkad se vode i statistički podaci o ovom krivičnom delu, a koji obuhvataju zbirno izražene podatke o broju prijavljenih, optuženih i osuđenih učinioca krivičnog dela iz člana 269. Krivičnog zakonika Republike Srbije. Statistički podaci objavljuju se u biltenima i saopštenjima Republičkog zavoda za statistiku Srbije i dostupni su na sajtu ovog zavoda.\nNaučna saradnica Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja dr Ana Batrićević u naučnom radu Krivično delo ubijanja i zlostavljanja životinja u Srbiji – zvanične pravosudne statistike objavila je analizu statističkih podataka od 2006. do 2012. godine. Podaci o samom krivičnom delu mogu se pronaći u navedenom radu.\nU ovom radu analiziramo i statističke podatke za 2013. i 2014. godinu jer će podaci za 2015. godinu biti dostupni tek krajem decembra 2016. godine. Podaci pokazuju da je postojao trend rasta broja prijavljenih punoletnih učinilaca ovog krivičnog dela u prvih šest godina, da je došlo do pada broja prijavljenih lica u 2012. i 2013. godini, i da je broj prijavljenih lica ponovo porastao 2014. godine. Broj osuđenih lica rastao je u prve četiri godine od uvođenja krivičnog dela Ubijanje i zlostavljanje životinja u naše krivično pravo, a potom je broj osuđenih lica varirao, ali broj osuđenih lica nijedne godine nije bio veći od 25% od ukupnog broja prijavljenih lica.\nTokom 2013. godine za krivično delo ubijanja i zlostavljanja životinja prijavljeno je 165 punoletnih lica, a osuđeno je 30. Kazna zatvora izrečena je u 5 slučajeva, novčana kazna izrečena je u 11 slučajeva, a uslovna osuda u 14 slučajeva.\nTokom 2014. godine, prijavljeno je 200 punoletnih lica, a osuđeno 25, od čega 6 na zatvorsku kaznu, dok je novčana kazna izrečena u 9 slučajeva, uslovna osuda takođe u 9 slučajeva, a u dva slučaja izrečena je sudska opomena.\nNovčane kazne izrečene su u iznosu od 10 000 do 100 000 dinara, osim što je jedna novčana kazna 2014. godine izrečena u iznosu između 100 000 i 200 000 dinara.\nIako se beleži trend blagog porasta broja izrečenih zatvorskih kazni, analiza statističkih podataka svedoči o izuzetno blagoj kaznenoj politici kada je u pitanju krivično delo ubijanja i zlostavljanja životinja.\nU dostupnim statističkim podacima ne vide se važne činjenice koje govore o problemima u ovoj oblasti koji doprinose da broj prijavljenih i osuđenih lica bude veoma ograničen. Razlozi za postojanje malog broja prijavljenih i osuđenih lica za krivično delo ubijanja i zlostavljanja životinja su mnogobrojni.\nPortparolka Osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu Leposava Vujanović u razgovoru sa novinarima novinske agencije Tanjug istakla je krajem januara 2016. godine da je anonimnost najveći problem u procesuiranju učinilaca krivičnih dela kada je u pitanju krivično delo Ubijanje i zlostavljanje životinja i apelovala je na građane da prijavljuju nasilje nad životinjama veterinarskoj inspekciji, policiji i tužilaštvu. Ona je tom prilikom istakla i da je najveći problem neinformisanost građana i građanki po pitanju krivičnog dela Ubijanje i zlostavljanje životinja.\nČlanak i snimak razgovora možete da pronađete na adresi\nMeđutim, podaci kojima raspolažemo govore da građani/-ke i organizacije civilnog društva podnose krivične prijave javnim tužilaštvima u Republici Srbiji protiv poznatih učinilaca krivičnog dela iz člana 269. Krivičnog zakonika RS i da se suočavamo sa nezainteresovanošću i neodgovarajućom informisanosti i reakcijom državnih organa.\nNavešćemo samo jedan primer. Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu, dve godine nakon podnošenja krivične prijave protiv poznatog učinioca krivičnog dela koji je svog psa zlostavljao do smrti, obavestilo nas je da je donelo “odluku da nema osnove za dalje postupanje javnog tužioca, jer je u konkretnom slučaju nastupila zastarelost krivičnog gonjenja navedenog krivičnog dela, shodno čl.103. st.1. tač. 7. Krivičnog zakonika Republike Srbije”. Zastarelost je nastupila dve godine od izvršenja krivičnog dela za koje se po zakonu može izreći kazna zatvora do jedne godine ili novčana kazna – jer poziv nije mogao da bude uručen okrivljenom! Iako se radilo o licu koje je prijavljeno za više krivičnih dela i koje je poznato policiji i tužilaštvu, nije privedeno, optuženo niti osuđeno, iako su uz krivičnu prijavu predati svi relevantni dokazi i navedeni su svedoci koji su mogli da pomognu u istrazi.\nBroj prijavljenih punoletnih lica za ovo krivično delo na godišnjem nivou ne prelazi 200, a oko polovine prijavljenih lica je anonimno (podaci za 2013. i 2014. godinu). Obe okolnosti utiču u značajnoj meri da broj osuđenih učinioca bude veoma ograničen, ali nisu jedine koje imaju uticaj na postojeću situaciju. Kao organizacija civilnog društva koja se zalaže da se nasilje nad životinjama prepozna kao ozbiljan društveni problem i koja svakodnevno komunicira sa građanima koji imaju saznanja i koji žele da prijave ili su prijavili krivično delo ubijanja i zlostavljanja životinja, želimo da ukažemo da su razlozi za mali broj prijavljenih lica i za izricanje malog broja osuđujućih presuda učiniocima krivičnog dela ubijanja i zlostavljanja životinja raznovrsni i da uključuju sledeće probleme:\n1. Policija obeshrabri osobe koje prijavljuju krivično delo Ubijanje i zlostavljanje životinja, upućuje ih na komunalnu policiju, zoohigijensku službu, udruženja za zaštitu životinja i stoga veliki broj dela ostaje neprijavljen jer građani budu zbunjeni i često odustaju od daljeg prijavljivanja. Građani nas veoma često kontaktiraju i traže pomoć u podnošenju prijave nakon takvog iskustva sa policijom.\n2. Građani koji pozivaju policiju dobiju odgovor da policija nije nadležna ili da nema slobodnih policijskih službenika koji mogu da izađu na lice mesta i građani najčešće tu prekidaju svoje aktivnosti. Iako je situacija u tom pogledu najpovoljnija u Beogradu, čak i u Beogradu se događaju ove dve situacije i autorka ovog teksta je i sama to doživela. Građani koji nisu spremni da insistiraju da policija postupi po zakonu, ovde završavaju svoju aktivnost.\n3. Kada je u pitanju zlostavljanje životinje bez smrtnog ishoda, najčešće se delo kvalifikuje kao prekršaj, a ne kao krivično delo.\n4. Prekršajni sudovi su poseban problem, jer dolazi do zastarevanja ili se licima koja su prijavljena za prekršaj zlostavljanje ili napuštanje životinje ne izriču kazne. U Novom Sadu je prošle godine vlasnik koji je napustio psa kažnjen novčanom kaznom u iznosu od samo 5000 dinara. Troškovi zbrinjavanja napuštenog psa koje plaća lokalna samouprava su višestruko veći.\n5. Prekršajni sudovi izriču kazne osobama koje hrane napuštene pse i mačke. U Beogradu je prekršajni sudija izrekao kaznu osobi koja je nahranila napuštenu mačku koja je ušla i boravila u hodniku stambene zgrade - navedeno je da je on držao mačku u zajedničkim prostorijama. Iako na prvi pogled ova tema nije u direktnoj vezi sa krivičnim delom ubijanja i zlostavljanja životinja, kažnjavanje humanih građana/-ki koje brinu o životinjama stvara atmosferu u društvu koja može da utiče da veći broj ljudi smatra da je human odnos prema životinjama društveno nepoželjan, što može da ima izuzetno negativan uticaj na tolerantan odnos prema nasilju prema životinjama.\n6. Kada su u pitanju nepoznati učinioci krivičnog dela ubijanja i zlostavljanja životinja, javni tužioci ne sprovode istragu.\n7. Kada je u pitanju trovanje životinja na površini javne namene, postoji problem da se kvalifikuje delo, pa je npr. u jednom slučaju u Novom Sadu kvalifikovano kao krivično delo Zagađenje životne sredine, iako postoji mišljenje i naučni rad Trovanje životinja –veterinarsko medicinski i krivično pravni aspekti u kojem autori objašnjavaju da se radi o dva krivična dela - Ubijanje i zlostavljanje životinje i Izazivanje opšte opasnosti.\n8. Najveći problem s kojim se kao organizacije civilnog društva suočavamo jeste da se krivične prijave za masovno ubijanje i zlostavljanje pasa i mačaka u prihvatilištima lokalnih samouprava odbacuju u osnovnim javnim tužilaštvima bez obrazloženja, a viša tužilaštva ne usvajaju prigovore. Statistički podaci Republičkog zavoda za statistiku su izraženi zbirno i ne prikazuju da li se radi o fizičkim ili pravnim licima. Na osnovu uvida u podatke o radu drugih organizacija i na osnovu krivičnih prijava koje smo kao organizacija podneli osnovnim javnim tužilaštvima u više lokalnih samouprava, možemo da kažemo da se krivične prijave zbog ubijanja i zlostavljanja nekoliko desetina, nekoliko stotina pa čak i nekoliko hiljada napuštenih pasa godišnje podnose protiv pravnog lica (javnog komunalnog preduzeća i veterinarske ambulante), odgovornog lica u pravnom licu i doktora veterinarske medicine kao neposrednih učinilaca krivičnog dela. Sve dosad podnete prijave odbačene su u osnovnim javnim tužilaštvima, iako je Zakonom o veterinarstvu još 2005. godine propisano da je lokalna samouprava dužna da zbrinjava na human način napuštene kućne ljubimce, a Krivičnim zakonikom je ubijanje napuštenih životinja zabranjeno od januara 2006. godine. Upravo u vreme završetka pisanja ovog rada, Više javno tužilaštvo u Sremskoj Mitrovici obavestilo nas je da je odluka Osnovnog javnog tužilaštva u Rumi o odbacivanju naše krivične prijave nezakonita i nepravilna i očekujemo da OJT u Rumi utvrdi sve činjenice i napiše optužnice.\nStatistički podaci, koliko god da nas ograničavaju u izražavanju informacija koje omogućavaju dublji uvid u raznovrsnost problema kada je u pitanju reakcija građana i državnih organa u vezi sa nasiljem nad životinjama, oni su neophodni radi sagledavanja mogućnih načina prevazilaženja situacije koja postoji od uviđenja krivičnog dela Ubijanje i zlostavljanje životinja u krivično pravo u Srbiji. Podaci kojima raspolažemo ukazuju da je neophodna edukacija i standardizovanje procedura da bi predstavnici državnih organa radili profesionalno i efikasno, ali da su od najveće važnosti za prevazilaženje navedenih problema odgovornost i nepristrasnost državnih i policijskih službenika. Edukacija i pravilno informisanje građana i građanki, kao i njihovo ohrabrivanje da prijavljuju krivična dela dužnost je ne samo organizacija civilnog društva, nego i svih službenika na javnim funkcijama i u tom pogledu trebalo bi da postoji bliska konstruktivna saradnja civilnog i javnog sektora.


Ljubazna djeca su popularnija - Klix.ba\nIstraživanje pokazalo Ljubazna djeca su popularnija\nLjubazna djeca su popularnija\n5.1.2013. u 20:39\nLjubaznija djeca su sretnija i popularnija među svojim vršnjacima, rezultati su najnovijeg istraživanja.\nPrema rezultatima istraživanja tima sa Univerziteta Californija u Riversideu, malo i jednostavno dobro djelo moglo bi da doprinese smanjivanju nasilja među učenicima.\nVećina roditelja svojoj djeci želi da budu sretna, dobra i da se dobro uklope u društvo.\nPrema ovom istraživanju, veza između ljubaznosti i prosocijalnog društvenog ponašanja, kao što je učiniti neko dobro djelo ide u oba smjera, ne samo da sretni ljudi često čine dobro za druge, nego i prosocijalno ponašanje u ljudima budi smisao i osjećaj za dobrobit.\nNaučnici su proveli prvi dugoročni eksperiment, analizirajući ljubaznost kod djece. Eksperimentom je obuhvaćeno više od 400 djece u dobi od devet do 12 godina koji pohađaju osnovne škole u Vankuveru.\nUčenici su bili nasumično podijeljeni u dvije grupe - jedna grupa imala je zadatak da se prisjeća dragih mjesta koje su posjetili, kao što su igrališta ili trgovački centri, a od druge se grupe tražilo da naprave dobro djelo, kao što je dijeljenja užine u školi ili davanja podrške majci nakon stresnog dana na poslu.\n“Dali smo djeci primjere dobrih djela, ali smo njima prepustili da odluče šta je to dobro djelo”, rekla je Cimberly Sonter-Rais, psiholog sa Univerziteta Britanske Columbije u Vankuveru.\nUčenici su trebali da kažu koliko ih je to učinilo sretnim i da odaberu kolegu s kojim bi htjeli učestvovati u školskim aktivnostima. Nakon četiri sedmice, obje grupe su izjavile da su bile sretnije, ali deca iz druge grupe, koja su trebala da učine dobro djelo, rekla su da su doživjela veće prihvaćanje svojih kolega i da su drugi su učenici puno češće birali njih za svoje partnere u školskim aktivnostima.\n"Ovako jednostavna intervencija ne samo da čini djecu sretnijima, nego ih i podstiče da se međusobno više podržavaju i tolerišu”, rekla je Sonter-Rais.\nPrema njenim riječima, nasilje među djecom najčešće eskalira u 4. i 5. razredu.\n"Tražeći od učenika da se ponašaju ljubazno prema okolini, nadamo se da ćemo postići da se djeca u razredu slažu, smanjujući tako tenzije, netrpeljivost i nasilje među njima, pogotovo u tom uzrastu”, rekla je ona.\nAukcija u New Yorku 9\n1h 15min 2\n11h 50min 6\n12h 3min 54\n12h 33min 21


Press Online :: Recepti :: Recept za savršen užitak: Neodoljive kokos kocke\nRecept za savršen užitak: Neodoljive kokos kocke\nUživaćete u svakom zalogaju kolača egzotičnog ukusa.\n200 g čokolade sa rižom\n1. U odgovarajućoj posudi sjediniti kokosovo brašno, omekšali margarin, šećer u prahu, mleveni keks, slatku pavlaku, sok, i rendanu koru od limuna. Sve sastojke dobro izmešati kako bi se dobila ujednačena masa.\n2. Pripremljenu masu ravnomerno rasporediti po nauljenoj pravougaonoj tacni. Umutiti mikserom šlag krem od vanile sa hladnim mlekom. Čokoladu sa rižom sitno iseckati pa sjediniti sa šlagom od vanile.Pripremljen fil naneti na koru od kokosa pa staviti u frižider da se stegne.\n3. Ohlađen kolač iseći na kocke, svaku kocku uvaljati u kokosovo brašno i dekorisati po želji.


Čović o aferi "Asim": I Komšić je izabran na iste mahinacije\nPredsjednik Hrvatske demokratske zajednice Dragan Čović izjavio je uoči zajedničkog sastanka sa predstavnicima Stranke demokratske akcije, najavljenog za 4. mart, da će preći u dugu fazu odnosa.\n"U srijedu ako se dogovorimo u vezi paketa koji će riješiti Izborni zakon, onda ima smisla na tome raditi još 15 ili 20 dana. Procijenit ćemo u srijedu ima li nešto od toga ili ne. To će se znati u srijedu je li razgovaramo ili smo ušli u neku drugu fazu", kazao je Čović.\nUpitan da li će izbori u Mostaru biti održani, Čović je odgovorio potvrdno, napominjući kako odluku mora donijeti Parlamentarna skupština BiH.\n"Nadam se da se predsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović neće naljutiti, ali ja moram kazati da predstavnici nižeg nivoa vlasti rade već na tome. Prvi dio sastanka će biti Mostar, onda ćemo raspravljati o aktuelnoj političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini"; rekao je on.\nNapominje da će prva tačka biti Mostar, druga Izborni zakon i treća Uborak.\nNa pitanje kako gleda na aferu "Asim", Čović je kazao da je hrvatski član Predsjedništva BiH Željko Komšić izabran na iste mahinacije.\n"To je posao za SDA, tamo gdje je kriminal treba da se raščisti s tim. Ako nije raščišćeno kada su izabrana dva bošnjačka člana, neka sada to urade", kazao je Čović.\nOptimističan je da će Savjet ministara BiH profunkcionisati, kako bi se brzo donijele odluke.\n"Ljudi koji ulaze u BiH i nemaju mogućnost da šetaju po BiH dok se ne registruju, a ne mogu se registrovati ako ne znamo ko su. Većina njih navodno želi ostati u BiH. Nakon mjesec su slobodni, mogu raditi šta žele", rekao je on.\nUpozorio je da postoji mogućnost da kriminogene grupe nastoje zaraditi na migrantima tako što će ometati ovo "malo aparata što funkcionira".\n"Danas su već na putu prema Evropi. Vidjeli ste kako Mađarska djeluje. To donosi posebno iskušenje i nama... Moramo slično djelovati na izazov", naveo je Čović.\nKada je riječ o "Aluminiju", Čović navodi da imaju dva ozbiljna partnera koji kroz naredne dvije godine žele pokrenuti proizvodnju.\n"U 9. mjesecu možemo imati kompletnu elektrolizu. Uključit ću se u onoj mjeri u kojoj mogu pomoći da profunkcioniše. Kad se pojavi drugi, onda prvi počne razmišljati drugačije. Daj Bože da se pojavi treći", rekao je Čović.\nIstiče kako je svakom slučaju, bez velike galame, moguće ponovo napraviti tržišni uticaj bez pretjeranog utjecaja politike.\n"Ovdje je 440 miliona duga. Nismo dozvolili da se ode u stečaj jer bi dosad sve bilo raskopano. Ovako smo sačuvali ljude. Štitit ćemo socijalno svakog pojedinca", zaključio je Čović, prenosi "Klix.ba".


Microsoft nudi rešenje za browsing na prenosivim uređajima\nMicrosoft-ov odgovor na problem razvoja aplikacija koje bi bile dostupne sa malih bežičnih uređaja je zasnovan na ASP.net tehnologiji, sledećoj generaciji Active Server Pages (ASP) standarda, koji se razvija u okviru korporativne .net strategije. Usluge koje podržava ASP.net omogućavaju razvoj web aplikacija koje bi se izvršavale na web serverima i kojima bi se pristupalo iz microbrowser-a, posredstvom bežične veze, dok .net Mobile Web SDK tome dodaje alate neophodne za razvoj korisničkih sučelja microbrowser-a u ograničenim uslovima prikaza na minijaturnim uređajima.\nActive Server Pages (ASP) je Microsoft-ova tehnologija koja se koristi za izradu web aplikacija na strani servera. Kada korisnik poseti stranu izrađenu pomoću ASP-a, ona se generiše u letu pomoću ASP run-time aplikacije koja se izvršava na serveru (nasuprot statičnom HTML fajlu koji se prosto posmatra pomoću čitača). ASP.net “ojačava” ASP na više načina. Jedan od najvažnijih je svakako njegova biblioteka kontrola. Kontrole su “prefabrikovane” programske komponente koje omogućavaju interaktivnu komunikaciju sa korisnikom kroz web čitač (omogućavaju definisanje zahteva čitača i generisanje reakcija). One omogućavaju funkcionisanje text ili list box-ova ili, na primer, izvođenje uobičajenih programerskih zahvata kao što su veze sa bazama podataka i sl.\nDa bi koristio kontrole, programer ugrađuje posebne tag-ove u web stranice ili skriptove. Kada ASP.net run-time aplikacija naiđe na neki od ovih tag-ova, ona poziva kontrolu koja je povezana sa dotičnim tag-om.\nUvođenjem ovih kontrola, Microsoft će programerima olakšati posao, poštedevši ih mnogih iscrljujućih, rutinerskih poslova koje su do sada morali da obavljaju i oslobađajući njihovu “kreativnu energiju” za pametnije stvari.


Josipović neće učestvovati u raspravi o Haškom tribunalu u UN\nSrna 28.03.2013 09:30\nBEOGRAD - Predsjednik Hrvatske Ivo Josipović izjavio je da neće učestvovati u raspravi o Haškom tribunalu u UN.\n"Neću ni govoriti, ni prisustvovati raspravi u Generalnoj skupštini UN", rekao je Josipović za "Večernje novosti".\nTako raspravu, ocjenjuje ovaj beogradski list, neće čuti oni zbog kojih je zapravo i pokrenuta.\nZvanični Zagreb, ipak, još nije odlučio da li će učestvovati u raspravi o Hagu koju je predsjedavajući Generalne skupštine UN Vuk Jeremić zakazao za 10. april.\nDebatu o temi "Uloga međunarodne krivične pravde u procesu pomirenja" Jeremić je zakazao nakon oslobađajuće presude za hrvatske generale Antu Gotovinu i Mladena Markača, koje je Josipović primio odmah po dolasku u Zagreb.\nZasad se zna da će od predsjednika država u UN govoriti predsjednik Srbije Tomislav Nikolić.\nPredsjednik Savjeta Srbije za saradnju sa Hagom i potpredsjednik Vlade Rasim LJajić kaže za "Novosti" da, što se tiče debate u UN, ne treba imati velika očekivanja, ali da ne misli da će ona donijeti Srbiji ni štete, ni koristi.\nAmerički časopis "Forin polisi", koji prati međunarodnu politiku, navodi da je u posljednjih nekoliko dana više međunarodnih pravnih eksperata otkazalo učešće u debati, uključujući predsjednika Međunarodnog krivičnog suda Song Sang-Hjuna, koji je prvo potvrdio učešće, a onda odustao.\nMeđu onima koji su otkazali učešće je i izvršni direktor Hjuman rajts voča Keneta Rot, dok su Ban Ki Munov specijalni savjetnik za prevenciju genocida Adama Dijeng i pravnik u kancelariji generalnog sekretara Patriša O’Brajen rekli da nisu u prilici da prisustvuju raspravi - prenose "Novosti".


BIC Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie, Hrubieszów (Poljska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie\nFaks: +48 84 696 24 54\nBIC Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie, Hrubieszów (Poljska) (SWIFT kod)\nBIC za Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie u gradu Hrubieszów je PKOPPLPWXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 938262096 i šifre banke 12402829, rezultat će biti IBAN sličan ovome: PL99 1240 2829 9382 6209 6. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie, to je 12402829. Iz tog razloga BIC, u našem primeru PKOPPLPWXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie u gradu Hrubieszów. Shodno tome, Hrubieszów se nalazi u zemlji Poljska. Bank Polska Kasa Opieki SA, I O. w Hrubieszowie se može kontaktirati na 84 696-65-00.


Nintendo najavio Nintendo Switch konzolu, akcije skocile milijardu dolara | Tech | Gaming\nTvit od milijardu dolara! | Smartlife RS\nTvit od milijardu dolara! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTvit od milijardu dolara!\n20.10.2016. / 20:24\nTako to rade znalci gejmerske industrije - bravo!\nNintendo je ove godine imao niz izuzetno pametnih i uspešnih poteza koji su podigli vrednost njihovih akcija za preko 50 odsto u periodu od 9 meseci. Recimo, najavili su Super Mario igru za iPhone i za Android, a umesto njih je Niantic izradio jednu od najpopularnijih igara ikad - Pokemon GO, koja im je i podigla, ali i spustila vrednost akcija nekoliko puta...\nNajnovije povećanje salda na berzi doneo im je samo jedan tvit - ovaj:\nPoslednji u nizu velikih skokova na berzi, kad je Nintendo u pitanju, desio se danas, nakon “najave za najavu” nove Nintendo konzole. Iz Nintenda je sinoć stiglo zvanično obaveštenje da ćemo danas saznati zvanično sve o novoj konzoli iz ove kompanije (Nintendo Switch, kako je trenutno zovu), i sama ta informacija bila je dovoljna da podigne vrednost akcija Nintenda za čak milijardu dolara preko noći, što je skok za oko 4,6 odsto.\nOčekuje se da će nova konzola stići marta naredne godine, a prema nekim procenama analitičara, koštaće oko 250 dolara i neće doneti ništa revolucionarno, ali će postići uspeh na krilima Nintendovih kultnih igara - Super Mario, Zelda, Metroid, ali i NBA ili Sonic naslovima koji će biti prilagođeni Switchu. Očekuje se da će se u prvom mesecu prodati u oko 2.5 miliona primeraka i onda u narednih godinu dana u još skoro 11 miliona komada.\nOsim ovde, o igrama čitajte na gejmerskom sajtu PLAY.co.rs i partite nas na Facebooku, Twitteru i Instagramu.\nnintendo KlanRUR super mario Igre Konzole


I za psa u dvorištu postoje propisi | Belle Amie\nKamere na “pevcu” još zvanično ne beleže prolazak kroz crveno\n11:31, 14. 08. 2015 Urednik Društvo, Niš, Vest dana 3\nNišlije poslednjih godina sve više čuvaju kućne ljubimce, pre svega pse i mačke u svojim dvorištima. Mada se radi o ličnoj imovini na kojoj se ljubimac čuva, postoje pravila kojih njihovi vlasnici moraju da se pridržavaju kako ne bi snosili odgovarajuće sankcije.\n„Postoji Odluka o uslovima i načinu čuvanja životinja na teritoriji gradske opštine na kojoj vlasnik kućnog ljubimca živi“, kaže Milan Đorđević, zamenik načelnika Komunalne policije u Nišu. „ Odlukom je predviđeno da vlasnik u svom dvorištu može da čuva dva psa, dve mačke, psa i mačku. Preciziran je i način kako treba da se čuvaju kućni ljubimci, a to znači da ne uznemiravaju treća lica i da ne izlaze iz dvorišta. Obavezan je i boks za čuvanje pasa koji ne sme da se oslanja na zid susedne kuće kako ne bi uznemiravao susede“, objašnjava Đorđević.\nUkoliko se pas pušta iz boksa mora da bude na povodcu koji mu dozvoljava kretanje po dvorištu ali ne dozvoljava mu da dođe do kapije. Osim toga, pas mora da bude čipovan, da je vakcinisan , da je uveden u evidenciju i da je zdrav. Valsnik psa mora da vodi računa o tome da sve potrebe kućnog ljubimca budu zadovoljene, a to znači i da redovno dobija vodu i hranu.\nKomentari u “I za psa u dvorištu postoje propisi”\nAna 14.08.2015 u 12:50 - Odgovori\nКоме се могу пријавити неодговорни власници? Молим Вас да што пре одговорите, ради се о животу једног невиног пса који је годинама затворен у неочишћеном боксу, а сад је добио и шугу.\nUrednik 14.08.2015 u 13:25 - Odgovori\tAuthor\nPrijavite komunalnoj policiji\nJulijan-Teo Petrović 06.06.2019 u 13:08 - Odgovori\nDa li bi moglo da se drzi jedan mali i dva velika psa ili dva mala i jedan veliki?\nLeave a Reply to Julijan-Teo Petrović Cancel reply


tasa – Strana 4 – Belgrade Fashion Week\nMarko Glavinić poručuje: TAKAV SAM KAKAV SAM\nMARKO GLAVINIĆ je diplomirani kostimograf savremenog odevanja. Svoj rad predstavlja kroz mušku modu, ali ne isključivo. Kolekcije su prepoznatljive korišćenjem jasnog kolorita i geometrizovanih sečenja, kroz sportske forme, nasuprot čistih linija razrade konfekcijskih oblika. Marko je predstavio kolekciju Je suis…\nPOBEDNICI MIONETTO STYLE ACADEMY\nMionetto Prosecco, jedan od vodećih italijanskih brendova u domenu penušavih vina, u saradnji sa Belgrade Fashion Week-om, organizovao je konkurs za talentovane, mlade modne dizajnere koji bi želeli da usavrše svoja znanja i dobiju nova iskustva iz modnog biznisa. Tim…\nBelgrade Fashion Week godinama unazad veliku važnost pridaje projektima koji utiču na unapređenje kvaliteta života naših sugrađana. Trudi se da svaka od tih akcija, pored značajnog podizanja svesti dovede i do konkretnih rezultata, podjednako na polju zaštite životne sredine, prevencije…\nBudislava Keković – Nabori u prostorno-vremenskoj tkanini\nBudislava Keković je inspirisana gravitacionim talasom koji opisuje Ajnštajnova teorija opšte relativnosti, prikazala kolekciju Nabori u prostorno-vremenskoj tkanini / Ripples in the fabric of space-time. Gravitacioni talas je koncept koji opusuje Ajnštajnova teorija opšte relativnosti. Kada se objekat ubrza, on…\nGET UP Jasmina Vujović i ENERGIJA ŽENE\nU novoj kolekciji GET UP Jasmina Vujović predstavila je otelotvorenu ideju žene koja je prirodna, nežna, suptilna, a u isto vreme snažna, istrajna, neoboriva. Spoj ženstvenosti i borbenosti koji pokreće iznutra, oživljen je pomoću svile, brokata i metala. Višeslojnost, kao…\nCANDY SHOP – BOŠKA JAKOVLJEVIĆA\nVesela i snažnog kolorita kolekcija „Candy Shop“, Martini Vesto by Boško, u potpunosti je opravdala svoj naziv i zasladila ovaj modni dan. Publika je uživala u dinamičnoj prezentaciji kolekcije pune printa, a obožavaoci Boškove kreativnosti dobili su adekvatnu dozu radosti…


Svijet uoči 11. septembra 2010. | Komentar | DW | 10.09.2010\nSvijet uoči 11. septembra 2010.\nAnti-islamistička diskusija, koju je pokrenuo Thilo Sarrazin, dodjela nagrade danskom karikaturisti Kurtu Westergaardu, najava o spaljivanju Kurana u SAD - Pojedinačni slučajev ili sve veća polarizacija? PRO i CONTRA\nU subotu se obilježava deveta godišnjica od terorističkih napada na SAD-e\nNiko namjerno ne želi uvrijediti muslimane širom svijeta. No nemuslimanski dio svijeta na zapadnoj hemisferi isto tako ne može biti primoran da vodi računa o svemu na šta su osjetljiva islamska društva, tvrdi u svom komentaru Alexandar Andreev.\nPuka slučajnost, a ne antimuslimanska zavjera su vijesti, koje se upravo posljednjih dana svetog mjeseca Ramazana isprepliću: debata o Sarrazinu, planirano spaljivanje Kur'ana te govor njemačke kancelarke o čovjeku, koji je napravio karikature poslanika Muhammeda.\nNo Njemačka, Evropa i cjelokupni "zapadni", ili često pogrešno nazvani "krišćanski", svijet ima svoj dnevni red. U njemu je sloboda medija jako važna stavka, koju je kancelarka Merkel jednostavno podržala time što je medijsku nagradu uručila Kurtu Westergaardu.\nAli, upravo mediji doprinose bespotrebnoj histeriji zbog (nepostojećeg) dijaloga između islama i ne-islama. Jer u biti koegzistencija inače funkcioniše gotovo besprijekorno. "Sukob civilizacija", za kojeg je bilo predviđeno da dolazi nakon Hladnog rata, nije se dogodio, muslimanske zajednice u SAD-u i širom Evrope postale su neizostavan faktor (kako po postotku, tako i po historijskim korijenima) na koji se uvijek u potpunosti računa. A broj žrtava u napadima koje su izveli islamisti čini samo djelić broja stradalih u saobraćajnim nesrećama.\nDa, interes za religijskom problematikom u Evropi raste. Da, mnogi Evropljani osjećaju (između ostalog i zbog finansijske krize) izvjesnu nesigurnost, pa traže utočište u svojoj (najčešće kršćanskoj) vjeri, ponekad ispoljavajući pri tome i agresivne antiislamske geste. No i to su tačke ovdašnje svakodnevnice. Ali dobro je što je tako, jer "zapadno" ili "krišćansko" društvo je jedan slobodan i šareni konglomerat, koji između ostalog upravo zbog svoje raznovrsnosti i liberalnosti već 65 godina opstaje u miru.\nNeposredno pred devetu godišnjicu terorističkih napada 11. septembra 2001. godine, nekoliko aktuelnih vijesti dodatno zaoštrava odnose između krišćana i muslimana. U Njemačkoj je član upravnog odbora Njemačke centralne banke Thilo Sarrazin objavio knjigu sa zaista provokantnim tezama o muslimanskim migrantima, u SAD-u jedan pastor je najavio kako će 11. septembra javno spaliti Kur'an. Polarizacija raste, a političari snose dio krivice - smatra u svome komentaru Baha Güngör .\nTek što se malo smirila bura oko anti-turskih i anti-islamskih teza Thila Sarrazina, širenje negativnog raspoloženja protiv muslimana se nastavlja na drugi način: Neposredno pred Ramazanski Bajram, koji označava kraj svetog mjeseca posta u islamu, ludi pastor iz Sjedinjenih Američkih Država poziva na spaljivanje Kur'ana u znak sjećanja na 11.septembar, jer je islam po njegovim iskazima "djelo đavola". Međunarodne vlade su nemoćne. Samo će vatrogasna služba moći spriječiti ovaj čin i to kako prilikom spaljivanja knjiga ne bi štetne tvari dospjele u atmosferu.\nA u njemačkom gradu Potsdamu, danski karikaturist Kurt Westergaard dobiva prestižnu medijsku nagradu za svoju "hrabrost", jer je božijeg poslanika Muhammeda svojim karikaturama indirektno okrivio za terorizam. Kancelarka Merkel pri tome drži govor u kojem brani Westergaarda, uz pozivanje na slobodu medija, za koju opet indirektno tvrdi da kod muslimana ne postoji.\nRaspoloženje pred 11. septembar, godišnjicu katastrofalnih terorističkih napada u SAD-u, svakako je napeto širom svijeta. Male iskrice već mogu biti dovoljne da neobrazovane u mnogim islamskim zemljama okrenu protiv Zapada, a pogotovo protiv svih američkih institucija i vojnika.\nMuslimani, kao pripadnici monoteističke religije, u sukobima su suočeni sa sve siromašnijom argumentacijom. Polarizacija opasno raste. Najviše koristi od širenja jaza između Zapada i Istoka na kraju ima međunarodni terorizam, koji ljude ubija bez obzira na njihovu religiju.\nProtiv terorizma pod okriljem islama treba se boriti u cijelom svijetu. Za to je neophodno da pripadnici svih svjetskih religija sarađuju, no potrebno je prije svega povjerenje među kršćanima i muslimanima kako bi to bilo moguće. A to povjerenje biva sve više opterećno. Krivicu na kraju snose i zapadne vlade, koje u borbi za unutrašnjopolitičkim poenima sve češće dolijevaju ulje u vatru.\nPriredila: Azra Avdagić\nNa Pacifiku ostala samo svađa 18.11.2018


Večeras u Kamernom teatru 55 "Velika bijela zavjera", predstava o Kurtu Cobainu - Klix.ba\nVečeras u Kamernom teatru 55 "Velika bijela zavjera", predstava o Kurtu Cobainu\n10.3.2006. u 10:41\nPremijera predstave "Velika bijela zavjera" Dimitrija Vojnova u režiji Aleksandra Jevđevića biće izvedena večeras na sceni Kamernog teatra 55 u 20.00 sati.\n"Velika bijela zavjera" priča je o ljubavi Kurta Cobaina i Courtney Love. Priča o Kurtu Cobainu priča je o mladom čovjeku koji je bio i ostao jedna od ikona rok potkulture, i koji je izvršio samoubistvo 8. aprila 1994. godine ."Velika bijela zavjera " priča je o posljednja tri dana njegovog života.\nNa pres-konferenciji upriličenoj povodom premijere direktor Kamernog teatra 55 Zlatko Topčić rekao je da je ovo ljubavna priča, ali i priča o izuzetno darovitom mladom, usamljenom čovjeku-buntovniku s razlogom.\nOvo je također kako je Topčić rekao i priča o bešćutnom svijetu laži i manipulacija i o Kurtu Cobainu koji je imao hrabrosti suprotstaviti se tom svijetu.\nReditelj predstave Aleksandar Jevđević rekao je da je praizvedba predstave održana u beogradskom Atelju 212, te da je predstava u pozorište dovela publiku koja nije tipično teatarska, znači tinejdžere.\nOn je rekao da se nada da će se isto desiti i u Sarajevu. Jevđević je rekao da ga je zainteresovao Cobainov brzi uspjeh, ali i brzi pad.\nSenad Bašić nosilac glavne uloge rekao je da se ova uloga razlikuje od svih koje je igrao, te da mu je izazov.\nMediha Musliović koja tumači Cobainijevu suprugu Courtney Love rekla je da je teško igrati nekoga ko je još živ i ko još radi.\nInače zbog autorskih prava u predstavi se neće moći čuti originalna muzika Cobainijeve grupe (Nirvana), ali su uz pomoć članova grupe Dubioza kolektiv napravljeni aranžmani na Cobainove teme.\nU predstavi osim Senada Bašića i Medihe Musliović glume i Mona Muratović, Žan Marolt, Gordana Boban i Alban Ukaj. Dramaturg je Almir Imširević.\nHari Varešanović specijalni gost na "Europjesmi 2006"\n10.03.2006. u 14:35


JYSK radnicima u BiH isplatio preko 360 hiljada KM bonusa: Svakom radniku bonus od preko 4.500 KM - Sarajevska sehara\nJYSK radnicima u BiH isplatio preko 360 hiljada KM bonusa: Svakom radniku bonus od preko 4.500 KM\nSistem koji motiviše zaposlenike i potiče na izvrsnost\n“JYSK je ponosan na svoj sistem bonusa, jer ga smatramo izuzetno motivirajućim za naše zaposlenike, a pravila su jako jednostavna i svima poznata. Naime, zaposlenici svake naše trgovine imaju mogućnost ostvariti bonus u skladu sa rastom prometa pojedine trgovine u odnosu na prethodnu godinu.\nTijekom finansijske godine 2020/2021. najuspješniji tim sa najvećim isplaćenim bonusom bio je tim prodavnice iz Cazina, koji prate timovi iz Viteza i Bugojna.\nTags: Bonus, Bosna i Hercegovina, JYSK, Zaposlenici\nPočinju isplivavati detalji: Kako je Baldwin upucao direktoricu fotografije\nU Kantonu Sarajevo zabilježeno 113 novih slučajeva zaraze, bez smrtnih ishoda u posljednjem danu


RTV najpre odlučio da novinare zapošljava kao građevince, pa poništio odluku | #Podrzirtv\nMarch 12, 2017 March 12, 2017 / podrzirtv\nOko 200 zaposlenih u pokrajinskom javnom servisu biće angažovano “na lizing”.\nNovom odlukom ugovor o angažovanju dela zaposlenih u RTV-u dodeljen je grupi ponuđača “KADARPLUS” iz Beograda i Studentskoj zadrugi “STUDENT Novi Sad”, koji su podneli zajedničku ponudu na konkursu za javne nabavke koji je RTV objavio 13. januara ove godine (vredne 100 miliona dinara), ali tek posle prigovora ovih ponuđača na prvobitnu odluku menadžmenta Radio-televizije Vojvodine.\nNaime, na osnovu prvobitne analize Komisije za javne nabavke RTV-a, 14. februara doneta je odluka da se ugovor dodeli ponuđaču “OPTIMUM MB-NS” iz Novog Sada i “SEQUESTER EMPLOYMENT” iz Beograda koji su podneli zajedničku ponudu. Međutim, protiv te odluke usledio je zahtev za zaštitu prava ponuđača, koju su uputili “KADARPLUS” i “STUDENT Novi Sad”. RTV je potom taj zahtev usvojio i delimično poništio postupak javne nabavke, nakon čega je Komisija za javne nabavke obavila novu stručnu ocenu ponuda i opredelila se za nove ponuđače, odnosno za one koji su se žalili na prethodnu odluku.\nZanimljivo je obrazloženje Komisije zbog čega je odbijena zajednička ponuda koju su podneli “OPTIMUM MB-NS” i “SEQUESTER EMPLOYMENT”, a koja je prethodno bila prihvaćena, pa osprena po žalbi drugih učesnika u javnoj nabavci.\nNaime, u obrazloženju se navodi da se predmet te ponude odnosi na osoblje na gradilištu, te ocenjuje da je to “kontradiktorno predmetu javne nabavke koju čine usluge agencijskog angažovanja lica sa listom zanimanja neophodnih za redovan rad RTV”.\nU nalazima Komisije navodi se i da je ponuda trećeg ponuđača, Studentske zadruge “MAŠINAC” iz Novog Sada, odbijena jer ponuđač nije dostavio ni jedan dokaz o ispunjenosti obaveznih uslova, ni dokaz da je registrovan kod nadležnog organa, niti izveštaj o bonitetu za javne nabavke, ni druge podatke, te da u ponudi nije bila izražena ni cena, dok je obrazac sa ponudom dostavljen nepotpun, bez jedne stranice.\nPreuzeto sa sajta Autonomija.info\nJAVNI SERVIS, MEDIJI, RTV, VOJVODINA\nZatvorska i novčana kazna novinaru po prijavama članova SNS →


Do kvalifikacijske utakmice Latvija - BiH preostalo je 13 dana, 4 sati, 23 minuta, 59 sekundi.\nDanas je 25.05.2013., 15:36. Korisnika online: 21\nOff-Topic (OT) Alen Halilovic Edin Dzeko (Manchester City FC) Liga prvaka & Evropska liga Nasi u INO-LIGAMA 2012/2013 Vasi video klipovi Latvija - BiH 07.06., Oman - BiH 10.06.2013. Borilacke vjestine Ostale evropske lige, reprezentacije i utakmice Fudbalska reprezentacija BiH (Mladi) (Stari forum)\nBANJA LUKA - Nakon �to je dobio opkladu s menad�erom Man�ester junajteda Aleksom Fergusonom za preko 15 postignutih golova u "Premijer" ligi, Kristijano Ronaldo je povisio "ulog" za predstoje�u sezonu, sada je granica postavljena na 20 golova. Kako je u srijedu objavio tabloid "San", izme�u trenera i fudbalera vi�e nije u pitanju novac (Ronaldo je za prvu opkladu dobio 400 funti), ve� �e onaj ko izgubi morati da se o�i�a "na nulu". "Da, istina je. Rekao sam �efu da �u se o�i�ati na�elavo ako 20 puta ne zatresem mre�u. A ako uspijem u tome, gleda�ete legendarnog menad�era 'crvenih �avola' bez ijedne dlake na glavi", u svom stilu je rekao Kristijano Ronaldo. Izvor engleskog tabloida o navodnoj opkladi otkrio je da Ronaldo veliki �aljivd�ija, ali da �e, ukoliko ne ispuni obe�anje, zaista oti�i na frizerski tretman. "On je potpuno uvjeren u sve �to obe�a. Mnogo vremena provodi u uljep�avanju svoje kose, pa ne vjerujem da bi se tek tako kladio u nju, da nije 100 odsto siguran da mo�e da postigne 20 pogodaka." Dvadesetdvogodi�nji Portugalac je na kraju pro�le sezone progla�en najboljim mladim i najboljim igra�em "Premijer" lige u izboru Udru�enja profesionalnih fudbalera (PFA), a svakako je sa 17 pogodaka bio jedan od najzaslu�nijih za vra�anje titule na "Old Traford". cile | 05.07.2007. | �eljezni�ar do�ekuje Sarajevo u 9. kolu\nSARAJEVO - Ju�era�njim izvla�enjem takmi�arskih brojeva za sezonu 2007/2008., kako je rekao predsjednik Takmi�arske komisije NSBiH Savo Popovi�, po�elo je novo izdanje Premijer lige BiH.Sprije�iti me�etarenjaPrije po�etka izvla�enja, klubovima su se obratili dopredsjednik NSBiH Sulejman �olakovi� i generalni sekretar Munib U�anovi�.- Potrudit �emo se da se u novom prvenstvu odlu�uje na terenu, a ne van njega. Poku�at �emo sprije�iti sva me�etarenja - naglasio je �olakovi�, a U�anovi� nastavio:- Snimat �emo sve utakmice. Na tender je stiglo nekoliko ponuda koje �emo uskoro razmotriti. Tako�er sti�u prijave i za sponzora Premijer lige i nadam se da �emo sa uspjehom zavr�iti oba tendera.Iskomplikovali sistemNakon �to je Popovi� iskomplikovao sistem izvla�enja, jer su klubovi prvo izvla�ili po kojem �e redoslijedu izvla�iti takmi�arske brojeve, predstavnici svih �esnaest premijerliga�kih ekipa su odredili raspored u narednom prvenstvu.Poludirigovanim �rijebom razdvojeni su Sarajevo i �eljezni�ar, te Vele� i Zrinjski kako im se ne bi podudarale doma�e utakmice. Nakon izvla�enja najvi�e zanimanja je izazvao susret prvog kola na Pecari izme�u �irokog Brijega i Zrinjskog, te vje�iti derbi izme�u �eljezni�ara i Sarajeva u devetom kolu.Lakta�i igraju u Bosanskoj Gradi�ciNovi premijerliga� Lakta�i odredio je stadion Kozare u Bosanskoj Gradi�ci kao mjesto gdje �e igrati svoje utakmice kao doma�in u narednoj sezoni. Stadion u Lakta�ima nije zadovoljio uvjete za igranje premijerliga�kih utakmica.Zrinjski i �iroki vrebaju EvropuPredstavnik Zrinjskog Zoran Knezovi� naglasio je da o�ekuje novi plasman u Evropu.- Zadovoljan sam �rijebom. Imamo te�ak me� u prvom kolu sa �irokim Brijegom, ali ostalo je skoro identi�no s nekim na�im �eljama - rekao je.Pobjednika Kupa predstavljao je generalni sekretar Josip Bevanda.- Na� cilj je uvijek isti plasman u neko od evropskih takmi�enja u kojima smo do sada dostojno prezentovali bh. nogomet, a nadam se da �emo to nastaviti i u skora�njim me�evima Kupa UEFA - istakao je Bevanda.Slavija dovodi poja�anja iz SrbijePredsjednik Slavije Dragan Kulina najavio je ostanak kluba u vrhu doma�eg nogometa.- U toku su pregovori sa nekim igra�ima iz Srbije i vjerujem da �emo se poja�ati sa bar trojicom. Idu�e godine slavimo stogodi�njicu postojanja kluba i nadamo se da �emo to proslaviti lijepim rezultatom - ka�e Kulina. cile | 04.07.2007. | Razgovori i sa Emirom Spahi�em\nSARAJEVO - Fuad Muzurovi�, selektor fudbalske "A" reprezentacije BiH, planira odlazak u Rusiju, gdje bi, izme�u ostalih, trebalo da razgovara i s Emirom Spahi�em o njegovom eventualnom povratku u dr�avni tim.Spahi� je zajedno sa jo� 12 saigra�a iz nacionalnog tima (Zlatan Bajramovi�, Kenan Hasagi�, Sa�a Papac...) u oktobru pro�le godine potpisao ultimativno pismo, u kojem su tra�ili da �lanovi tro�lanog predsjedni�tva i direktor Ahmed Pa�ali� podnesu ostavke ili oni ne�e igrati za reprezentaciju. Ve�ina njih, a me�u njim i Sapahi�, ostali su dosljedni svojim stavovima, te nisu igrali u tri posljednja kvalifikaciona me�a protiv Norve�ke, Turske i Malte. Op�irnije...\ncile | 02.07.2007. | << Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 Sljede�a >>


Film o Moriseju na reviji PlayUK: "Engleska pripada meni"\nOvogodišnji program PlayUK ispituje granice kreativnosti i mogućnosti koje nove tehnologije nude umetnicima. U okviru PlayUK VR celine (virtuelna stvarnost) biće predstavljena revija filmova izrađenih u ovom formatu. Ovom prilikom publika će moći da pogleda filmove koji su u proteklih godinu dana bili prikazivani i nagrađivani na festivalima u Edinburgu, Bristolu i Šefildu. Među naslovima su „Nemir“, „Prve impresije“, „Betovenova peta“, „U mojim cipelama: intimnost“, „Horizonti“, „Kiša ili sjaj“, „Čapita“, „Nakon šoka: neispričana priča o vodi Nepala“ i „Munduruku“. Ova ostvarenja prikazivaće se 2, 3. i 4. marta od 13h do 18h u Art Cafe-u Sava Centra. Ulaz je besplatan, ali je broj mesta ograničen, tako da je neophodno i prijavljivanje za projekcije preko veb stranice British Council-a.\nU filmskom delu, PlayUK predstavlja sedam dugometražnih filmova. Ovu programsku celinu će otvoriti film "Filmske zvezde ne umiru u Liverpulu" škotskog reditelja Pola Mekgijana, nominovan za nagradu BAFTA za najbolji scenario, sa Džejmi Belom i Anetom Bening u glavnim ulogama, takođe nominovanim za nagrade britanske filmske akademije. Ovo je biografski film o holivudskoj glumici Gloriji Grejem koja sedamdesetih u Liverpulu otpočinje romansu sa jednim mladićem, ali ubrzo joj biva otkriven rak. Posebna poslastica za ljubitelje britanske muzike biće „Morisej: Engleska pripada meni“, biogfadski film koji prikazuje rane godine karijere čuvenog pevača Smiths-a.\nPodivljali na FEST-u: Pogledajte film Džoa Linča sniman u Srbiji\nFilmovi za najmlađe: Festić na 46. Festu\nNe smete ih propustiti: Filmovi koji pomeraju granice\nTAGOVI: Festfilmovibritanski filmovi


Geometar, Vinča :: Daibau.rs\nTražim dobrog geometra: Skupili smo i proverili geometre, koji rade u mestu Vinča i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani geometri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar geometar Vinča, koji može da uradi:\tuređivanje međe, povezivanje parcela, korekcija prcele, precizno označavanje međe, geodetski projekt, kolčenje za gradnju, unos kuće u katastar, zahtev za kućni broj , kočenje objekta po povoljnoj ceni, geodetsko preduzeće, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJI REZULTATI ZA GEOMETRI VINČA\nPreduzeće GEOVIZIJA DOO iz Pančeva postoji od 2002. godine i od tada se uspešno bavi geodetskim uslugama na domaćem tržištu. Radimo sve vrste geodetskih usluga, kao i legalizacije, ucrtavanje objekata...\n5,378 KM OD MESTA