Fotografije deponije uginulih svinja na periferiji Beograda ZGROZILE su korisnike društvenih mreža, otišli smo tamo i evo šta smo zatekli (FOTO) – Srbija NAŠA Zemlja\nby srbijanasazemlja March 30, 2021, 7:31 pm 904 Views\nOstatke trulog mesa, rebara, vilica, nogu… najverovatnije od svinja, otkriveni su blizu nekadašnje farme “Vizelj” u Kovilovu, nadomak prestonice, a otkrili su ih, kako tvrde, članovi udruženja “EKO-pančevački rit” još početkom marta.\nEkipa “Blica” je danas obišla pomenutu farmu, koja je u vlasništvu Milana Pavlovića iz Ćuprije već dve godine. On navodi da je situacija potpuno drugačija.\nNa ulazu u farmu sačekao nas je vlasnik i objasno kako su slike koje ovih dana kruže društvenim mrežama, zapravo nastale pre dve, do dve i po godine. Nije nam bio dozvoljen odlazak na samu lokaciju sa onih užasnih fotografija lešava, zbog kako nam je rekao Pavlović, afričke kuge, te nismo mogli lično da se uverimo da li su leševi i dalje tu, ali ono što je činjenica, to je da nikakav neprijatan miris nismo osetili.\n– Mi nismo zatekli ostatke i leševe svinja. Kada smo preuzeli farmu, toga nije bilo – priča vlasnik farme Milan Pavlović i dodaje da je cela fama nastala kada je Zoran Janković, iz udruženja “EKO- pančevački rit” objavio fotografije na kojima su ostaci trulog mesa i lešava pomenutih životinja.\nPavlović nam je pustio i snimak razgovora, za koji tvrdi da je nastao između njega i Jankovića, odnosno aktiviste pomenutog udružanja, a u kome navodno Janković kaže da on nije napravio sporne fotografije, već mu ih je poslao bivšeg radnika farme “Vizelj”. Aktivista ovog ekološkog udruđenja, s druge strane, tvrdi da to nije njegov glas a u izjavi za naš portal ističe i da je fotografije napravilo njegovo udruženje 4. marta ove godine.\n– Fotografije su nastale pre nego što smo farmu uzeli u zakup. Imamo analize i za otpadne vode za koje Zoran Janković tvrdi da su fekalije i za koje nam nudi alge za pročišćavanje, kao sto možete videti, ovde ima labudova – tvrdi Pavlović i pokazuje rukom ka jezeru sa ovim pticama.\nPavlović dodaje kako njihova farma radi normalno i da imaju svu potrebnu dokumentaciju za rad. Takođe tvrdi i kako su sve nadležne inspekcije izlazile na teren i uverile se da su svinje zdrave, za šta, napominje, postoji zapisnik.\n– Kao i na svakoj farmi, imali smo mala uginuća koja su skladištena na mesto predviđeno za to, a zatim otpremljena u kafileriju, za šta takođe imamo dokumentaciju – tvrdi Pavlović.\nOn ističe i kako su oni danas podneli prijavu protiv predsednika udruženja “EKO- pančevački rit” zbog “iznošenja laži i neistina, kao i zbog pretnji”.\nU razgovoru za “Blic”, Zoran Janković, predsednik udruženja “EKO- pančevački rit” ističe kako on nije vodio pomenut razgovor sa Milanom: “To nije moj glas, čujete sada moj glas, to nije isti glas”.\nJanković nam napominje i da su fotografije nastale 4. marta, da su ih napravili članovi njegovog udruženja, a da je odmah sledeće noći vlasnik prekrio zemljom leševe svinja. Međutim, nije jasno zašto su, ako su nastala još tada, kako tvrdi, na Fejsbuk stranici ovog udruženja objavljene tek 28. marta.\n– Na četiri gomile su bili leševi i ostaci svinja. Oni su bacali po 20, 30 svinja dnevno – tvrdi Janković.\nPrema tadašnjim procenama, kako kaže za “Blic”, na četiri gomile, 4. marta je bilo oko 500 leševa. O svemu tome obaveštene su nadležne inspekcije. I ovi ostaci, koje su u nedelju videli članovi ovog udruženja, preko noći su ponovo zatrpani zemljom.\nFoto: Eko-Pančevački rit / screenshot\nNa terenu je, dodaje Janković, 8. marta bila ponovo veterinarska inspekcija za grad Beograd kada je obišla imanje i gazdinstvo farme, te su tom prilikom otkrili, da ni tu, ni na farmi, ni u široj okolini nema leševa svinja.\n– Parcela za koju su u inspekciji rekli da je javna površina celosti se u katastru vodi na farmu “Vizelj”. Mi smo taj deo obišli sa inspektorom i pokazali četiri humke, gde smo bili 4. marta i gde smo lično videli i fotografisali leševe svinja koji su kasnije zatrpali zemljom. Pitali smo da li hoće da uklonimo zemlju da bi se utvrdilo šta je ispod nje, ali je on rekao da nije potrebno “jer je sve vidljivo”. Pokazao sam mu i fotografije sa telefona na kojijma se vidi i vreme i gugl lokacija humki, ali se vidi da su neke od njih raskopale divlje životinje i razvukle leševe – priča Zoran.\nPošto je došla ponovo nova prijava, sa novim dokazima i fotografijama udruženje “EKO-pančevački-rit”, na teren je 9. marta ponovo izašla inspekcija u pratnji članova udruženja koji su prijavu podneli. U spisu stoji da je inspekcija obišla, kako istuču, javnu površinu između farme i kanala i tu uočile humke i komunalni otpad. Pošto to kažu, nije u njihovoj nadležnosti, slučaj su usmerili na Sekretarijat za inspekcijske poslove.\nZbog ovakvog pisanog odgvora koje je dobilo udruženje “EKO – pančevački rit” njegovi članovi su odlučili da pošalju primedbu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, odnosno njihovoj Upravi za veterinu, kaže Janković.\nOvom prilikom su dodali da imaju informaciju da je na ovom prostoru u poslednjih par meseci bačeno više od 1.000 leševa.\n– Nije nam jasno zašto nije urađeno uzorkovanje uginulih svinja, s obzirom na to da je u Srbiji proglašena epidemija afričke kuge svinja i da je doneta posebna uredba o postupanju kod uginulih svinja. Osim toga, na pomenutom mestu se ne nalazi komunalni otpad, već medicinski i farmaceutski. U našem udrušenju postoje tri svedoka koja u ovome pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću mogu da daju zvanične izjave i da damo fotografije sa datumima na kojima se vidi šta se tamo dešavalo – ističe Janković.\nUključio se i zaštitnik građana\nU ceo ovaj slučaj uključio se i zaštitnik građana.\n“Posle saznanja iz medija da se u blizini Kovilova nalazi deponija uginulih životinja i da ni posle prijava nadležna inspekcija nije reagovala mesec dana, po sopstvenoj inicijativi Zaštitnik građana je pokrenuo postupak kontrole pravilnosti i zakonitosti rada Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede”, saopšteo je danas iz kancelarije zaštitnika građana.\nZaštitnik građana je u saopštenju naveo da traži od nadležnog ministarstva da ga, imajući u vidu mogućnost zdravstvene i ekološke ugroženost građana i životne sredine, što pre, a najkasnije u roku od 15 dana, obavesti o svim preduzetim aktivnostima u konkretnom slučaju i dostavi relevantnu dokumentaciju.


Danas igra Zvezda | jelenadilber\nAugust 2, 2016 | jelenadilber\nDa li znate kakvu radost može da vam priredi pobeda omiljenog sportskog kluba? Neprocenjivu! Ne računam huligane, koji utakmice koriste da bi ispraznili svoj bes i frustracije. Mada se možda i oni raduju, ko bi ga znao…\nMislim na one prave, odane navijače, ljude koji sport doživljavaju kao nešto što ih potpuno ispunjava, pa kad već ne mogu da budu aktivni učesnici igre, zdušno navijaju za one koje vole.\nLjubav prema sportu upoznala sam u najranijem detinjstvu, još kad je moj tata u kuću doneo gumenu lutku koja je nosila pehar Kupa Jugoslavije. I nije bilo nikakve dileme za koji klub se u našoj kući navija – Zvezda je bila neprikosnovena.\nIako je moj tata pratio u svim klupskim sportovima, meni je, ne znam ni sama kako i zašto, srce najviše priraslo za fudbal. Na prvu utakmicu otišla sam sa 11 godina i automatski se smrtno zaljubila u Piksija. Da bi me obradovao, tata mi je kupio knjigu o njegovom životu i preko prijatelja sredio da mi Piksi lično napiše posvetu. Bio je to dan za pamćenje.\nNakon toga počela sam da skupljam postere, a najdraži mi je bio Piksijev u prirodnoj veličini, koji sam zalepila preko celog ormana. Visok momak, pa zato. Posle su došli na red i albumi sa sličicama fudbalera i bilo je jasno da me ta zanimacija neće tako brzo proći.\nKako sam bivala starija, tako sam želela da vidim fudbalere i uživo, a ne samo na slikama. U to vreme veliki broj mojih drugarica je takođe sekao vene za njima, pa nije bilo teško naći neku ornu za šacovanje i zaputiti se do stadiona.\nUmele smo da gledamo iz prikrajka fudbalere na treninzima koji su bili otvoreni za posete navijača. Sedele bismo na kamenim stepenicama i kao bez duše posmatrale kako oni trče ukrug. A kad prođu pored nas, mi da umremo. Neke od njih su bile malo slobodnije, pa su ih čak i slikale foto-aparatom. E to je hrabrost, mislila sam ja tada sramežljivo.\nJedva smo se odvažile da im zatražimo autograme. Pošto smo često bile tamo, otkrile smo kako je moguće prići i do parkinga iza njihovih svlačionica, na koji su oni morali da izađu da bi seli u svoje velike automobile. Čekale bismo tako ispred da pokoji naiđe, pa da mu, crvene kao bulke, zatražimo potpis. Tako sam jednom prilikom dobila autogram od Dejana Savićevića i kad me je posle toga uštinuo za obraz, nisam se umivala nedelju dana.\nBilo je to veoma bezazleno, pa niti smo mi privlačile veliku pažnju niti nam je nešto više od gledanja bilo potrebno. Ali…\nMoja baka, žena starog kova, slušala je sa strane kako izlivam svoje impresije i postajala zabrinuta. Iako su se svi smejali na njene brige, ona nikako nije mogla da ih izbaci iz glave. Jednog dana, ne mogavši više da izdrži, povukla me je u stranu i poverljivo rekla: “Sinče, ako te neko od ti fudbaleri pozove u hotelsku sobu, nemoj slučajno da pristaneš!” Ja sam je, naravno, napala da nije normalna i da mene niko ne gleda na taj način, ali ona je svoju misiju izvršila.\nPosle toga, dal’ zbog nje i njenih mantri ili zbog sticaja okolnosti, sve manje sam išla na treninge fudbalera. Zato sam sve više išla na utakmice sa tatom.\nI to baš u najbolje, zlatno vreme Crvene zvezde. Imali smo pretplatne karte za zapadnu tribinu i u to vreme, kada je Zvezda jurišala na Kup šampiona, najveća kazna bi mi bila da su mi rekli da ne mogu da idem na utakmicu.\nTako sam doživela sve mečeve tih ranih devedesetih, ali posebno onaj čuveni protiv Bajerna, posle čega je mom najdražem timu ostao samo još jedan korak do istorije. To veče bilo je najuzbudljivije u mom životu. Svi ljudi oko mene postali su kao jedan, grlili su me i oni koji me ne poznaju, a ja, u Zvezdinom dresu mog tadašnjeg dečka, a sadašnjeg muža, blistala sam pored tate na tribinama. Ni činjenica da me posle utakmice nije pustio da siđem na teren i sa navijačima raskopavam zemlju ne bih li uzela busen trave za uspomenu ili cepam mrežu sa gola, nije mi umanjila sreću.\nDa idemo u Bari na finale Kupa šampiona molila sam ga nedeljama. Nije hteo, mislio je da »nije pametno ići sa ženskim detetom među pijane ludake«. To mi je ostalo kao najveći žal, ali nisam imala kud, utakmicu sam morala da gledam od kuće. Tako da sam na sigurnom bila pred nervnim slomom kad je Zvezda posle penala osvojila Kup šampiona.\nTe večeri izgledalo je kao da se ceo svet sjatio na Trgu Republike. Bilo je tu na hiljade navijača, a ja sam se među njima grlila i pozdravljala sa onima koje poznejem. Svi su osećali neopisivu radost, kao da su znali da istu takvu više nikada neće imati priliku da dožive. Ni ja te noći nisam spavala. Bio je to neobjašnjiv osećaj apsolutne sreće.\nKada su fudbaleri sa peharom Kupa šampiona doputovali u Beograd, sve devojčice, uključujući mene i poneki dečak iz mog odeljenja krenuli smo da ih dočekamo na stadionu. Stajali smo dole na ternu, a oni su, svi u ljubičastim svilenim odelima, bili na balkonu. Vrištali smo i slavili ih.\nNije nas pokolebalo ni to što smo otišli iz škole sa časova iako se bližio kraj školske godine, a nama, osmacima je to bilo veoma važno razdoblje. Da nevolja bude veća, baš tog dana u školu je došla moja mama ne bi li izdejstvovala da popravim pokoju ocenu. Naišla je na odgovor nastavnika: “Pa kako da je pitam za veću ocenu kad je sa pola odeljenja pobegla sa časa?! Čujem da su otišli na stadion da čekaju fudbalere…”\nKad sam došla kući, dobila sam grdnju. Ali mene je bilo baš briga. Samo sam joj rekla: “Bože, mama, pa koga briga za ocene? Pa Zvezda jednom u životu donosi pehar Kupa šampiona u Beograd!” I tako je i bilo. Nikada se više nije ponovilo isto. Ali i to jednom bilo je sasvim dovoljno.\nKako je vreme prolazilo, sve više sam na utakmice išla sa svojim dečkom. Poseban kuriozitet je bilo to što sam u jednom trenutku shvatila da sam se uvek zabavljala samo sa momcima koji su navijali za Zvezdu, a nije bilo namerno, jednostavno sa drugima mi se nije dalo. I po tome se videlo da sam prava ćerka svoga tate.\nZvezda se i dalje prati i u mojoj novoj kući. Ne diše se kad traje utakmica. Sednemo tako i gledamo, deremo se da se ori ceo komšiluk. Ponekad se radujemo, ponekad smo ljuti, ali brzo opraštamo neuspeh, zaboravljamo ga i idemo dalje.\nI danas igra Zvezda. Nije tako jaka kao nekad, ali opet se bori za Evropu. I navijaćemo da se ori ulica. Pa nadamo se i da će nam doneti radost…\n5 thoughts on “Danas igra Zvezda”\nKad bi svi navijači bili kao ti 🙂 Neka je Zvezdi sa srećom večeras. Tako smo se mi s tatom navijali za Vojvodinu… i traje i danas… 😀\nI ja sam tako sa tatom navijala..danas ne gledam utakmice..\nPoruka za Majsku: svi Zvezdini navijači su takvi 🙂 Ili to nisu navijači Zvezde.\nGledali sinoć, plakali na početku, ćutali do kraja. Jbg. Idemo dalje…\nI, ne moraš mi verovati, spominjala sam te, dok smo pričali deci kako sam ja nekada išla na sever i urlala. Moj sin ne veruje da su devojke potpuno zaštićene na severu 🙂 pa sam onda spomenula i tebe… i tako. Pozdrav!


Pogledi | Agroservis\nNovi Sad, 25. decembar 2018.\n,,Završtekom Drugog svetskog rata jasno se izdiferencirala polјoprivredna proizvodnja na velikim kombinatima i ozakonjena su tri oblika vlasništva polјoprivrednig zemlјišta i to:državno, društveno i privatno. Kombinati svoj razvoj bazirali na državnom i društvenom polјoprivrednom zemlјištu, koje je bilo i najkvalitetnije. U okviru kombinata pored primarne proizvodnje razvijala se i prerađivačka industrija preko koje su kombinati bili dominatno prisutni na tržištu finalnih proizvoda. Celokupna agrarna politika bila je usmerena ka razvoju kombinata. U tim uslovima praktično je napušten koncep razvoja polјoprivredne proizvodnje prko zadružnog sistema organizovanja'', kaže Nikola Mihailović, predsednik Zadružnog saveza Srbije.\n,,O ekonomskoj snazi individualnih gazdinstava najbolјe govori činjenica da je utvrđen zemlјišni maksimum od 10 hektara. U cilјu ekonomskog opstanka gazdinstva individualnih polјoprivrednih proizvođača su bila prinuđena da se razvijaju na bazi govedarske, ovčarske,povrtarske i voćarske proizvodnje koje nisu bile interesantne za kombinate jer su onirazvijali na bazi žita, industrijskog bilјa, tova svinja, živine i delimično proizvodnjom mleka'', dodaje Mihailović. U takvim društveno-ekonomskim uslovima preostale zadruge su organizovanjem proizvodnje i prometa za potrebe individualnih gazdinstava razvile određene vrste proizvodnje.Posebno se ističu rezultati u organizaciji proizvodnje malina,šlјiva, tovu junadi i jagnjadi i stvaranju uslova za izvoz navedenih proizvoda. Jasno su se izdiferencirali regioni zapadne Srbije za proizvodnju maline i šlјive, a proizvodnja melka i tov junadi bili su dominatni u centralnom delu Republike Srbije, dok je proizvodnja jagnjećeg mesa bila najzastuplјenija u istočnoj i južnoj Srbiji.\nPrelomni period agroindustrijske proizvodnje odigrao se 1989. godine, kada je izvršena privatizacija najvećeg dela kapaciteta prehrambene industrije koje su izašle iz sastava kombinata i postali samostalni privredni subjekti. Privatizacijom primenjen je koncept tržišne ekonomije pri čemu su kombinati zemlјoradničke zadruge i zemlјoradnici postali sirovinska baza bez ikakvih čvrstih garancija za razvoj i stabilnost njihove proivodnje i samih njih. Interes privatizovanih preređivačkih kapaciteta da što jeftinije nabave kvalitetnu sirovinu, što je pred druge oblike organizovanja primarne polјoprivredne proizvodnje stavlјala velike barijere i probleme u procesu proizvodnje, a samim tim i ekonomiju, odnosno održivost istih.U ovom vremenu došlo je do privatizaciej zadruga. I dana se postavlja pitanje, kako je mogla da se privatizuje privatna imovina, a to su zadruge? Jer, one su već biač privatna imovina i imale su titulare! Očito da je to bio deo pljačkaške privatizacije uz pomoć države. Ni danas kada je u Srbiji, na kraju 2018. godine, kroz akciju ,,500 zadruga u 500 sela'' vraćen duh zadrugarstva u Srbiji nije počeo povraćaj te neopravdano oduzete zadružne imovine tokom privatizacije, posle devedesetih godian XX veka. Deo imovine je utopljen u kombinate, kojoj se izgubio trag kroz preknjižavanje i promenu vlasnika. I kada bi hteli to je teško itvrditi. I kada bi utvrdili države neam novca da bi vratila tu imovinu. Jer,priemra radi imovina odiuzeta pšosle Drugog svetskog rata, kroz proces restitucije se vraćala. U toku je i povratak neopravdano oduzete crkvene imovine posle Drugog svetskog rata. Crkvama je na osonovu postojećih dokumenata oduzeto oko 70.000 hektara zemlje, a do sada je vraćeno više od 58.000 hektara. Ali, na vraćanju neopranvdano oduzete zadružne imovine nije ništa urađeno. Razlog se može tražiti u nepostojanju novca da se to nadoknadi.\n,,Istovremeno u tom periodu doneti su i novi zakoni o zadrugama, koji su davali mogućnost formiranja novih zadruga, kao i izlaska zadruga iz sastava kombinata, što je bio izuzetno osetlјiv period za zadruge. Zadruge su formalno izašle iz kombinata ali baz imovine što ih je stavilo u izuzetno težak proces organizovanja. Privatizovani prerađivački kapaciteti uspostavlјali su nove forme saradnja sa zemlјoradnicima zaobilazeći zadruge. Jer, započinje procesadirektnog otkupa žitarica, industrijskog bilјa i mleka od proizvođača, a veći broj klanica otpočinje svoj tov svinja, junadi , a posebno živine. Na ovaj način zadruge i zemlјoradnici se stavlјaju i inferioran položaj jer zadruge nemaju prerađivačke kapacitete kako bi mogle da pariraju prerađivačkoj industriji u procesu prerade i plasmana proizvoda'', navodi Mihailović.\nPrema projekcijama potrošnje polјoprivredno-prehrambenih proizvoda sačinjenih od strane FAO i OECD-a u narednom periodu iskazan je apsolutni deficit u goveđem i ovčijem mesu. Jer, samo Evropska unija godišnje uvozi oko 700.000 tona ovog mesa. Pre nekoliko godina nadležni iz EU su Srbiji nudila da u narednih pola veka svake godine izvozi po 50.000 tona ,,bebi bifa''. Kreatori ekohnomnske politiek ostali su gluvi na taj zahtev kupaca iz EU. I dok su oni tražili najvalitetnije crveno meso ,,bebi bif' nadležni iz Srbije su njima nudili svinjetinu koju EU neće ni danas da kupuje u Srbiji. Neće da je kupuje zbog toga što se ona vakciniše protiv bolesti kuge. Godišnja vrednost uvoza vakcina je oko 20 miliona dolara i to je ogroman novac koga niko neće da se odrekne. Jer, se, pre svega, u njega ugrađuje moćan uvozni lobi, koji sve toveoam dobro kontroliše. Aktuelni ministar poljoprivrede (koji je 13 na toj funkciji od demokratskih promena 2000. godine) je dva puta javno bio obećao da će ukinuti vakcinaciju, ali je to ostalo samo obećanje. Jer, nema hrabrosti to da uradi. Uz sve to u EU danas postoji višak od 50 miliona tovljenika. Uz sve to prevara je bila data ,,Tenisu'' iz Nemačke za obećani izvoz četiri milioan tovljenika po povlašćenom popložaju Srbije za prodaju u Rusiji. Jer, nije mu bilo rečeno da se svinjsko meso iz Srbije ne možemo izvoziti ni u Rusioji preko zemalja EU, a to je Mađarske, Rumunije, Bugarske i Grčke... Može samo avionom ili obrađeno na temper4aturi na višoj od 70 stepeni celzijusovih! Kada je to saznao on je odusta od doslaskaq u Srbiju i gradnje obećanih farmi na već dopbijenim njivama u Vojvodini. Mi smoi poenakd svinjsko meso izvozili u Rusiji, ali tako što se ono otpremalo u luku Bar u Crnoj Gori, tovarilo na brodove i transport je trajao 45 do 47 dana... Kada se to saznalo ni Rusija nije trebalo to meso! Tako je Srbija danas ostala na oko tri miliona tovljenika godišnje (pre dve decenije ih je bilo više za preko dvamiliona) za lične potrebe. Proizvodi se u Srbiji ukupno oko 400.000 tona svih vrsta mesa i troši manej od 30 kilograma godišnje po stanvoniku. U tome je do 270.000 tona svinjsko, oko 70.000 tona juneće, ostalo je živinsko... Kada se raspadala Jugoslavija proizvodilo se godišnej oko 650.000 tona svih vrsta mesa i trošilo po stanovniku oko 65 kilograma. Posle toga godišnji pad stoačrstva u sRbiji je ima stopu od oko tri odsto godišnje. Ako se razvpj jedne zemlej meri po stočarstvu, onda se se za Srbiju može recžći da je mnogo nerazvijena i da bi stigla EU u današnjim usloviam trebaće joj više od šest decenija. Jer, u Srbiji stoačrstvo u BDP poljoprivrede učestvuje sa oko 30 odsto. U svetu se ističe da su nerazvijene zemlje sve koje imaju taj udeo ispod 60 odsto!\nOve tendencije potvrđuje i interes stranih kompanija za goveđim i ovčijim mesom iz Srbije, podvlači Mihailović. Potpisane kvote bezcarinskog izvoza junećeg mesa u EU i Tursku, kao i interes iskazan od satrane predstavnika NR Kine ukazuju na neophodnost pripreme programa oživlјavanja i povećanja proizvodnje u funkciji korišćenja raspoloživih resursa i zadovolјenja dela potreba navedenih zemalјa.Svega toga je u Srbiji bilo i proteklih decenija i danas. Ali, je stočni fond uništavan pa niej bilo stoke, da bi imali mesa za izvioz. Mesa ni danas nema. Dakle, ministar poljoprivrede više treba da se bavi da u Srbiji stvori uslove za tov stoke, junadi i svinja bez upotrebe vakcien poriotiv bolesti kuge. Za prodaju tog mesa nikada nije bilo problema. Ali, ga niej bilo! Pa nema ni Danas. Jer, na početku ove godien imalio smo samo 12.000 junadi. Sve je poklanio i izvezenoi. A, u tovu nema ih toliko. Jer, Srbija od 1996. godine ima kvotu za izvoz ,,bebi bifa'' u EU od 8.875 tona godišnje. Nikada se nismo primakli toj brojci. Najbolje govore podaci da je recimo, u prvoj godini primene aktuelne Strategije razvoja poljoprivrede Srbije od 2014. do 2024. godine, bilo izvezeno samo 315 tona kalitetnog crvenog mesa ,,bebi bifa'', zatim 2016. godine 420 tona, a 2017. godien 480 tona ,,bebi bifa'' i oko 1.800 tona govedine. Koliko je to malo najbolaj ptovrda je činjenica je, recimo, 1990. Tadašnej SFRJ, koja je bila pred raspadom bilo izvezeno 54.450 tona ,,bebi bifa'' na tržišta od 40 zemalja. Od toga čak 30.000 tona bilo je sa prostora današnje Srbije. Dakle, Sad je taj ivzoz manji za 100 puta! Ezvanično se ukahzuej na problem da se juneće i goveđe meso uvozi iz Poljske u Bosnu i Hercegovinu, a potom stiže u Srbijeu gde se prepakuje i izvozi kao proizvedeno u našoj zemlji. To može da ide dok nas ne uhvate, a posle neće biti dobro! Jer, reeksport nije dozvoljen. Zato je najbolje rešenje – da se odlučno krene u tov u Srbiji. Tad zamanipulacije kao što postoje poslednjih decenija neće biti potrebne. A, kada budemo imali stoke i mesa, neće biti problem prodaje. Prodaju će obavlajti svaki komercijalista u Srbiji. A, neće obavlajti oprodaju onog što nemaqmu minsitar! To je tužno. Jer, narod zna šta ko treba da radi!


OD 7. DO 82.: Sada ste u najboljim godinama za… - Informer\nmondo.rs/informer.rs | 19.03.2017. | 13:47\nOD 7. DO 82.: Sada ste u najboljim godinama za…\nBrak Posao stabilnost Godine memorija snaga\nSREĆNO RAZVEDENI Dženifer Lopez snima album sa bivšim mužem!\nSLOŽENA SLIKA POVEZANOSTI! Što ste više seksualnih partnera imale to vam je brak stabilniji!


Putin: Preusmjeravamo naftu i trgovinu prema Kini, Indiji, Brazilu... | Top Danas\n22/06/2022 Top Danas Vijesti\nRuski predsjednik Vladimir Putin rekao je danas da Rusija preusmjerava trgovinu i izvoz nafte prema zemljama BRIKS-a, koje je nazvao “pouzdanim” i pritom kritikovao zapadne zemlje zbog njihovih sankcija nametnutih Moskvi.\nZemlje BRIKS-a su Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika.\nPutin je u virtuelnom obraćanju Foruma BRIKS-a kritizovao sankcije bez presedana kojima je Zapad kaznio rusku privredu zbog specijalne operacije na Ukrajini.\n“Poslovni ljudi naših zemalja moraju razvijati aktivnosti u teškim uslovima jer naši zapadni partneri ne poštuju osnovna načela tržišne ekonomije, slobodne trgovine”, rekao je Putin u virtuelnom obraćanju Forumu BRIKS-a.\n“Nove ‘sankcije uvedene iz političkih motiva’ protivriječe zdravom razumu i elementarnoj ekonomskoj logici”, rekao je.\n“Rusija zbog toga “aktivno preusmjerava svoje trgovinske veze i vanjske ekonomske kontakte prema međunarodnim partnerima koji su pouzdani, ponajprije prema zemljama BRIKS-a”, rekao je.\nIzvijestio je da se pregovara o otvaranju lanaca indijskih trgovina u Rusiji i povećanju udjela kineskih automobila (…) na ruskom tržištu.\n“Isporuka ruske nafte Kini i Indiji raste. Saradnja u poljoprivredi razvija se dinamično”, rekao je Putin te dodao da raste i izvoz ruskih gnojiva zemljama BRIKS-a.\n“Rusija želi s partnerima iz BRILS-a razviti “alternativne mehanizme za međunarodni transfer” novca i “rezervnu međunarodnu valutu” kako bi se smanjila zavisnost o dolaru i evru, rekao je.\nPrema podacima Kineske opšte carinske uprave, uvoz sirove nafte u Kinu iz Rusije narastao je za 55 posto od prethodne godine na rekordan nivo u maju te je Rusija zamijenila Saudijsku Arabiju i postala glavni kineski dobavljač, a rafinerije su ostvarile dobit na snižene cijene zaliha.\nPutin je takođe rekao da Rusija razvija alternativne mehanizme za međunarodno finansijsko poslovanje s partnerima iz BRIKS-a.\n“Ruski finansijski komunikacijski sistem je otvoren za povezivanje s bankama BRIKS zemalja. Ruski platni sistem MIR širi svoju prisutnost. Istražujemo mogućnost stvaranja međunarodne rezervne valute koja će se temeljiti na valutama BRIKS zemalja”, rekao je.\nPrevious Post:Putin: Razmatra se međunarodna rezervna valuta BRIKS-a\nNext Post:KATAR OSTAJE BEZ SVETSKOG PRVENSTVA!? Predsednik FIFA zapretio: Ako njih ne pustite, gubite Mundijal


Maksimović: Privilegija je što će nas trenirati Piksi - SPORTSKI ŽURNAL\nTrener Javora pred Mačvu: Sve osim pobede je za nas ravno katastrofi\nVLASNICI KLUBOVA ODLUČILI - Nova pravila o brojevima\n02 mart, 2021 2\nVezista Hetafea Nemanja Maksimović govorio je za naš list o budućnosti reprezentacije Srbije\nZa tri nedelje dolazite na okupljanje reprezentacije i upoznavanje sa novim selektorom Draganom Stojkovićem Piksijem...\n- Suvišno je trošiti reči o Stojkoviću kao igraču i treneru. Biće velika privilegija sarađivati sa takvom veličinom.\nNećete imati mnogo vremena da se upoznate sa selektorom, jer već 24, 27. i 30. marta igrate kvalifikacione utakmice za SP protiv Irske, Portugalije i Azerbejdžana...\n- Moraćemo da brzo usvojimo i shvatimo selektorove ideje. Upoznavaćemo se u hodu.\nKoliko su biti dobri rezultati na startu borbi za mondijal?\n- Znamo iz prethodnog ciklusa da se propušteno na početku teško nadoknađuje. Posle poraza od Ukrajine nismo uspeli da se vratimo na mesto koje smo želeli. Imamo dva derbija u Beogradu, jako je bitno da ih dobijemo, kao i meč u Bakuu.\nDa li je teži ovaj sistem kvalifikacija kad sve utakmice igrate u istoj godini?\n- Teže je igrati tri utakmice za sedam dana, a s druge strane bolji je ubrzan model nego da se sve oduži i menja tim zbog povreda u dužem vremenskom periodu.\nHoćete li kao i kao i prethodnici Mladena Krstajića i LJubiše Tumbakovića i Dragan Stojković imati veliko poverenje u vas?\n- Važno mi je da prvo dobijem poziv. Ako tako bude učiniću sve da opravdam očekivanja i ispunim sve zahteve selektora – ističe možda i najzahvalniji igrač u državnom timu Srbije.\nPiksi otkrio zašto je prepustio Mijatoviću izvođenje penala protiv Holandije\nRade · 03 mart, 2021 07:03\nE, to još nije sigurno, u svetlu najnovijih događaja!\ngičin ja · 03 mart, 2021 11:19\nHVALA. OČEKUJ POZIV


LG donosi novo iskustvo gledanja televizora » m:blog\nLG donosi novo iskustvo gledanja televizora\nJanuary 12, 2019| m:ovo m:ono, tehnologija| Views: 139\nKompanija LG je zvanično predstavila LG Signature koji predstavlja prvi svjetski OLED TV koji može da se uvija i donosi potpuno novo iskustvo gledanja televizora.\nModel R65R9 dolazi u veličini od 65 inča, a posjeduje osobine vještačke inteligencije po kojoj je LG ThinQ brend prepoznatljiv. Pruža podršku za Google Assistant i Amazon Alexa glasovne komande, a pokreće ga novi Alpha 9 procesor iz LG-ja.\nTelevizor podržava Apple AirPlay 2 tehnologiju, koja omogućava prenos muzike i videa preko kompatibilnih uređaja na TV, kao i kontrolu preko Siri asistenta uz pomoć iPhone ili iPad uređaja.\nLG Signature OLED TV R ima nekoliko modova korišćenja:\nRegularni – mod kada se ekran iz baze u potpunosti izvuče (Full View)\nLine View – mod u kom se izvlači samo dio monitora iz metalnog okvira, što omogućava korišćenje TV-a kao sat, ram ili vizuelni indikator.\nMood Mode – mod za kreiranje opuštenije atmosfere.\nZero View – mod kada je TV ugašen i u potpunosti uvijen u metalni okvir, ali je moguće koristiti zvučnike za reprodukciju muzike.\nJoš uvijek nije poznato kada će se LG Signature OLED TV R (65R9) naći na tržištu i po kojoj cijeni, ali s obzirom na napredne tehnologije koje posjeduje cijena televizora će vjerovatno biti „paprena“.\nTED talk sedmice: Čega biste se odrekli za promjenu načina rada?


Obrazovni Forum Beograd\nNajnovije aktivnosti ›\nDr Slobodanka Antić je govorila o udžbenicima za list DANAS\nAktivnosti u najavi\nSvaki udžbenik ima svoj životni vek – fazu u kojoj je konstruisan, fazu primene u nastavi, onu u kojoj se vrednuje njegova primena u nastavnom procesu i poslednju fazu u kojoj se udžbenik menja, dopunjuje u novo izdanje ili povlači da bi njegovo mesto zauzeo neki novi.\nSuština problema je što kod nas ne postoji skoro nikakvo bavljenje udžbenicima u fazi dva i fazi tri. Kada pričamo o kvalitetu, mislimo uglavnom na to da li smo u fazi konstrukcije napravili udžbenik koji je odgovorio nekakvim standardima, koji su neki recenzenti procenili kao dobar udžbenik iz koga učenici mogu učiti. Ne postoje istraživanja kako udžbenik živi, da li se primenjuje u nastavnom procesu u školi ili samo služi za učenje kod kuće, kako nastavnici koriste udžbenik, a kako učenici, da li je udžbenik prilagođen potrebama đaka u toku učenja, ali iz učeničke perspektive, a ne iz perspektive recenzenata – kaže za Danas Slobodanka Antić, profesorka Fakulteta za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju, koja više od dve decenije učestvuje u teorijskim i empirijskim istraživanjima udžbenika i instruktivnih materijala.\nOna ukazuje da je za procenu kvaliteta udžbenika ključan kvalitet znanja na kraju učenja.\n– Ni za to nemamo istraživanja koja će dati proverene nalaze. Na kraju se sve završava novim izmenjenim izdanjima ili povlačenjem udžbenika, a odluka o tome zasniva se na sudu autora, izdavača ili nekim impresijama nastavnika, a ne dobro fundiranim istraživanjima efekata učenja iz udžbenika – ističe Antićeva.\nCeo intervju možete videti ovde\nBrankova 21A 11000 Beograd\nTelefon/Fax: +381 11/ 328-62-47\nObrazovni Forum Beograd © 2017 | Sva prava zadržana.


7 na N1: Sastanci na jahti i kolaps u Beogradu zbog štrajka taksista (6.10.2019) | N1 Srbija\n7 na N1: Sastanci na jahti i kolaps u Beogradu zbog štrajka taksista (6.10.2019)\n06.10.2019. |13.19 >13.24 |\nBila je ovo sedmica priprema za izbore na Kosovu, tajnih sastanaka na jahti kosovskih političara i štrajka taksista. Ko se od predstavnika Srba sa KiM sastajao sa Bedžetom Pacolijem za predsednika Srbije nije bitno, zanimala ga samo jahta. Doktorat Siniše Malog se branio u medijima s porukom da je najvažnije kako se prezivate. Nekoliko stotina radnika došlo na suđenje da aplauzima podrži direktora fabrike Milan Blagojević, s druge - porodica njihovog tragično nastradalog kolege. U Beogradu - nedelja saobraćajnog kolapsa zbog protesta taksista.\nKoko se pridružuje protestima: Jesam li ja sledeća? 00:32 h\nLos smo narod i povrsan..taksisti godinama apeluju da se sa ulice sklone divljaci koji vas potkradaju...mislite da su taksisti burzuji koji voze skupa kola..voze polovne krseve koje su vozile babe po Nemackoj ..ta kola su presla po skoro pola miliona km..rado bi vas vozili novim kolima ali kako..od 2012.god banke taksistima ne daju kredite..i oni imaju bolesnu decu..i oni su samohrani roditelji..kasnite zbog njih na posao..alo mi kasnimo sa zivotom poslednjih 30 god..ovo je puko prezivljavanje\nSmatram ako već ne možemo da se izborimo sa silnim vodjama da barem možemo kao gradjani da se izborimo istim oružjem protiv bahatih taksista. Kako? Jednostavno i lako. Od ponedeljka pa na dalje bojkotovati taxi službe, ne koristiti njihove usluge. Umesto u taxi sedni te na gradski prevoz ili ako imate biciklo biciklom do odredišta. Bolesne prevezite ukoliko imate svoje vozilo, izadjite u susret komšijama i podelite troškove goriva. Na ovaj način ne samo što će mo reći DOSTA torturi i maltretiranju, već će mo i osloboditi ulice od bahatih taxsista, povećati svoju bezbednost u sabraćaju kao i bezbednost drugih učesnika saobraćaja, vratiti svrhu pešačkim zonama i pešačkim prelazima, smanjiti zagadjenje našeg grada i okoline i još masu dtugih pozitivnih stvari. Razmisli te da li će te dozvoliti da ovakvo ponašanje bahatih, neprofesionalnih, neurednih, prljavih, neprijatnih mirisa taksi vozila i taksista da dozvolite da vam uskrate pravo na slobodno kretanje, pravo na odlazak na posao, pravo na blagovremeni dolazak sa tačke A na tačku B, pravo na slobodu izbora, pravo na kvalitetnu uslugu za novac koji dajete, PRAVO NA ŽIVOT. BOJKOT TAXSI USLUGA treba da stupi od Ponedeljka 07.10.2019.\nPravo na pismenost nisi pomenuo, a ono ti je izgleda uskraceno...


Kampovanje u Crnoj Gori ...\nSaveti za kampovanje\nKampovanje na Fruskoj gori\nKampovanje u Srbiji....\nMyCity » Ostatak ostalog » Kampovanje ?\nPoslao: 17 Avg 2004 09:19\nLepa je to ideja, ali...neki od nas (tj. ja) su vec bili na godisnjim odmorima, i ne mogu da dobijaju slobodne dane tek tako...A i iskreno, ja bih vas mozda posetila u ta 3-4 dana jednom u toku dana (kao Blshka) ako se budete resili, ali mislim da nikad ne bih spavala negde da sam na udaru bubica i drugih zivuljkica, iako ih se ne plasim...Ja vise volim komfor, nisam ja neki avanturisticki tip u tom pogledu...\nPoslao: 17 Avg 2004 10:26\nAjde prvo da konstatujemo koliko je ljudi zainteresovano za tako nesto, pa da se saberemo oko mesta gde bi se sve izdesavalo. Znaci neki kraj avgusta, pocetak septembra nije los, nije ni pretoplo, ni hladno, pravo vreme za takvu avanturu.\nZa sada Gamzzy, mr_W, ja i devojka . . .i ajmo dalje !!?\nPoslao: 17 Avg 2004 13:18\nE, pa da. Zaboravih, i moja devojka bi naravno isla! (-:\nPoslao: 17 Avg 2004 13:40\nLjudi vreca za spavanje ima od 800 dinara, pa navise, tako da mislim da to i nije neki izdatak. Hajde da skupimo koliko bi to bilo ljudi koji idu, jer naprimer varijanta cetvrtak-nedelja igra verovatno vecini.\nDogovorimo se oko mesta, ja odem dan ranije sa nekim i pronadjemo lepo mesto, u petak se postavimo i to je to.\nFruska gora nudi obilje mesta za takav vid zabave, ali ajde prvo da vidimo ko bi sve isao?\nIli ako je ovo finalna varijanta, da se dogovaramo oko mesta ? Mislim ako niko vise inje zainteresovan ?\nPoslao: 17 Avg 2004 13:49\nJa ne mogu, spremam se za more a kraj Avgusta pa do pred kraj Septembra sam na moru.\nPoslao: 17 Avg 2004 14:07\nEvo kao ideja, planinarski domovi po Fruskoj Gori:\nPrem da na Andrevlju ima prilicno lepih mesta za ovakvu vrstu razonode\nPoslao: 17 Avg 2004 22:16\nMoze Bled, cuo sam da je jako lepo tamo.... zamalo da odoh\nPoslao: 18 Avg 2004 09:02\nJa sam ovog vikanda na raftingu (Tara), pa ako vam nije predaleko..\nU svakom slučaju bih mogao da bacim jednu photo story kad se vratim..\nPoslao: 18 Avg 2004 16:02\nHMMMM ja sam 70% za samo moram da se snadjem za opremu.\nPoslao: 18 Avg 2004 16:11\nJa cu pozajmiti vrece, a imam dva satora, jedan za dvoje (devojka i ja) i jedan koji u principu nije sator za spavanje, vec stojeci ali je dosta velik, jedan moze da spava u njemu! (Ili dvoje, ako se jako vole:) )\nOvaj topic je pregledan 6500 puta\nUkupno su 836 korisnika na forumu :: 77 registrovanih, 7 sakrivenih i 752 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., acakrpa, Acaks88, amaterSRB, antosky, Apok, Apotekar, armor2, Atomski čoban, azarakhsh, babaroga, bankulen, Belac91, bigfoot, BlekMen, Boris902, BRATORIII, brundo65, BSD2, bufanje, caesar, darkangel, Denaya, doom83, Dorcolac, draganca, Dutch2, flash12, Fog of War, Gama, GandorCC, GreenMan, ILGromovnik, Japidson, jimmy1, Joja, krkalon, Krusarac, Leonardo, Lep1na, lovac12, Marko Marković, Markoni29, MB120mm, mercedesamg, Mihajlo2, mikrimaus2, Milan Miscevic, milenko crazy north, milijarder, milos.cbr, nebkv, nuke92, ostoja, PanchoVilla, Panter, pirke2, r77adder, Rakenica, Recce, repac2, rikirubio, riva, rovac, saputnik plavetnila, sombrero, stegonosa, trajkoni018, vasa.93, vlad the impaler, Vlad000, vladas87, vsn111, Webb, White Knight, YU-UKI, šumar bk2


zelengradsko - Skriveno blago - metal detektori\nAutor Tema: zelengradsko (Pročitano 13860 puta)\n« poslato: Vreme 23:29:47 datum 31.10.2013 »\ntu se nalazi ploča i na nju nacrtan sakat čovek ploča je debela30cm. široka98cm. a dugačka 160cm......\n« Odgovor #1 poslato: Vreme 01:26:36 datum 26.11.2013 »\naj kazimi da si naso tu plocu u zelengradsko ne pomeraj je nikako i ako ti trba pomoc javi se obavezno\n« Poslednja izmena: Vreme 01:29:09 datum 26.11.2013 od strane pecko74 »\n« Odgovor #2 poslato: Vreme 16:44:52 datum 26.11.2013 »\npecko ja pitam dali neko zna gde je ploča......\n« Odgovor #3 poslato: Vreme 18:07:56 datum 26.11.2013 »\ndobio si na pp gde je\n« Odgovor #4 poslato: Vreme 21:41:18 datum 26.11.2013 »\nPloca je odavno pomerena,odnosno odvucena sa traktorom...\n« Odgovor #5 poslato: Vreme 22:17:01 datum 26.11.2013 »\nto nije krcapun već u makedoniju čitaj naslov....\n« Odgovor #6 poslato: Vreme 14:31:39 datum 15.02.2014 »\nСТЕФАН знаеш ли каде стоела плочата\n« Odgovor #7 poslato: Vreme 17:03:56 datum 15.02.2014 »\nAisto pitanje ako znaš gde je staljala ploča.........................\n« Odgovor #8 poslato: Vreme 23:03:54 datum 28.03.2014 »\nJa znam na koje brdo je stajala ali tacno gde ne znam, zato te pitam dali ima druga obelezja blizu ploce, inace ploca je sada zazidana u jednu kucu...\n« Odgovor #9 poslato: Vreme 21:16:23 datum 03.03.2016 »\nto je bigorljiva ploca na desnu stranu su pare oko 2.5-3 metra\n« Odgovor #10 poslato: Vreme 21:24:35 datum 09.09.2016 »\nCitat: ivicacube Vreme 21:16:23 datum 03.03.2016\nJa znam tačno gde je stajala ploča,na ta ploča su se palile sveče\n(ko ima dokument treba da zna i zašto)\nispod ploče su izvadili 100 oka zlata(zna se i kakvi su bili zlatnici)\nTo je bilo negde oko 1950 godine.\nTamo na to mesto ima još zlata,potreban je pravi dokument,\nzato šta nije blizu do ovoga znaka,i ne znamo u koji pravac da se traži.\nPa ako neko ima nešto nek se javi.\n« Odgovor #11 poslato: Vreme 18:22:36 datum 14.09.2016 »\nJa imam opis...........\n« Odgovor #12 poslato: Vreme 18:25:45 datum 14.09.2016 »\nKo ima sliku, vazi svaki dogovor.......\n« Odgovor #13 poslato: Vreme 22:26:27 datum 14.09.2016 »\nBranko mislim da niko nema slika,za to vreme mi nismo računali da bi imali potrebe od slike,ampak smo tražili ko ima dokument zato šta redko ko je imao\ni metal detektor.Ta ploča je bila premeščena sigurno desetak puta,sve dok je neko nije uzeo i zazidao u svoju kuču.Mislim da mnogi članovi na forumu mogu da potvrde da je to istina.Ja nisam u Makedonija da bi poslikao ta ploča zato šta živim i radim več 10g u Slovenija.Ako neko hoče da poslika ta\nploča može i da je objavi za da bi videli svi članovi foruma za šta se radi.\nJa lično sam video ta ploča 1985g i me ja odveo jedan srariji čovek koji je imao 85g.On mi je ispričao ono čta je znao za ta ploča.Kada smo mi bili na to mjesto ploča je bila samo okrenuta i ispod izkopana velika rupa.Starac je rekao da to je neko uradio 1939g.Za one meštane šta su bili tamo blizu to mesto je bilo sveto mesto zato šta nije bila samo ploča bilo je i jedan veliki ktst isklesan od kamena,i oni su išli tamo za praznike i su palili sveče kako sveto mesto,zato je i ta ploče i ostala duže vremena sve dok je neko nije iskopao.Posle 1985g ja sam bio tamo još 3 puta i svaki put kada sam ičao ploča ja bila\nvučena nizbrdo zato šta i samo to mjesto je strmovit teren,i zadnji put ploča je bija malte ne oko 500 metra daleko od pravoga mesta.Posle to sam slušao da je neko natovario na traktor i je odvukao doma.\nŠta se tiče same ploče ona je bila od BIGOR(šuplivi i meki i lak kamen)inače takav kamen nema kod nas.\nPloča je bila velika kao jedan prosečan šovjek(čovečki boj)nije bilo crtano sa žlebove nego je bilo kako da kažem vajano(jedna polovina)\ninače lik je bil:ceo čovek bez ruke,obučen u šinel-kao neki dugačak mantil-mantija i imao preko grudi uktšteni redenici od metaka nešto slično kao šta imaju lovdžije,i zato mi smo ga zvali,znak( VOJNIK)Kolko smo mi mogli da doznamo nešto za to mesto i kolko je to tačno neznam,navodno treba da ima i još bogatstva samo da je dosta daleko od samoga znaka, te pare šta su bili ispod ploče su dokaz da je to pravo mesto.\nNeznam kolko mogu da pomognem ako neko ima pravi dokument možda i može da se snađe,zato šta znam tačno mjesto gde ja stajala ta ploča.\nNa forumu ima dosta članova što znaju ili su videli ta ploča pa bih ji zamolio da potvrde ovo šta sam ja izjavio,po mogučnosti da naslikaju ta ploča,mislim da ja ploča sada u ZLETOVO,ILI PA NEKA NEGIRAJU MOJU PRIČU AKO NEKO MISLI DA JA LAŽEM.\n« Odgovor #14 poslato: Vreme 01:16:10 datum 15.09.2016 »\nJa sam postavio mere ploče koliko je visoka ,široka, i debljina ploče postoji Zelengrad i na kukavici............neka se slika kod tog čoveka u dvorište što je odneo traktorom i postavite sliku i dobićete opis...pozdrav


Shakhtyor Soligorsk v Slavia Mozyr - Prognoze - Tipovi - 16.05.2020 - hovi\nObjavljeno: 15.05.2020 10:22\nPrognoza: Utakmica (Nogomet) u Belarus Vysshaya Liga koja će se odigrati 16.05.2020 u kojoj se sastaju Shakhtyor Soligorsk i Slavia Mozyr. Tipster hovi prognozira zbroj golova ce biti Više od 2.5 na Kraju Utakmice. Njegov ulog je 27 na kvotu 1.85 te donosi eventualni profit od 22.95. Za ovu prognozu tipster je odabrao kladionicu SboBET.\n7416 3648 145 3605 14 4\n-6398.10 -3.39 49.38 2.00


EX YU vesti : (U toku je) javni čas odeljenske zajednice\n:::Vladimir Krakov :::\n„Znajući Caneta, on je to doživeo kao javni čas odeljenske zajednice, gde dobra deca čitaju sastave a pankeri ih gađaju kredama. Iskreno drago mi je što se u našem gradu išta dešava sa poezijom, nadam se da će to izbaciti na površinu bar jednog pesnika vrednog pamćenja. Ono što sam do sada od toga gledao bilo je usiljeno i nemaštovito, ali bitno je da ponovo postoji igralište, pa će valjda izaći i neka deca sa malo boljim igračkama, kad urade domaći. Kad bismo ukinuli terene za basket oko škola, uskoro ne bi bilo ni Partizana na final four-u. A baš to su našoj kulturi i muzici uradili bivši novotalasni rokeri koji sada upravljaju državom i medijima. S druge strane, zavirio sam u peoplemeter Jelen Top Liste, tuga tužna, tim pre kad znam da odmah posle ide ona reality fekalija koju gleda skoro milion debila. A time se sve meri danas, pre svega budžeti emisija. Ipak, Svi na pod su nam upravo demonstrirali šta je dobitna kombinacija, a i s kojom lakoćom B92 stvara kulturne brendove kad samo mrdnu đokom. Što se jako retko dešava, i obično sadrži u sebi neku krucijalnu grešku ili tezu. “\n„Sad vidim na snimku da je i Kiza učestvovao...\nDa, u tome je poenta. Potpuno je bespredmetno u ovoj situaciji s tolikom gorčinom pljuvati po mladima koji se u klubovima okupljaju da bi čitali pesme. Obaška što nikad nije ni bilo drugačije. U zlatna vremena srpskog pesništva, pesnici su čitali svoje pesme u Skadarliji, a ne u nekim bibliotekama i književnim tribinama, kao što Cane izgleda zamišlja da bi to trebalo da izgleda.\nMa nema veze... Poenta je zapravo u tome što to nije po njegovom ukusu, što moru da razumem, ali je malo odrpano i starački uzurpirati kolumnu u Politici i svaliti svoj gnev na tako nešto. To je kao kad bi sad neki ljubitelj opere krenuo da pljuje Brejkerse zato što su im tekstovi trivijalni i glupi. Što uglavnom jesu. Sa izuzetkom Hipnotisane gomile, što je Antonova stvar.“


Spremanje za Footloose (ko razume, shvatiće)\nTaze vesti iz Srbije\nЕстрада на удару Пореске управе\nПоред богаташа и предузећа који не плаћају порезе и доприносе, на тапету порезника нашла се и естрада. У Пореској управи почела је реформа и промењени су принципи рада те се очекује пунији буџет.\nPojedini "naprednjaci" nemaju meru\nPolitika | Đorđe Vukadinović | 24.12.2014.\nNajiskrenije ne mogu da shvatim kako je moguće da već dve i po godine idemo u dobrom pravcu, a stanje je sve goreKada se krećete pogrešnim putem, sve stanice duž njega biće, takođe, pogrešne. Ta stara istina važi i za aktuelnu srpsku vlast koja, plašim se, ubrzano ulazi u fazu potpunog gubitka osećaja za realnost i upada u sve drastičniji raskorak između sumorne stvarnosti i ružičaste slike koju emituje.\nNajiskrenije ne mogu da shvatim kako je moguće da već dve i po godine idemo u dobrom pravcu, korupcija se iskorenjuje, više se ne krade na nabavkama, nemački, arapski i kineski investitori se prosto guraju i sapliću na ulazu u vladu, neprestano se sklapaju dobri poslovi o kojima nas neprestano obaveštavaju mediji i premijer lično – a stanje je sve gore i gore. Budžetski deficit je na astronomskom nivou, spoljni dug neprestano raste, a plate i penzije se neprestano smanjuju, kako u apsolutnom, tako i u relativnim iznosima.\nA da, znam. To klipove pod točkove bacaju tajkuni i pristalice bivše vlasti. Kao i oni ljubomorni što je ova vlada (čitaj, premijer) „priznata i na Istoku i na Zapadu”, što je (ga) poštuju i ruski i američki predsednik i što preduzeti reformski zahvati daju „najbolje rezultate u novijoj srpskoj istoriji”. Mislite da karikiram? Ne, nažalost. Samo verno citiram ono što se poslednjih dana moglo čuti iz usta premijera i njegovih medija.\nŠta bi sa Radulovićem? Kud se denu čudotvorni Lazar Krstić? Sećate li se tog „čuda od deteta”, čije lice i ne baš preterano suvisle izjave su pre samo godinu dana krasili sve naslovne stranice i ekrane svih srpskih medija? Hajde da zajednički pokušamo da se setimo i pobrojimo imena ministara finansija, privrede, poljoprivrede i obrazovanja za poslednje tri godine. A u pitanju su strateški resori, gde ne bi smelo biti mesta improvizaciji i gde bi moralo da se radi i planira na dugi rok. Ko je odgovoran za toliku neozbiljnost? Je li i tu u pitanju tajkunska zavera? Kome je palo na pamet da nacionalne finansije stavi u ruke jednog pripravnika, za koga je od početka bilo jasno da je tu samo na proputovanju i da je svestan da se ništa neće pitati, ali da će mesto ministra finansija lepo delovati u si-viju kada bude aplicirao za neki budući posao?\nU suštini, postoje samo dve mogućnosti, obe nepovoljne za nosioca vrhovne vlasti. Ili on, naime, ne ume da nađe kvalitetne saradnike, ili, ako se i pojave, oni od njega beže kao đavo od krsta čim shvate gde su došli i kako stoje stvari.\nSav srpski politički pluralizam se sveo na povremeno zatezanje konopca između predsedničkog i premijerskog kabineta, kao i nekoliko satiričnih rubrika, portala i blogova. Medijske slobode i istraživačko novinarstvo se hrabro demonstriraju na opoziciji i supruzi predsednika države, a društvena kritika je svedena na stepen koji je postojao u vreme „Vesele večeri” (i tek u retkim trenucima dobacuje do nivoa „Ošišanog ježa”), kada su se, takođe, mogli kritikovati „bivši”, kao i neke „retrogradne” društvene pojave („nakupci i prekupci”, „birokrate” i „tehnomenadžeri”). Važno je samo da se ne dira u „zenicu oka”: bratstvo-jedinstvo, rukovodeću ulogu partije – i naravno Tita.\nI kad smo već kod Tita, Aleksandar Vučić bi očigledno hteo da u sebi objedini simboličke figure i Broza i Zorana Đinđića, a ne zna se koja mu od njih manje pristaje. S jedne strane, on nastupa kao osvetnik i „božja kazna” za petooktobarsku političku klasu („lopove i izdajnike”) i iz toga crpu znatan deo svoje političke podrške. A istovremeno – naročito prema Zapadu i jednom delu ovdašnje javnosti – sebe pokušava da predstavi kao autentičnog nastavljača Zorana Đinđića, koji je bio lider upravo tog petooktobarskog prevrata.\nNaravno da, čak ni teoretski, nije moguće biti i jedno i drugo. Ali realnost i logika nisu od velike pomoći u virtuelnom svetu tabloida i beskonačne niske ekonomskih uspeha i diplomatskih trijumfa koji prestižu jedan drugog. A za to vreme se građani ubrzano pretvaraju u „puk” i „svetinu”, željnu „hleba i igara” i golog preživljavanja. A to, po svoj prilici, i jeste cilj. Politički aktivan otpor mogu pružiti samo oni koji u nešto veruju i koji se nečemu nadaju. Zato je potrebno ubiti svaku perspektivu i svaku nadu. Samo tako se od jednog politički svesnog naroda može napraviti ideal, sličan onome koji se ovih dana reklamira na Si-En-Enu: zemlja jeftine i ropski pokorne radne snage, koja će za nadnice niže („konkurentnije”) od onih azijskih, raditi po fabrikama i poljima u vlasništvu „stranih investitora”.\nIpak, pogubniji od svih loših srpskih političkih parametara jeste odgovor iz jedne skorašnje ankete u kojoj je na pitanje: „Da li biste ohrabrili svoje dete da se odseli iz Srbije ukoliko bi za to imalo priliku”, preko polovine odgovorilo sa „da”, a jedva nešto iznad jedne trećine je reklo da ne bi. Toliko o „budućnosti u koju verujemo”.\nOdlazi li cirkus iz našeg malog grada\nDeda Mrazu zabranjen pristup u Poreskoj upravi Srbije


Teme od kilometar ili svaka slika - jedna tema\nAutor Tema: Teme od kilometar ili svaka slika - jedna tema (Pročitano 26997 puta)\nOdg: Teme od kilometar ili svaka slika - jedna tema\n« Odgovor #40 poslato: Mart 01, 2013, 11:10:11 pre podne »\nJa na Zoni otvaram samo teme članova za koje znam da imaju pozitivnu tendenciju u razvoju, odnosno da kače sve bolje i bolje fotke (doduše i teme baš novih članova, kojima treba pružiti šansu).\nI ovde mogu tako da krenem, znači ništa mi lično ne smeta spamovanje sa snapshotovima, ali zbog drugih ljudi, baš tih početnika, tvrdim da je dobro držati se neke autocenzure i obavezno se truditi da svaka sledeća fotografija bude bolja od prethodne. To se postiže vežbanjem oka, poznavanjem sopstvene opreme, čitanjem (obilno prisutne) onlajn i štampane literature, praksom...\nZnači, na foto forumu moramo biti radi razvoja svog fotografskog talenta i znanja, i naravno sa krajnje poželjnim druženjem usput. Za druženje, socijalizaciju i usputno postavljanje snapshotova tu su facebook i slični servisi\nKlasičan primer konstruktivnog (i prema sebi i prema drugima) nastupa na forumu je baš Serb, koji je krenuo sa prilično tankim fotografijama satova, dok danas nam pruža sjajne table top radove. Napredak je evidentan i svako ko zna više rado će se i dalje truditi da mu svojim savetima pomaže, jer je očigledno da on na forumu ne spamuje, već ulaže OZBILJAN trud!\n« Odgovor #41 poslato: Mart 01, 2013, 12:00:05 posle podne »\nNe vidim uopšte razlog zbog čega se diže tolika fama oko početnika i njihovih fotografija? Uostalom, svi su nekada bili početnici, niko se naučen nije rodio. Ja sam svoju prvu fotografiju napravljenu dslr-om objavila upravo na ovom forumu i ne sećam se da mi je neko zbog toga gurnuo prst u oko, niti sam se ja osećala kao da sam upala u kavez sa gladnim lavovima.\nNiko ovde i ne očekuje da neko ko je juče kupio aparat i počeo da se zanima za fotografiju u roku od 5 dana sve nauči i krene sa postavljanjem vrhunskih fotografija. I to se uči kako i sve ostalo. Ovo sada nema veze sa temom oko načina postavljanja postova, ali već kada ste se i toga dotakli... A totalno je apsurdno i vršiti diskriminaciju među članovima na „početnike“ i „ostale“, jer, ko je uopšte kompetentan da vrši kategorizaciju ko pripada kojoj „grupi“? Bitna je samocenzura da svako objavljuje svoje najbolje fotografije, a naravno da“ best of“ nekoga ko je juče uzeo aparat u ruke i onog ko šljoca čitavu deceniju neće biti isto, i niko to i ne očekuje. Takođe se razlikuju i kritike (pozitivne ali i negativne) upućene članovima, jer se otprilike zna šta od koga može da se očekuje i svaki napredak treba da bude nagrađen pozitivnom kritikom kako bi početnik znao da ide u pravilnom smeru i da mu bude potstrek da tako nastavi, a takođe ga uputiti ako greši kako da to sledeći put uradi bolje. Uostalom, na ovom forumu su mahom fotografi amateri koji se time bave iz ljubavi, a onih koji od fotografisanja jedu 'leba je veoma malo.\nStoga, ne vidim svrhu dizati tenziju oko nekih sitnica, jer smo svi prvenstveno ovde kako bi podelili iskustva i rezultate ovog lepog hobija i usput se družili u pozitivnoj atmosferi.\n« Poslednja izmena: Mart 01, 2013, 12:58:30 posle podne od strane StORM48 »\n« Odgovor #42 poslato: Mart 01, 2013, 12:24:36 posle podne »\nKako lepo zboris... Neonku za predsednika\nHeheh. Salim se narvno i slazem se sa tobom...treba imati samocenzuru i postovanje kako prema svojoj fotografiji tako i tudjoj..\nNaravno desava se ponekad da se zanesemo, pogotovu ja..ali znanje zahteva vreme..a vreme zahteva strpljenje...a stpljenje je vrlina ....\n« Odgovor #43 poslato: Mart 01, 2013, 12:47:23 posle podne »\nIma ovde još dosta članova čiji se progres vremenom mogao pratiti upravo takvim redosledom. Krenuli su tugaljivo, da tako kažem, međutim - usvajali su kritike bez trunke sujete i danas pokazuju više nego odlične rezultate, sa tendencijom stalnog napretka. Neću ih imenovati, jer će se onda manje truditi, ali eto. To su neka iskustva koja se mogu primetiti i van našeg foruma i kao takva, vrlo su korisna za kreiranje nekog kursa kojem forum treba da stremi.\nŠto se tiče ove teme, koja je dotakla više nekih stvari kada je funkcionisanje foto-bloka u pitanju, moram reći da se oko nečega slažem, a oko dosta toga i ne.\nIzneću sva zapažanja kojih se setim, bez direktnog osvrta ka postovima ovde.\nPrvo - šta je cilj ovog foruma? U najkraćem - druženje ljubitelja fotografije, nezavisno da li su u pitanju početnici, napredni amateri, profesionalci ili neki četvrti! SVI su dobrodošli i svakom su vrata otvorena i za fotografije i za obrade i za glasanje, ozbiljne i neobavezne diskusije i ne uslovljavamo članstvo ni sa čim, osim ljudskim ponašanjem i pristojnošću u svakom smislu.\nE sad, ovde gajimo jedan malo drugačiji sistem. Ne pokušavamo da članstvo u red uteramo represijom, već sugestijama, dobronamernim, kako bismo međuljudske odnose održali na maksimalnom nivou, što na forumima često ne biva. Nema potrebe da navodim primere, ima ih na sve strane. S tim u vezi, postoji i jedan problem. Admin/mod tim su ipak samo ljudi i kao takvi, podložni su greškama u radu. I kad već znamo da je tako, ne znam kako se od nas očekuje da subjektivnost stavimo sa strane i sasvim objektivno ocenjujemo čija je fotka za "početnički podforum", a čija tu ne pripada, pri čemu će svaki član, a pogotovo neki koji se tek registrovao, bespogovorno prihvatiti da se nađe u društvu u kojem po sopstvenom mišljenju ne pripada?\nOvo jednostavno objašenje vodi ka još jednostavnijem zaključku - neće biti "početničkih soba", jer je to amorfna kategorija koja nema nikakvog utemeljenja u logici. Početnik je po definiciji onaj koji se tek obreo u nekom zanimanju, kakvo god ono bilo. Ako neko fotografiše 5 godina, a i dalje je na nivou kao da je tek kupio aparat, mi smo tu ("mi" kao članstvo, ne "mi" kao admin tim!) da mu na to ukažemo ukoliko imamo volje i stpljenja, a ne da ga kažnjavamo brisanjem i spamovanjem. Ako neko očigledno kači loše radove, sve što možemo je da mu na to skrenemo pažnju. Sve više od toga je nepošteno, a može čak biti i bezobrazno. Da li je to poziv za prosipanje snepšotova po forumu? Ne mislim da jeste, iako se i tako može protumačiti. Forum, tj. članstvo će samo da reguliše takve pojave, a admin tim se represijom neće obračunavati sa početnicima ili tvrdoglavnim amaterima koji odavno nisu potpuni početnici, ali im radovi ukazuju da jesu.\nIdemo dalje... kategorizacija. Evo ovako - ovaj forum je ranije već bio isparčan na 50 raznih foruma i podforuma i to, iskren da budem, nije valjalo ničemu. Pošto sam jako dugo bio u prilici da uređujem i reorganizujem jedan od najvećih foruma u regionu, mogu reći da je bespotrebno usitnjavanje foruma direktan put u razvodnjavanje i pad kvaliteta, jer ljudi ne vole forume u kojima svaki podforum ima po 3 teme u 4 reda, u kojima nikad nisi siguran gde fotografija pripada. Što se primera o gradskom parku tiče, smeštanje teme u odgovarajući forum je zadatak autora teme. Ukoliko on misli da gradski park treba da stoji u podforumu priroda - so be it. Neka stoji. To je vrlo loš primer problematične kategorizacije i stvarno ne vidim poentu u tome da otvaramo za svaku sitnicu po jedan podforum. Istom logikom nam onda fale "muški potreti", "ženski portreti", "portreti dece" ili samo "deca". Da ne pominjemo makro i closeup. To često može da spada i u studijsku fotografiju, može da spada u prirodu, ali i u mrtvu prirodu. Jasno je da takvim podelama nema kraja i da zbog toga i postoji grublja podela, koja jasnije definiše prostor za određene žanrove.\nS tim u vezi, kada pričamo o grupisanju "jedna tema - više radova" naspram "svaki rad - jedna tema", sistem koji smo uveli, odnosno samo animirali članstvo da ga češće koristi, nije nešto što smo mi "iskopirali" od nekog. Kako je Zoran već rekao, to je sistem koji je ustaljen bukvalno otkad postoje fotografski forumi. Jednostavno, daleko je logičnije da jedna fotografija ili serija fotografija koje su napravljene deleći isti motiv i vreme nastanka, budu postavljene u sopstvenoj temi, jer je tako em preglednije, em radovi (i njihovi autori) dobijaju veći publicitet. Zašto je to dobro, mislio sam da neću morati da obrazlažem, ali pored svih logičnih objašnjenja, mogu samo da dodam i da to forum čini dinamičnim, kako i treba da bude, umesto da deluje mrtvo iako se preko dana pretovari dosta fotki. Ranije je to bio trend - dnevno imamo na desetine novih radova, a kad se otvori lista aktivnih tema, ispadne da je to svega jedna, dve ili tri njih. Zašto? Jer većinu mrzi da otvori svoju temu, a ostatak zazire od otvaranja sopstvenih, jer su ubeđeni da će tako privući veću pažnju i eventualno biti izvrgnuti ruganju, negativnoj kritici itd. Ali, ja mislim da neće i da će mnogo više napredovati ako imaju sopstvenu temu, nego ako svoje radove tovare u jednoj grupnoj, gde će u najboljem slučaju jedva dobiti komentar-dva, pre nego što se pojavi neka nova fotografija i ljudi odreaguju na nju. Naposletku, imamo svega par tema, napunjenih fotkama preko svake mere, koje u 90% slučajeva nikad više ne budu pogledane, jer se u temi od 45 strana, nalaze negde na 27. Nit' s repa, nit' s glave.\nNa ovo se direktno nadovezuje bojazan o tome da će pojedinačne teme dovesti do toga da posle par dana one "skliznu" na drugu treću stranu i onda ih niko neće primetiti. Pazite, DAJ BOŽE da na ovim prostorima neki forum bude imao toliku posetu, da dinamika postovanja bude takva! Ako se to bude desilo, ja ću lično povećati broj tema na strani na 500, pa da skrolujemo do besvesti! Šala mala! Najozbiljnije, verujte mi da to nije nikakav problem i da pretraga na forumu radi daleko najbolje od svega što sam video, pa problemi sa nalaženjem sopstvenih, pa i tuđih tema jednostavno ne postoje. Pored toga imamo opcije za pretragu svih tema ili postova jednog člana, pa onda pregled svih izmena od poslednje posete itd. Drugim rečima, ako poželite da nešto nađete, neće vam trebati više od minut, ako i toliko. Zabrinutost oko brzog prelaska teme na drugu stranu? Zar? Kako to može biti problem, a nije problem da ista takva fotka potone u grupnoj temi i niko živ ne može da je nađe, jer nema unikatni naslov?\nOsim svega izrečenog, mogu reći i da nijedno pravilo nije kruto kao drvo. NARAVNO da su izuzeci mogući, naravno da ćemo insistiranje članova da grupišu svoje istorodne fotografije poštovati, ali ćemo takođe i mi insistirati da se što više otvaraju nove teme, jer i pored diskutabilnog kvaliteta nekih radova, neki drugi zaslužuju mnogo više nego što dobiju! I to je upravo ono zbog čega se borimo za ovaj drugačiji koncept funkcionisanja foto-bloka podforuma.\nOcenjivanje tema sam u nekoliko navrata odbacio kao loš predlog, zbog vrlo loših iskustava sa takvom praksom na drugim forumima, ALI nisam tvrdokoran i u narednom periodu ćemo najverovatnije testirati jedan takav sistem. Videćemo kako funkcioniše i koliko je realan pokazatelj kvaliteta tema, pa ako se ispostavi dobrim, zadržaćemo ga.\nAko sam nešto ispustio ili postoje nedoumice oko ovoga što sam napisao, očekujem da otvoreno kažete. Nismo mi ovde kazneni vod, pa da se slepo držimo nekakvih "Pravila službe". Pravilnik koji sastavljamo ima za cilj da predupredi nedoumice i anarhiju, a nikako da sputa početnike ili naprednije članove da učestvuju na forumu.\nP.S. Izvinjavam se svima što je post malo duži, ali MOLIM da bude pročitan, kako ne bismo iznova ponavljali jedno-te-isto. Hvala!\n« Poslednja izmena: Mart 01, 2013, 01:03:48 posle podne od strane StORM48 »\n« Odgovor #44 poslato: Mart 01, 2013, 09:17:46 posle podne »\nCitat: neonka Mart 01, 2013, 12:00:05 posle podne\nNe vidim uopšte razlog zbog čega se diže tolika fama oko početnika i njihovih fotografija?\nMa ja sam mislio na pocetnike na forumu, a ne obavezno u fotografisanju.\nRekoh da je ideja takve sobe interesantna, a to zato sto omogucava "upravi" da kontrolise priliv "kadrova", dok sa druge strane, postoji realna sansa da oni koji prodju "inicijaciju" unesi vise odgovornosti u svoje dalje postupanje na nekom forumu.\nTime naravno ne govorim da sam ja za tako nesto ili protiv, vec vise onako teorijski.\n« Odgovor #45 poslato: Mart 01, 2013, 11:37:44 posle podne »\nJa pravila foruma ne vidim kao ustav Severne Koreje,a "uprava" nije Nacionalni komitet odbrane iste Kako sam ja shvatio pravila više daju predloge nego što nameću određeni model ponašanja.Ne vidim poentu zašto bi neko zbog dužeg staža na forumu bio privilegovan u odnosu na nekog novog člana.Meni je sasvim poželjno da neko ko je tek počeo da fotografiše postavi fotografiju za koju smatra da je za javno prezentovanje.Ne vidim uopšte razlog za ovu priče o "početnicima" . Evo ja sebe smatram početnikom,a ,usput, nemam ni aparat!\n« Poslednja izmena: Mart 01, 2013, 11:40:46 posle podne od strane neo »\n« Odgovor #46 poslato: Mart 02, 2013, 12:00:33 pre podne »\nGrebeš se od žene za 600D pa ga stavljaš u potpis\n« Odgovor #47 poslato: Mart 02, 2013, 09:43:51 pre podne »\nCitat: neo Mart 01, 2013, 11:37:44 posle podne\nJa pravila foruma ne vidim kao ustav Severne Koreje,a "uprava" nije Nacionalni komitet odbrane iste . Evo ja sebe smatram početnikom,a ,usput, nemam ni aparat!\nE pa trebalo bi da ih vidiš, čim bez dozvole moj aparat stavljaš u potpis A sada, za kaznu, odmah kod frizera\n« Poslednja izmena: Mart 02, 2013, 09:53:38 pre podne od strane neonka »


Izvor: B92, 06.Maj.2021, 21:25\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar uputio je pismo urednicima DW i ARTE-a kao reakciju na reportažu koju su emitovali o Srbiji tokom pandemije koronavirusa.\nRadi se o prilogu koji nosi naslov "Priča se o vakcinama, ćuti o mrtvima od kovida".\nIskreno verujem da je vrlo nelagodna situacija u kojoj ste se našli i da je izuzetno teško prihvatiti činjenicu da ne postoji jedan svetski mediji, posebno među onim najuticajnijim u vodećim državama sveta koji ne prenose objektivnu sliku o borbi Srbije sa pandemijom i o našoj izuzetnoj organizaciji vakcinacije, odnosno spremnosti rukovodstva naše države da učini sve kako bi na vreme zaštitilo...


Srpska se (ne)opravdano zadužuje | BN\nSrpska se (ne)opravdano zadužuje\nVlada Republike Srpske kraj godine dočekuje sa budžetskom rupom od 21 milion maraka.\nRepublika Srpska 16.12.2013 | 07:06\nVlada Republike Srpske kraj godine dočekuje sa budžetskom rupom od 21 milion maraka. Tranša MMF-a nije legla, jer budžeti u BiH nisu usvojeni u datom roku. Da bi spasila republičku kasu, Vlada se mora zadužiti za taj iznos, i to ponovo aukcijom trezorskih zapisa na Banjalučkoj berzi. Nominalna vrijednost trezorskog zapisa je 10 hiljada maraka. Datum dospijeća je 24. jun naredne godine. Otkud tolika žurba i panika u Vladi, ako je ministar finansija prije samo nekoliko dana tvrdio da nedostatak MMF-ovog novca neće otežati finansiranje republičke kase i likvidnost. Zoran Tegeltija tada je rekao da tranša MMF-a, koje nema, predstavlja dio budžeta Srpske i da se iz tog dijela finansiraju predviđene obaveze, uglavnom vraćanje već uzetih kredita. Ekonomistima tu nešto ne štima. "Očigledno je da je Vlada zaključila da ipak neće moći bez novca MMF-a da finansira sve obaveze u decembru, pa je posegnula za novo zaduženje putem trezorskih zapisa. Lako se zaduživati, ali treba sve te kredite vraćati. Bojim se da mi idemo u onom smjeru koji se popularno naziva dužničko ropstvo, kaže ekonomista, Zoran Pavlović. Vlada se ove godine aukcijom trezorskih zapisa zadužila šest puta, i tako prekoračila godišnji limit od 122 miliona maraka, kažu u opoziciji. Samo na otplatu kamata za emitovane trezorske zapise vlast će morati da plati 50 miliona maraka. Na Trgu Republike ne odustaju od svoje teze da je dug pod kontrolom, a finansije Republike Srpske stabilnije neko ikad. "Ja se ne slažem sa tvrdnjama da idemo u dužničko ropstvo. Zaduženje putem trezorskih zapisa je uobičajeni model zaduženja. Vlada Republike Srpske uspješno ispunjava sve svoje finansijekse obaveze", stav je ministra rada i predsjednika Socijalističke partije, Petra Đokića. Iako je nesporno da kabinet Žekljke Cvijanović i dalje uspijeva da redovno servisira spoljni dug, sve je više onih koji smatraju da je ta sposbnost Republike Sropske na izdisaju. Svake godine na naplatu dospijevaju sve veće rate. Naredne godine na vraćanje kredita predviđeno je preko 500 miliona maraka, što je za 200 miliona maraka više u odnosu, na prije dvije godine. BN TV\nMože im se...neće još dugo...\nTO MOZETE JOS OVE 2013. A STA ZA POSLE? SAMO DA GLEDATE KUD SE MAGLA VIJE!\nE moj Milane u tebe u Familiji jedino sin sto valja\nPodjelite gospodo draga onoliko koliko imate, zašto se zadužujete.Kako mislite da plate isplate buduće generacije kojima će isto trebati da žive i još da plaćaju ono što ste vi potrošili.Sram vas i stid bilo, čobane da smo stavili na vaša mjesta odgovornije bi se ponašali.\nJadne Svabe!!!!hihihihi....ovi Milini bas mozak nemaju....Sta ce ljudi nisu nista sem ove nase bjede vidjeli pa im fino i ovo.Ne znaju za bolje.\nČitao komentar; čovjek poredi Njemačku sa entitetom,au bolesti. Neko se zaduži neko ce vratiti,a zna se ko, obični građani. Katastrofa!\nnebitno za ovakve komentare\nZna li neko koliko je Nemacka duzna,ljudi sute i rade a ne kao mi samo hampa.Niko nista ne radi a svi pametuju i onda ne valja Dodik.\nKako su krenuli ni hodzini zapisi im nece pomoci!!!\nHvala vam što nam na svakim izborima dajete šansu da uništimo RS i narod dovedemo na rub gladi,zadatak uspješno obavljen.\nPa, to jedino i znaju niste valjda od njih očekivali da te pare uzmu od kriminalaca iz svojih redova.\nOvako nešto nebi ni najnepismeniji ljudi radili, ovo je van sve pameti\nAferim! Naprijed Mile, uništavaj ovu zemlju jer ne zaslužujemo je ni ovakvu.\nSvima treba da je jasno da smo porobljeni, nesto slicno kao u doba turaka, samo sto sad ne dajemo harac, vec otvaramo granice za zapadnjacku robu i od istih dizemo kredite za kupovinu. Svi pricamo o borbi Vucica protiv korupcije, zasto niko ne objavi da se Srbija samo za ovu godinu SNS vlasti zaduzila 5,5 MILIJARDI evra, ne miliona, vec milijardi, tako da ovo zaduzivanje Srpske predstavlja pravu sicu!\nE tesko nama . Zasto taj kriminalac Milokrad Dodo ne posudi od onoga sto je pokro ranije od naroda. Koliko miliona samo on ima sakrivenih kod svojih tajkuna. Skrbic je samo jedan od njih i to se zna, a tek oni za koje niko nezna koliko oni kriju Milokradovi miliona eh to samo Bog dragi zna. Ovo je bolesno stanje , jer vec su zaduzena nerodjena deca. Ljudi moji mora se nesto poduzeti.\nSamo naprijed Srpska. Srpska kuca do kuce.\nProdajte i narod ako ikako mozete, nego nas ovake niko nece...


Napadač Olimpika iz Marseja je nedavno operisao pubičnu kost, predvođala se pauza od najmanje šest nedelja, ali je on već spreman da se vrati na teren.\nKako prenose francuski mediji, Radonjić će biti u konkurenciji za meč Olimpika sa Monpeljeom 14. marta, što znači da će biti i na raspolaganju selektoru Srbije Ljubiši Tumbakoviću za baraž za EURO 2020.\nSrbija gostuje Norveškoj 26. marta u Oslu, a ako pobedi u finalu baraža će 31. marta dočekati u Beogradu bolji tim iz duela između Škotske i Izraela.


Apatin: U vlasti gradonačelnika koji voli da ugodi sebi i svojima\nApatični građani i antipatični muljatori\nNekada najrazvijeniji grad u Jugoslaviji postao je grad staraca, nezaposlenih i opljačkanih ljudi. I sadašnji gradonačelnik Živorad Žika Smiljanić bio je nekada autonomaš, pa predstavnik Grupe građana, potom član SPS-a, a po potrebi i budući član DS-a. Tako treba, ako ima potrebe!\nApatin, "grad budućnosti"! Kako to za neupućene lepo zvuči. Za ovaj epitet prvi čovek opštine Živorad Žika Smiljanić debelo je platio, ali novcem iz budžeta. On je ujedno proglašen za najuspešnijeg gradonačelnika, a samo mu je ta titula nedostajala pa da popuni svoju bogatu riznicu priznanja koja su mu podarili verni poltroni i oni koje je lako kupio. A ko je uopšte taj čuveni vladar Apatina, koji svoju silu i bahatost ispoljava na svakome ko nije njegov istomišljenik. Ako nisi sa njim, onda si protiv njega i - moraš da stradaš.\nApatinci su donedavno imali svoje prve nezavisne Apatinske novine, koje su ukazivale na silne greške koje je Smiljanić sa svojim saradnicima činio. Zbog takve drskosti vlasnik Jovan Banjac nije iz budžeta dobio ni dinar, a zaprećena mu je i fizička likvidacija, i njemu i članovima njegove uže porodice, ukoliko nastavi da "truje" okolinu istinitim podacima. Čovek se povukao, međutim, "ne iz straha", već zbog velikih materijalnih problema i ponovo prikuplja snagu i sredstva da nastavi tamo gde je stao.\nŽika je okružen ljudima koji bi, da je pravna država, morali imati više desetina godina robije. Kao njegov naslednik na čelu SPS pominje se Željko Vučetić koji je kolima ubio čoveka. Za to nije odležao ni dana u zatvoru, da bi ovaj budući lider socijalista dobio batine od supruga svoje švalerke Nataše Kubik. Pomenuti suprug, Mirko Kubik, nije poštedeo ni svoju ženu. Za utehu Željko joj je poklonio Oktobarsku nagradu grada Apatina za uspehe u sportu. Vučetić se tereti da je ojadio budžet Prigrevice i da je za tamošnje komunalne radove angažovao sopstvenu firmu, kao i da je ostalima tražio 30 odsto provizije za svaki dobijeni posao u toj mesnoj zajednici.\nNajozloglašeniji Apatinac, Jovica Korać, ima na desetine krivičnih prijava, od kojih je jedna za silovanje, ali je to sklonjeno u arhivu. Korać je umešan u svaku aferu koja se tiče privatizacije i sumnja se da je učestvovao u prodaji poslovnih prostora Apateksa, Severne Bačke i mnogih drugih, od kojih je sebi uzeo ogromnu proviziju.\nMeđu onima kojima bi Zabela trebalo da bude dom do kraja života, nalazi se i Miodrag Popov, poznati "objektivni" ratni izveštač, koji je u Apatin došao da bi meštane naučio kako se glasa za Žiku i kako mu treba verovati. Popov se sa apatinskim "bogom" upoznao za vreme rata u Hrvatskoj, u Ernestinovu, gde su zajedno ukrali više od 300 slika, zbog čega ga terete hrvatske vlasti, ali je lukavi Popov na te optužbe dao intervju hrvatskom Jutarnjem listu, gde je priznao svoj boravak u Ernestinovu, ali i da je slike sklonio Žika i da on s tim nema veze. Sada je angažovan da uređuje apatinske medije i za to mu gradonačelnik plaća više stotina hiljada dinara.\nIz budžeta se za informisanje godišnje izdvaja skoro 13 miliona dinara i sve odlazi Popovu, koji je TV Apatin najpre registrovao na ime Nebojše Petrovića, a kada su se posvađali oko deobe novca, dao mu je otkaz i sve prepisao na suprugu Slavicu. Ujedno je, uz Žikin blagoslov, upao u društvene prostorije tadašnjeg Glasa komune i bez ikakve odluke preuzeo njihovu opremu. Žika mu je obezbedio radnu snagu, pa su četiri radnika tadašnjeg Radio-Apatina morali devet meseci da rade puno radno vreme u privatnoj firmi TV Apatin, a plate su dobijali iz budžeta.\nDobro upućeni tvrde da Popov vraća deo novca Žiki i Koraću, a da svoje usluge naplaćuju po cenovniku evropskih dobro razvijenih zemalja. Da li to Apatinci plaćaju njegovo ćutanje, ili je to prijateljstvo zaista toliko veliko, odgonetnuće vreme. Za sada je evidentno da pare iz budžeta namenjene za informisanje, kao i prisilno reklamiranje na TV Apatin, završavaju u džepu Popova, kome je Žika poklonio dva auta. Na jednom, opelu vektri, vidno je istaknuta nalepnica "Dom zdravlje", ali to ne ometa novinare da ga voze, jer im niko ne može ništa.\nSve o istom trošku\nSvemoćni i bahati gradonačelnik Apatina već 15 godina laže građane kako je pitanje dana kada će se početi sa gradnjom robno-transportnog centra, gde je, navodno, sve sređeno za novih dve do tri hiljade radnih mesta, ali ništa od toga. U taj projekat je utrošeno više desetina miliona dinara, a nije se mrdnulo sa mrtve tačke. Samo kada dolazi neka delegacija uključe se bageri, kao da nešto rade, a čim oni napuste Apatin radovi se obustavljaju. Slično je i sa izgradnjom čuvenog Akvaparka. Do sada je u njega uloženo skoro sedam miliona evra, a dok je paralelno sa tim projektom išla izgradnja kuglane, u Somboru je nicala klinika rođenog Žikinog brata Vojkana, kao i zgrada u centru Apatina u dvorištu katoličke crkve. Materijal je javno dovožen u Sombor, pa je na kraju ta čuvena kuglana u Banji Janković postala najskuplja na svetu i iznosila je oko 100 miliona dinara. Za sve svoje mahinacije Žika je novac dobijao iz Pokrajine, tačnije od Bojana Pajtića, koji je položio kamen temeljac za Akvapark i mnogi ga vide kao budućeg vlasnika tog objekta. Mislio je Žika da može sve da vara, pa i Nemce koji su mu prodali osmostaznu kuglanu, ali kada ni nakon nekoliko intervencija firme FUNK nije platio ratu, iznenada je bio suočen sa činjenicom da kuglana ne radi, jer su je vlasnici isključili, pa je hitno morao da nađe dodatnih 50.000 evra radi već ranije utvrđenog termina za odigravanje klupskog prvenstva Evrope.\nKao čovek koji sve zna, sebi je dao za pravo da bez ikakve konsultacije sa umetnicima, građanima ili nekim ko je kompetentan, kao obeležje grada kupi spomenik Nika mada o tome niko nije mogao a ni smeo da polemiše. On je preko svojih poltrona dobio većinu u Skupštini grada i kupio spomenik za 13 miliona dinara, a pouzdano se zna da ta skalamerija, u stvari, promašena investicija, košta manje od šest miliona. U Apatin je doneta iz nekog magacina pa je od dugog stajanja bila toliko prljava da su morali angažovati agenciju za čišćenje da bi nakon tri dana čišćenja mogli da je pokažu narodu. U tu mahinaciju su, pored Žike, bili uključeni Jovica Korać i Sonja Tepavac, načelnik sektora za finansije. U silnoj želji da što pre postave taj spomenik, a da im se ne bi ko mešao u posao, okrenuli su ga tako da gleda u Žikinu kuću, a gostima koji dolaze - okrenuo je leđa! Naravno, spomenik je, prilikom otvaranja skupe marine, otkrio Bojan Pajtić. Odmah posle toga doneta je odluka da se postavi još jedan spomenik, neka siva čaplja. I to ruglo grada koštalo je Apatince ni manje ni više nego šest miliona dinara.\nUživanje i korišćenje\nOčigledno je da Smiljanić ima dobru zaleđinu, jer je sarađivao i sa Darkom Šarićem koji je bio vlasnik Mladog borca u Sonti. O tome niko sem Apatinskih novina nije smeo da piše, a istina je brzo zaboravljena. Budžetska, strogo namenska sredstva, troše se za sve i svašta, a nikakva kontrola Žiki ne može ništa, pa se tvrdi da ga štiti Ivica Dačić, samo zbog toga što mu Žika donosi glasove. Svojoj mladoj simpatiji Kseniji kupio je laptop od 150.000 dinara, plaćao letovanja i zimovanja, potom auto i stan, naravno, iz sredstava koja su namenjena građanima. Mesnim zajednicama u okolnim selima uzimao je pare od samodoprinosa i zadržavao ih i po godinu dana da bi im kasnije vraćao na kašičicu. Zatvora je spasao izvesnog Zorana Ignaca, poznatog zelenaša koji je trenutno vlasnik nekoliko firmi. Prvu zelenašku kamatu uzeo je u saradnji sa Žikom, a kasnije su ojadili nekog jadnika iz Sombora i oteli mu preduzeće za izradu džakova koji se sada prodaju opštini. Ignac Žiki nasilno donosi glasove iz romskog naselja, ali je problem u tome što se skoro 97 odsto naseljenih u tom delu grada izjasnilo da su Rumuni, pa ih zbog nastale situacije oko dekade Roma prekrštavaju u Rome i na taj način uzimaju dodatna sredstva i sve privilegije. Pouzdano se zna da su Turistička agencija i Sportski savez u Apatinu najbolja mesta za pranje para, jer poseduju više računa. U javnost je procurela vest da je Žika svoju porodičnu kuću prodao SPS-u uz dogovor da on i njegovi najbliži imaju pravo njenog uživanja i korišćenja sve do smrti.\nPa kako takav čovek o(p)staje na vlasti? Odgovor je jednostavan. On, naime, kontroliše sve medije u okolini i zna da časti novinare koji lepo pišu o njemu. Oko sebe je zaposlio nepismen kadar, a o tome govori podatak da je trenutno u opštini zaposleno više od 120 ljudi, od kojih 80 odsto ne zna da radi na računaru, a niko ne zna strani jezik. Zapošljavanje je uglavnom išlo preko partijske i rodbinske linije. One koji se bune, preko svojih veza dovodi u nezahvalnu situaciju, pa se često može čuti kako građani koji nisu po njegovoj volji govore kako ime je poručio da nikada niko iz njihove porodice neće dobiti zaposlenje u Apatinu i okolini.\nKoliko je pohlepa i želja za moć u pitanju, potvrđuju Žikine reči koje najčešće i najradije izgovara: "Duše i vlasti se najkasnije odričem".\nOdanost po Žiki\nUnutar "opozicionih" partija ubacuje svoje ljude koji su mu odaniji nego matičnoj partiji i brzo nastaje nesloga. Primer su demokrate koji se predstavljaju kao opozicija, a već su se u više navrata raspadali. Smatra se da su mu ključne veze u DS-u Bojan Pajtić i Dušan Elezović, koji svojim članovima mnogo obećavaju, a u stvari, nemaju nameru da svrgnu Žiku s vlasti. Penzionerima plaća sitne provode i "žurke", pa su oni Žikini najodaniji glasači. Veliku potporu ima i od SRS-a. Radikali su prodali svoje glasače zarad nekoliko radnih mesta i sada su desna ruka SPS-a. Mnogi, poput Mirana Cvetićanina, Dušanke Popović, Jelače i drugih, spremni su da poginu za Žiku, jer im je omogućio da primaju lepe plate, zaposle svoje najbliže i - pelješe narod. Posao može da se dobije samo pod uslovom da se učlani u SPS ili Mlade socijaliste, gde je seks u prvom planu, a za to je zadužen opet Jovica Korać. On svakoj ženi koja želi zaposlenje postavlja nekoliko uslova, od kojih je obavezan i seks.


PAG OUTDOOR osvojio nagradu Simply the best u kategoriji “Novi projekti u turizmu” – Z NET\n“Veliko nam je zadovoljstvo primiti priznanje struke za ovako veliki i zahtjevan projekt otoka! No bez zajedničke sinergije i jedinstvene vizije svih dionika ne bi bilo moguće ostvariti sve naše definirane strateške programe, koji uključuju elemente održivog turizma i aktivnosti izvan glavne turističke sezone! Nama je to još jedna u nizu potvrda uspješne suradnje i motiva za iduće zajedničke projekte” – zaključile su liderice TZ grada Novalje, TZ grada Paga i TZO Kolan.\nPovezane teme :Featuredpag outdoorturizam\nHRVATSKA ĆE TIJEKOM LJETA BITI POVEZANA S VIŠE OD 460 JEDINSTVENIH AVIOLINIJA Najviše rotacija s tržišta Njemačke, Velike Britanije, Francuske, Italije i Nizozemske


Komentari na prijedlog budžeta Republike Srpske za 2007. godinu\nI pored značajnog povećanja budžeta Republike Srpske za 2007. godinu, u iznosu od 151,4 miliona KM, za socio-ekonomske politike koje mogu doprinijeti rješavanju najznačajnijih problema građana RS alocirana su minimalna sredstva.\nU cillju monitoringa procesa napretka domaćih vlasti na planiranju i implementaciji javnih politika koje su direktno povezane sa prioritetima definisanim u GROZD Građanskoj platformi za izbore 2006. godine, rezultati analize usklađenosti Prijedloga budžeta RS sa Građanskom platformom, koja je proizvedena od strane ALDI u.g. i Transparency International BiH ukazuje da je neto povećanje budžeta RS, u iznosu od 151,4 miliona KM, samo manjim dijelom prouzrokovano povećanjem izdvajanja na socio-ekonomska pitanja definisana Građanskom platformom, jer na ova pitanja otpada 57,5 miliona KM ukupnog neto povećanja budžeta RS za 2007. godinu.\nOvaj planirani iznos povećanja izdvajanja na socio-ekonomske politike definisane u Građanskoj platformi je nedovoljan za značajnije uticanje na rješavanje najvažnijih problema građana RS, jer izmedu ostalog:\n• U oblasti politika rada, pored alociranja dodatnih sredstava za poboljšanje socijalnog položaja nezaposlenih lica, dodatna sredstva za aktivne politike zapošljavanja u iznosu od 1,98 miliona KM nisu dovoljna za efikasan poticaj rastu zaposlenosti i plata, s obzirom na razmjere ovog problema u RS;\n• Dodatna sredstva za unaprijeđenje zdravstvene zaštite u iznosu od 2,9 miliona KM neće značajnije doprinijeti poboljšanju stanja u sistemu zdravstvene zaštite u Republici Srpskoj;\n• U oblasti socijalne politike planirana su nedopustivno mala sredstava za socijalnu zaštitu socijalno ugroženih građana. Smanjenje izdvajanja za socijalnu zaštitu siromašnih i socijalno ugroženih za čak 15,1 milion KM može dovesti do pogoršanja položaja siromašnih i socijalno ugroženih kategorija stanovništva i ukupne socijalne sigurnosti svih građana RS ;\n• Dodatna sredstva alocirana za politike unaprijeđenja položaja mladih, u iznosu od 0,46 miliona KM neće moći značajnije doprinijeti unaprijeđenju položaja mladih ljudi u RS;\n• Dodatna sredstva u iznosu od 18,48 miliona KM za sufinansiranje javnih preduzeća su u suprotnosti sa svim dosadašnjim preporukama da je hitno potrebno izvršiti privatizaciju pomenutih preduzeća, jer bi se time oslobodila značajna sredstva koja bi se mogla relocirati u socijalne programe;\n• Povećanje sredstava u predloženom budžetu za plate i naknade zaposlenim u iznosu od 26 miliona KM, obzirom na trend smanjenja ovih sredstava u 2006. u odnosu na 2005. godinu stvara još veće opterećenje proizvodnih djelatnosti. Ukoliko se radi o povećanju obima javne administracije to bi bilo direktno u suprotnosti sa preporukama (broj zaposlenih u administraciji je u ovom trenutku 4 puta veći od evropskog prosjeka);\n• Povećanje novčanih sredstava u iznosu od 3 miliona KM za potrebe MUP-a RS je pozitivan pomak, koji je još uvijek nedovoljan da bi se smisaonim programima i poboljšanjem materijalnog položaja zaposlenih (plate i nabavka opreme) poboljšalo stanje u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala;\n• Povećanje sredstava u iznosu od 20 miliona KM u oblasti obrazovanja na različitim nivoima približava RS implementaciji Bolonjskog procesa. Novac uložen u obrazovanje višestruko se vraća, zbog toga smatramo neopravdanim nepostojanje sredstava za stručno usavršavanje kadrova u školama i troškove takmičenja učenika.\nImajući u vidu trenutno najvažnije probleme građana i ciljeve postavljene u Građanskoj platformi, te uzimajući u obzir značajno povećanje kapaciteta Republike Srpske za rješavanje najvažnijih socio-ekonomskih problema građana, ALDI u.g. i Transparency International BiH uputili su pismo svim poslanicima u Narodnoj skupštini Republike Srpske sa preporukama koje, ukoliko ih poslanici prihvate, mogu doprinijeti znatno boljim rezultatima RS u unaprijeđenju životnog standarda svih građana Republike Srpske .


Holivud riporter: "Rekvijem za gospođu J." jedno od najprijatnijih iznenađenja Berlina\nObjavljene su i prve kritike filma "Rekvijem za gospođu J." sa uglavnom pozitivnim ocenama. Novinar "Holivud riportera", Stiven Dalton, nazvao je film jednim od prijatnijih iznenađenja festivala do sada.\n"Svojom fatalističkom atmosferom, letargičnim ritmom i ispranim koloritom, ova crna komedija u početku liči na onaj neumoljivo sumoran 'porno mizerije' iz umetničkih filmova Istočnog bloka koji je nekada pravljen s namerom da isisa svu radost iz festivalskih programa, ali ovde se ispod površine odvija nešto mnogo razigranije i pozitivnije: prigušen vrisak prkosne ljudskosti protiv nemilosrdno okrutnog univerzuma", piše, između ostalog, Dalton za "Hollywood reporter".\nOn smatra da ključne teme filma: depresija, patnja, porodične trzavice i finansijski problemi, imaju univerzalni prizvuk i da će i publika van Balkana moći da saoseća sa junacima.\n"I pored sveg očaja na površini, film nudi i sočan crni humor i toplu empatiju prema nesavršenim protagonistima. Jednoličnost okruženja i zimska betonska pustoš oslikana u 50 nijansi sumorne smeđe vešto su ukomponovani u ovo ostvarenje. Vuletić i njegova direktorka fotografije Jelena Stanković koristili su statičke kadrove, simetrične i geometrijski precizne, stvorivši slikarsku estetiku uprkos skromnom budžetu. Da je Ves Anderson snimio film o suicidalnim balkanskim udovicama, verovatno bi baš ovako izgledao", zaključuje Dalton. Dok je Den Fainaru iz "Screen Daily" dao je sledeći sud:\nVuletićevo tretiranje Balkana, začinjeno trunkom Kafke, ne pruža mnogo oduška ni nade. Češće gorka nego sarkastična, u neumoljivom ritmu posmrtnog marša (prikladno, s obzirom na temu), poruka filma je istaknuta preciznom kamerom Jelene Stanković koja nikada ne pokušava da ulepša sliku ali detaljno kadriranje pomaže da naglasi poentu.\nMirjana Karanović drži film sigurno u svojim rukama. Ona je savršena glumica koja nijednog trenutka nije iskoračila iz uloge; neno lice je maska konfuznog poraza u stvarima koje ne može da razume ili do kojih joj više nije stalo.\nPoslednji obrt u filmu unosi nešto svetlosti i sugeriše da čak i ti sivi oblaci propuštaju dovoljno sunca da učini život vrednim življenja.\nVladan Petković na sajtu "Cineuropa" ocenjuje da film kombinuje najbolje tradicije srpske crne komedije sa stilskim figurama rumunskog novog talasa, ali da je "Rekvijem" više od amalgama ova dva prepoznatljiva stila.\n"Delovanje novije srpske istorije konačno više nije predstavljeno samo kroz posledice ratova iz devedesetih već kroz mutirane ostatke socijalističke jugoslovenske prošlosti i tranzicije kroz koje to društvo i dalje prolazi na jedan zamarajuće zaobilazan način".\nRekvijem za gospođu J


Objavljena lista najplaćenijih trenera u Evropi, iznenađenje na vrhu: Ko to zarađuje više od Gvardiole i Klopa?\nReč je o sumama bez oporezivanja\nUgledni francuski časopis - "L'Ekip" objavio je spisak najplaćenijih trenera Evrope, a ubedljivo u vrhu je trener Atletiko Madrida, Dijego Simeone, koji svakog meseca inkasira 3,3 miliona evra (bez oporezivanja).\n52-godišnji Simeone je na klupi Jorgandžija od 2011. godine i sa Madriđanima je po dva puta osvajao La Ligu, Ligu Evrope i Superkup Evrope, a po jednom je bio najbolji u Kupu kralja i Superkupu Španije. Ugovor sa šampionom Španije ističe mu na kraju sezone 2023/2024.\nDiego Simeone is still the highest paid manager in Europe with a gross monthly salary of €3.33 million, per @lequipe. pic.twitter.com/U151xaT72J — Zach Lowy (@ZachLowy) March 22, 2022\nVanredno stanje u Mančesteru! Traže se navijači koji su "izbombardovali" Simeonea, preti im višegodišnja kazna (VIDEO)\nJel to taj čuveni engleski fer-plej? Navijači Junajteda se okomili na Simeonea, svašta je letelo ka treneru Atletika! (VIDEO)\nŠta je sa Čolovom ekipom!? Atletiko poražen od poslednjeg tima lige\nSimeoneov sin nije iznenađen eksplozijom Srbina: Takvi su Balkanci, uzmi ili ostavi!\nSledi ga menadžer Mančester Sitija, Pep Gvardiola, sa sumom od 1,9 miliona evra, zatim Jirgen Klop iz Liverpula i Antonio Konte iz Totenhema sa mesečnom platom od 1,5 miliona.\nNa preko milion su još Masimilijano Alegri u Juventusu (1,17) i Maurisio Poketino u PSŽ (1,1).\nNa sedmoj poziciji je Italijan Karlo Anćeloti na klupi madridskog Reala sa 910.000 evra, a u top 10 se nalazi još Žoze Murinjo (Roma, 770.000), Julian Nagelsman (Bajern Minhen, 666.000) i Simone Inzagi (Lacio, 620.000).\nDijego Simeone Jirgen Klop Trener Atletiko Madrid Pep Gvardiola


Vesti Autor:Milan Nikić17. maj. 202112:36 > 18:271 komentar\nMemorandum o saradnji su u Kragujevcu potpisali predstavnici šest srpskih medijskih udruženja, a ugovor je simbolično potpisan u "pet do 12 ".\nKoalicija za slobodu medijaKragujevac


Život banjalučke crkve među koricama: Sakralna arhitektura u ilustrovanoj monografiji – Banjaluka24\nU nedavno objavljenoj monografiji „Sakralna arhitektura Banjalučke eparhije“, čiji je izdavač Arhiv Republike Srpske u saradnji sa Zavičajnim muzejom Gradiška, tri autora bitno su rasvijetlila ovu tematiku u naznačenom prostoru, od Milanskog edikta do kraja Srednjeg vijeka.\nAutori ove bogato ilustrovane publikacije, arheolog Bojan Vujinović, teolog Slavoljub Lukić i istoričar Marko Janković, naglasili su da to predstavlja ključno poglavlje, koje jasno govori o razvoju crkvenog života.\n– Bazilike, manastiri, manastirišta i crkvišta na teritoriji Banjalučke eparhije svjedoče o više od 1.500 godina pravoslavne crkve na jasno ograničenom prostoru. Oblast koja je administrativno pripadala ovoj eparhiji, od njenog osnivanja 1900. godine, obuhvatala je uglavnom područje Bosanske Krajine, čiji prvi pomen nalazimo 1593. godine u zapisu iz manastira Podmalinsko u Crnoj Gori – kazao je za Srpskainfo teolog Slavoljub Lukić.\nPrve bazilike na teritoriji Banjalučke eparhije, podsjeća arheolog Bojan Vujinović, sagrađene su nakon Milanskog edikta, u drugoj polovini četvrtog i prvoj polovini petog vijeka.\n– O tome svjedoče materijalni ostaci sakralnih građevina pronađenih na području Banjaluke, Prijedora, Laktaša, Novog Grada i Kotor Varoša. Posebno je značajan ranovizantijski grad Balkis, pronađen u Bakincima kod Laktaša, sa tri bazilike, koji je najvjerovatnije predstavljao episkopsko sjedište – smatra Vujinović.\nNaglašava da su najstariji materijalni tragovi srednjevjekovnog manastira na području Banjalučke eparhije pronađeni u Gornjim Kijevcima, blizu Gradiške, na lokalitetu Manastirište-Karanovac. Oni se dovode u vezu s periodom 13. vijeka, a tragovi srednjevjekovne nekropole, formirane oko manastirske crkve, ukazuju na raniji period, 11. i 12. vijek. Takođe, kaže Vujinović, u Kijevcima i cijelom Potkozarju, odnosno na području Banjalučke eparhije je i veliki broj manastirišta i drugih crkvenih, sakralnih objekata.\nNa području Banjalučke eparhije nalazi se šest manastira: Gomionica, Krupa na Vrbasu, Liplje, Moštanica, Osovica i Stuplje.\n– Među najstarijim sačuvanim srednjevjekovnim manastirima na području Banjalučke eparhije svakako je Krupa na Vrbasu, ispod srednjevjekovnog grada Vrbasa. Prvi, posredno sačuvani pisani pomen ovog manastira nalazi se u povelji pape Honorija III, koji navodi više manastira, crkava i manastirskih imanja reda Svetog Vasilija, a među njima i manastir Vrbas – kaže teolog Slavoljub Lukić.\nIstraživanja na ovom području, posebno novijeg datuma, dokaz su znamenitog srpsko-pravoslavnog graditeljstva i važan dio za bolje razumijevanje crkvene organizacije i tradicije.\nKljučnu ulogu u tome imaju bazilike i manastiri, smatra istoričar Marko Janković.\n– Suština monografije je, pored ostalog, nastojanje da ukažemo na trend marginalizacije ovih tema i naših manastira, još u vrijeme Kraljevine, a potom i SFR Jugoslavije. Tada je u BiH postojala drugačija istoriografija, koja nije bila naklonjena istraživanju istorije Srpske pravoslavne crkve. Tada su svi manastiri na području Banjalučke eparhije proglašeni novovjekovnim, bez bilo kakvih dubljih analiza i istraživanja – podsjeća Janković.\nOn smatra da je intenzivno istraživanje počelo novijeg datuma, povezujući to s nastankom Republike Srpske. U takvom naporu, kazao je Janković, nastala je i monografija “Sakralna arhitektura Banjalučke eparhije”.\nDio ovog arheološkog, sakralnog i duhovnog blaga srpskog naroda je istražen, ali je izvjesno da će obnovom ugašenih manastira, otkrivanjem tragova bazilika i crkvišta, okvir sakralne arhitekture Banjalučke eparhije biti upotpunjen.\nPohvale za monografiju, kao novo i cjelovito djelo, iznijeli su, pored ostalih, jeromonah Metodije Kragulj, nastojatelj manastira Gomionica, protosinđel Teofil Dimitrić, nastojatelj manastira Osovica, Dejan Došlić, asistent na Filozofskom fakultetu Banjaluka, i Bojan Stojnić, direktor Arhiva Republike Srpske.\n– Autori monografije su trojica izuzetnih teologa, arheologa i istoričara, koji su dali novu dimenziju važnoj temi iz domena arhitekture Banjalučke eparhije. Ostvarili smo i dobru saradnju sa Zavičajnim muzejom iz Gradiške na polju izdavaštva. Monografija koju ćemo promovisati u Banjaluci, a potom Beogradu, nastala je u povodu osam vijekova autokefalnosti SPC, 120 godina od osnivanja Banjalučke eparhije i stotinu godina od uspostavljanja srpske Patrijaršije – kazao je Stojnić.


Valjevo je, naime, odlukom Tima za praćenje i koordinisanje primena preventivnih mera u radu škola, svrstano u crvenu zonu, pa srednjoškolci u ovom gradu od juče su prešli na onlajn nastavu, dok učenici sedmog i osmog razreda osnovnih škola imaju kombinovani model nastave.\nNezadovoljni roditelji mladih Valjevaca, pak, smatraju da se njihovoj deci na ovaj način “uskraćuje pravo na normalno školovanje" i pitaju se zašto su đaci Beograda Niša ili Novog Sada “važniji i povlašćeniji od dece iz unutrašnjosti”.\n- Dok mi protestujemo ovde na Desankinom trgu što naša deca ne mogu normalno u školu, okolni kafići i restorani su puni, što je potpuno apsurdna situacija. Problem leži u tome što protivepidemijskih mera nema ili ih ima, ali na pogrešnim mestima. Tamo gde su potrebne one se ne primenjuju. Kao roditelj sam potpuno zbunjena. Tokom vikenda sam videla da se zakazana veselja održavaju, kao i koncerti. Ako se država na kraju opredelila za “švedski model”, zašto onda onlajn nastava – pitaju se roditelji s kojima smo razgovarali.\nNezadovoljni roditelji valjevskih đaka protestovali su na Desankinom trgu\nValjevci smatraju da je onlajn nastava, što su potvrdili i inicijalni testovi na početku ove školske godine, “pokazala kao katastrofalna u rezultatima dečjeg obrazovanja”.\n- Na kraju krajeva, jedina stvar oko koje su se svi u Kriznom štabu složili jeste tvrdnja koja od početka epidemije nije menjana, a to je da su škole najbezbednije mesto i da se zbog mera koje se primenjuju u školama zaraza tu najmanje širi. A sada smo došli do toga da su deca “problem” i kada njih stavimo onlajn, svi ostali propusti će se rešiti – ogorčeni su roditelji valjevskih đaka.\nOni su istakli da ovi protesti nemaju veze sa politikom i najavili spontano okupljanje i sledeće veče.


Besmrtni puk u Nišu predvodili kozaci, bajkeri i general Lazarević | Novine Toronto\nŠetnjom takozvanog "Besmrtnog puka" od logora "12. februar" do centralnog niškog trga i polaganjem venaca na Spomenik sovjetskim borcima i Spomenik oslobodiocima Niša, u tom gradu je juče obeležen Dan pobede nad fašizmom.\n"Poruka današanjeg marša je - mrtve heroje i žrtve odbrane zemlje ne zaboravite, žive poštujte", istakao je Lazrević.\nBulatović je pozvao građane Niša da u petak u što većem broju dođu na vojno-policijsku paradu koja će biti jedna od najvećih u novijoj istoriji Srbije, a koja predstavlja centralnu manifestaciju obeležavanja Dana pobede nad fašizmom u našoj zemlji.


RTS :: Beograđani će se ove godine voziti malo drugačijim autobusima\nDruštvo Beograđani će se ove godine voziti malo drugačijim autobusima\npetak, 24. jan 2020, 12:55 -> 15:01\nGradsko saobraćajno preduzeće "Beograd" nabaviće ove godine 200 novih autobusa sa pogonom na kombinovani gas, u skladu sa politikom Grada Beograda da komunalni sistem da svoj doprinos smanjenju zagađenja.\nKako je precizirao direktor tog preduzeća Radiša Momčilović, GSP će takođe ove godine izgraditi gasne stanice u svoja dva autobuska pogona, čime će se omogućiti i redovno punjenje vozila.\n"U narednom periodu, tokom sledećih godina, za svaku novu nabavku autobusa uslov će biti pogon na alternativna goriva umesto dizela. GSP "Beograd" daće maksimalan doprinos da vazduh u Beogradu bude čistiji", istakao je Momčilović.\nDodao je da je aktuelni vozni park glavnog gradskog prevoznika takav da 83 odsto autobusa imaju "evro 5" i "evro 6" motore, te da je plan da preostali procenat vozila nižih kategorija u narednih nekoliko meseci bude rashodovan i zamenjen novim.\nSvi ti sto se vode euro 5 i dosta onih sto se vode euro 6 ne trose aditiv, ad-blue te su samim tim euro 0\n(petak, 24. jan 2020, 15:07) - BG [neregistrovani]\nse nece promenuti sto se tice zadadjenosti.\n(petak, 24. jan 2020, 14:51) - anonymous [neregistrovani]\nKoji je ovo put vise da se kupuju autobusi svake godine po 200 novih pa krenite vise sa tim metroom i resite problem zagadjenosti.\n(petak, 24. jan 2020, 14:22) - 000 [neregistrovani]


Dani otvorenih vrata peljeških podruma 2017. | Metković NEWS\nSve objave pod oznakom "Dani otvorenih vrata peljeških podruma 2017."\nDani otvorenih vrata peljeških podruma ove godine će se održati 1. i 2. prosinca. Na ovoj vinskoj manifestaciji, o kojoj smo već pisali, očekuju se posjetitelji...\nPočetkom prosinca Dani otvorenih vrata peljeških podruma 2017.\nPripreme za dvanaestu vinsku manifestaciju Dani otvorenih vrata peljeških podruma u punom su jeku, po najavama organiziranih dolazaka iz Zagreba, Zadra, Splita i naše županije, ovo...


MOBILIZACIJA EVROPE ZA POMOĆ GRČKOJ: Dodatni helikopteri i vatrogasci u borbi protiv vatrene stihije - Informer\nGrčke vlasti strahuju da bi broj žrtava velikog požara, koji je zahvatio široku teritoriju oko grada Atine, mogao biti veći, pa evropske zemlje mobilišu svoje snage da pomognu svojoj članici\nStrahuje se, međutim, da bi broj žrtava mogao biti veći. Prvu pomoć Grčkoj poslale su: Italija, Nemačka, Poljska, Francuska, Kipar, Izrael, Španija, Bugarska i Poljska. Pomoć su ponudile Srbija i Hrvatska.\nPrva vatra pojavila se u četvrtak, a u poslednja 24 sata potpomogunata jakim vetrom u istočnoj Atici proširila se na turistička mesta Mati, Rafina, Neos Voutzas i Penteli.\nStravične posledice požara u Grčkoj - Izraelski timovi su u pripravnosti i na raspolaganju su Grčkoj ako je potrebno - saopštia je danas izraelska Ambasada Atini.\nBugarski premijer Boiko Borišov razgovarao je sa svojim grčkim kolegom Alekisom Ciprasom telefonom i ponudio je da pošalje 50 vatrogasaca i dva protivpožarna motora, dok su Kipar i Španija juče poslali opremu i osoblje, piše dnevnik Katimerini.\n(VIDEO) PRONAŠLI SMO 26 UGLJENISANIH TELA, POKUŠAVALI SU DA POBEGNU OD VATRE, ALI NISU USPELI!\nU Grčkoj je proglašena vanredna situacja, a nacionalna zastava je na zgradi vlade i parlamenta spuštena na pola koplja.- Naše misli su sa Grčkom i sa žrtvama strašnih požara - napisao je francuski predsdnik Emanuel Makron na Tviteru.Saosećanja sa grčkim narodom izrazio je predsednik Evropska Saveta Donald Tusk.\n- Veoma sam ožalošćen tragičnim šumskim požarima u Grčkoj. Evropa će stati iza naših grčkih prijatelja u ovim teškim vremenima. Pomoć je na putu iz nekoliko zemalja EU - napisao je predsednik Evropskog Saveta.\nNEMA SRBA MEĐU POGINULIMA U GRČKOJ! Ambasada u Atini u stalnom kontaktu sa lokalnim vlastima!\nCipras je takođe razgovarao telefonom sa predsednikom Evropske komisije Žan Klod Junkeom, koji je ponudio resurse i izrazio saučešće porodicama stradalih, prenela je agencija ANA-MPA.Kako prenose grčki mediji, ovaj požar je odneo najviše žrtava od poslednjeg koji se dogodio 2007, kada je desetine ljudi poginulo na južnom grčkom ostrvu Peleponezu.\nGrčka Požar Atina pomoć