10 najboljih motela na destinaciji Santa Kruz, SAD | Booking.com\nMoteli 17 303 smeštajna objekta\nSAD 8 662 smeštajna objekta\nKalifornija 1 330 smeštajnih objekata\nNajbolji moteli u gradu Santa Kruz 20 smeštajnih objekata\nTražite sjajno mesto? Putnicima se svidela destinacija Santa Kruz!\nHoteli Gostionice Vikendice Smeštaji za odmor Moteli Pansioni sa uslugom doručka Vile\n10 najboljih motela na destinaciji Santa Kruz, SAD\nCarousel Beach Inn Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nLanai Lodge Santa Cruz Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nAmericas Best Value Inn & Suites Santa Cruz Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nSvi moteli: Santa Kruz


MRK "BOR 2": Drama na rukometnom polju - Bor 030\n24. juna 2021. | 05:22\nNaslovna Vesti Sport MRK “BOR 2”: Drama na rukometnom polju\nMRK “BOR 2”: Drama na rukometnom polju\n25.3.2009. | 15:03\nU subotu, u hali JUSC Bor, rukometašima Bora zabeležen je drugi uzastopni poraz. Ovoga puta u dramatičnoj utakmici do samog kraja uspelo je da trijumfuje drugoplasirano Vlasotince, rezultatom 27:32 (14:16).\nGosti su od početka krenuli odlučno da osvoje bodove u Boru, kako u odbrani tako i u napadu. Relativno se brzo došlo do gol razlike. Međutim, borski momci su, revoltirani odlukom sudija da se isključi trener Saša Skrobonja u 17-om minutu utakmice zbog pozivanja svog igrača, uspeli da podignu nivo igre i da posle 5-6 minuta igre u drugom poluvremenu stignu do nerešenog rezultata (18:18).\nBorski momci su se pored velikog pritiska držali rezultatski sa gostima kada je usledila još jedna diskusiona odluka sudija, direktno isključenje Andrijevića. Posle ovoga Borani nisu mogli da nastave u istom tempu i gosti su trijumfovali.\nNajefikasniji u redovima Bora bio je Pavlović sa 9 postignitih golova, a kod gostiju Nikolić sa 6 golova. Senku na ovu utakmicu, pored dva crvena kartona, bacila je povreda Kičića, koji će se najverovatnije pridružiti saigračima u jednom od narednih kola..\nNaredno kolo Borani igraju pred svojom publikom protiv direktnog konkurenta u borbi za opstanak, ekipu Pirota. Utakmica će biti odigrana u subotu 28.03.2009. u JUSC Bor.\nSportske igre mladih ponovo u Boru


КОЛО: Zasto je Nikola Tesla govorio da su brojevi 3, 6 i 9 kljuc svemira? OBJA...\nZasto je Nikola Tesla govorio da su brojevi 3, 6 i 9 kljuc svemira? OBJA...\nОбјавио Портал Великих претеча | Сазвежђе З у 12:45\nОзнаке: ЛеЗ 0015692


Bezbednost u školama poboljšana\nAleksić: Većina škola ima sigurnosne kamere\nU školama postoje najrazličitiji oblici vršnjačkog nasilja, a najzastupljenije je fizičko i emocionalno nasilje. Međutim, prema istraživanjima, u odnosu na ranije godine, ipak se smanjio procenat nasilja među učenicima. Jedan od razloga smanjenja vršnjačkog nasilja je povećana bezbednost u školama.\nUvođenjem video-nadzora i niza mera za poboljašanje bezbednosti dece u školama, direktori pojedinih škola ocenjuju da je u subotičkim školama poboljšana bezbednost u odnosu na ranije godine. Većina škola ima ugrađen video-nadzor, dok su nastavnici, kao i đaci prošli niz edukacija u sprečavanju, ali i prepoznavanju vršnjačkog nasilja, poput projekta „Budi kul-ne psuj”.\nOsnovnu školu „Sonja Marinković” pohađa oko 800 učenika i druga je po veličini škola na teritoriji grada Subotica. Direktor škole, Pajića Bašić kaže da su, kako bi sprečili vandalizam u školi i oko nje, ali i poboljšali bezbednost postavili 23 sigurnosne kamere koje prate dešavanja u holu škole i dvorištu.\n„Takođe smo uveli novu praksu, kabinetsku nastavu, kako ne bi došlo do svađe i tuče između dece, tako da nastavnici za vreme malih odmora ne izlaze iz svojih učionica, već učenici prelaze u druge učionice. To je u znatnoj meri smanjilo mogućnost da dođe do konflikta i na taj način smo uspeli da utičemo na bezbednost dece u svakom slučaju. Kamere nam služe da, ukoliko dođe do nekog incidenta, možemo da vidimo šta se tačno dogodilo i ukoliko treba, snimak predamo policiji. Kamere nam služe i da vidimo da li treća lica ulaze u dvorište škole kada škola ne radi, na primer tokom letnjeg raspusta“, objašnjava Pajica Bašić, direktor osnovne škole „Sonja Marinković”.\nU školi ne postoji školski policajac, ali zato postoji kontakt osoba u policiji kojoj se zaposleni iz škole obraćaju ukoliko ima problema.\n„Analizom slučajeva nasilja od prošle godine utvrdili smo da je najviše slučajeva zabeleženo prelaskom u peti razred, u predmetnoj nastavi, kada učiteljica više nije prisutna i kada ima veći broj nastavnika. Da li traže svoje mesto u kolektivu, da li ne mogu da se snađu? Onda smo i preduzeli određene korake, svi peti razredi su bili uključeni u projekat „Klub prosvetnih radnika, roditelja i nastavnika“, istakla je Branka Bešlić, psihološkinja OŠ „Sonja Marinković“.\nU lokalnoj samoupravi objašnjavaju da imaju odličnu saradnju sa školama i da je grad Subotica uvek spreman da podrži sve dobre projekte, koji se odnose na poboljšanje bezbednosti učenika. Članica Gradskog veća zadužena za obrazovanje, Nataša Aleksić kaže da rešava probleme koji su u njenoj moći\n„Zvali su me roditelji da jave da se psi lutalice ponovo okupljaju oko škole „Majšanski put” i da prate decu u čoporima. Zvala sam Čistoću i moram da kažem da je u roku 20 minuta izašla Služba za hvatanje napuštenih pasa i mačaka i tako je rešen problem”, kaže članica Gradskog veća zadužena za obrazovanje, Nataša Aleksić.\nVećina škola u Subotici ima ugrađen video-nadzor, a pojedine srednje škole i dele školske policajce.\n„Tokom leta finansirali smo postavljanje video-nazora u Medicinskoj školi, a radimo i na poboljašanju bezbednosti školskih objekata. Sada je kao problem istaknut nedostatak ograde u školi „Sečenji Ištvan”, objekat u Šabačkoj ulici, tako da je u toku priprema dokumentacije, a uporedo tražimo i finansijka sredstva za izvođenje radova”, objasnila je Nataša Aleksić.\nDirektorka Osnovne škole „Sečenji Ištvan”, Vesna Vajs kaže da im je postavljanje ograde u objektu u Šabačkoj jedan od prioriteta.\n„Nekada je tu postojala ograda, ali je pokradena. Dvorište nam je veliko i želimo da bude ograđeno kako svako ne bi mogao da ulazi. Želimo da se postavi prava ograda, a ne žičana kao ranije. Obraćali smo se raznim donatorima, kao i gradu. Pored toga, imamo postavljen video-nadzor u sva četiri objekata, kao i alarm”, rekla je direktorka škole „Sečenji Ištvan”, Vesna Vajs.\nRad na prevenciji u saradnji sa što većim brojem institucija u gradu jedan od najvažnijih zadataka kako bi se sprečilo vršnjačko nasilje, ali i vandalizam po školama. U ovaj proces zajednički treba da se uključe nastavnici i roditelji.


U Indiji više od 8.000 osoba izvršilo samoubistvo tokom prvog talasa pandemije Covid-a | Kosova.info\nDom|Najnovije|U Indiji više od 8.000 osoba izvršilo samoubistvo tokom prvog talasa pandemije Covid-a\nViše od 8.000 osoba u Indiji izvršilo je samoubistvo 2020. zbog nezaposlenosti i finansijskih teškoća usred iznenadnog zatvaranja s kojim se zemlja suočila tokom prvog talasa koronavirusa, potvrdili su predstavnici Vlade ove zemlje, javlja Anadolu Agency (AA).\nGovoreći u parlamentu, predstavnik ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Nitjanand Rai (Nityanand) rekao je da se 8.761 osoba ubila zbog nezaposlenosti, bankrota ili dugova u 2020. godini.\nOn je dodao da je ukupno 25.251 osoba oduzela sebi život između 2018. i 2020. zbog finansijske krize.\nVlada je pokrenula razne inicijative za zapošljavanje i stvaranje prihoda.\nIz MUP-a je saopšteno da vodeći programi, uključujući domaću proizvodnju, digitalizaciju, čistoću, pametne gradove, stanovanje, infrastrukturu i industriju, imaju potencijal da podstaknu produktivne mogućnosti zapošljavanja.\nDa bi riješila teret mentalnih poremećaja, vlada provodi Nacionalni i Distriktni program mentalnog zdravlja u 692 okruga u zemlji. Cilj ovih programa su prevencija samoubistava, upravljanje stresom na radnom mjestu, obuka o životnim vještinama i savjetovanje u školama i fakultetima.\nNasmijala sve: Brnabić otkrila da se plaši buba, dok joj je jedna šetala po kragni


Snajperski nišan iz Crne Gore | Ekspres.net\nSnajperski nišan iz Crne Gore\nKriminalna grupa Veljka Belivuka, ali i njegovi pokrovitelji iz kavačkog narko-klana ne samo da su imali saradnike u bezbednosnim službama Srbije i Crne Gore, i ne samo da su te specijalne veze bile ključne za njihov neslućeni kriminalni uzlet i za zaštitu u obračunu sa suparničkom ekipom, nego su upravo te veze, koje su nivo organizovanog kriminala podigle na najvišu lestvicu, dovele do trenutne situacije u kojoj je ugrožena bezbednost samog vrha srpske vlasti. Srpska policija veruje da se na meti kavačkog klana, sa njihovom beogradskom ekspoziturom kao logistikom, našao upravo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a da je najkritičniji momenat za realizaciju atentata bio otvaranje spomenika Stefanu Nemanji, kada je, kako je rekao novi načelnik UKP Bogdan Pušić, zbog bezbednosnog rizika, na obezbeđenju skupa, ali prvenstveno predsednika Vučića bilo angažovano 850 policajaca, među kojima su bili i snajperisti.\nU čiju zaštitu je beogradska ekipa kavačkog klana, kojim u Kotoru rukovodi Radoje Zvicer, toliko verovala da se tokom cele prošle godine, kako sada isplivava, na najmonstruozniji način razračunavala sa suparnicima iz podzemlja – pitanje je koje posle hapšenja Belivuka i njegove ekipe najviše zanima srpsku javnost i koje je centralna tema nastavka policijske istrage. Evidentno je da su te zločine ponavljali iz meseca u mesec, očigledno sigurni ne samo u svoju devizu „nema tela, nema dela“, sigurni u svoju silu i moć koju su bahato zaveli u podzemlju, sigurni u zaštitu svojih gazda iz Kotora, već sigurni i u zaštitu pojedinaca iz državnih struktura. Pitanje je samo do kog nivoa je ta zaštita dosezala.\nPovezane vesti - 4 asa za 4 puta nižu cenu kokaina\nPo definiciji odnosa, ta zaštita mogla je da potiče samo iz dve državne institucije: MUP i BIA. Motivi kojim su se vodili oni koji su štitili Belivuka i ekipu uglavnom su isti kao i u svim prethodnim specijalnim odnosima onih koji bi trebalo da štite zakon i onih sa druge strane, a to su novac, moć i sila. Ali kada stvari po sve njih krenu nizbrdo, pitanje tih početnih motiva nije najvažnije. Daleko bitnije je na šta su sve spremni kako bi sakrili svoje odnose i veze sa podzemljem i dokle su u tim namerama spremni da idu.\n-Nema zaštićenih. Već se ispituju neki policajci i pripadnici BIA - izjavio je predsednik Vučić nekoliko dana posle hapšenja Belivuka i njegove kriminalne organizacije.\nKola su se za sada slomila na dvojici policajaca koji su prilikom pretresa Belivukovih prostorija pokušali da mu pomognu tako što su okrenuli glavu na zatečeni pištolj i novac. Jedan od njih je Predrag Lajić, načelnik Odeljenja za suzbijanje organizovanog krijumčarenja droge, koji je sa ove funkcije smenjen pre dva i po meseca, drugi je policajac B. D. U žargonu, sitne ribe za podršku najmoćnijem srpskom kriminalnom klanu...\nI dok se informacije o ostalim, verovatno zvučnijim i moćnijim saradnicima i zaštitnicima Belivuka u MUP i BIA još čekaju, čini se da se brže sklapaju kockice oko odavno nimalo tajnih veza kavačkog klana sa crnogorskom tajnom službom, odnosno Agencijom za nacionalnu bezbednost i tamošnjom policijom, i to upravo u slučaju danas najvažnijeg pitanja u regionu – pitanja bezbednosne ugroženosti predsednika Vučića, ali i pitanja ko stoji iza mogućeg naloga za njegovo ubistvo.\nKoliko dokaza postoji za ova ozbiljna saznanja je pitanje ne samo za sve službe u regionu, već i za najviša državna rukovodstva, ali podaci srpskih bezbednosnih institucija ukazuju na mogućnost da je nalog za atentat na Vučića stigao direktno iz Crne Gore, i to konkretno od vođe kavačkog klana Radoja Zvicera, ali kako se pretpostavlja i njegovih političkih zaštitnika u tamošnjoj vlasti.\nKonkretno, podaci srpskih bezbednosnih službi vrte se oko jednog imena – inspektora kriminalističke policije, za koga se veruje i da je bio prenosilac smrtonosne poruke između političkih zaštitnika kavačkog klana i njegovog vođe Radoje Zvicera. Radi se o policajcu Marku Lazoviću, sinu još čuvenijeg Zorana Lazovića, nekadašnjeg pripadnika ANB, a sada pomoćnika direktora Uprave policije i rukovodioca najvažnije organizacione jedinice crnogorske policije - Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije.\nNaime, Marko Lazović, prema tim podacima je osoba koja je poruku o atentatu na Vučića, koja je kao nalog data njegovom ocu, preneo Zviceru, a on zatim Belivuku, koji je u januaru i boravio kod vođe kavačkog klana u gostima. Belivuk je, po naređenju Zvicera trebalo da bude logistička podrška atentata na predsednika Vučića. Upravo u vreme Belivukovog boravka u Kotoru, crnogorska policija osujetila je navodno planirano ubistvo Belivuka, kao i drugog vođe kavačkog klana Slobodana Kašćelana. Obe likvidacije trebalo je, kako tvrdi crnogorska policija, da budu izvršene 22. januara. Kašćelanova u Podgorici sa 3,2 kilograma eksploziva, a Belivukova i njegovog glavnog saradnika Marka Miljkovića u Tivtu, na aerodromu sa kog je trebalo da polete za Beograd.\nInteresantno je da je upravo Zoran Lazović, inače osoba koja se godinama dovodi u vezu sa najjačim mafijaškim bosovima u regionu, bio jedan od učesnika konferencije za novinare na kojoj su saopšteni detalji ovih sprečenih likvidacija, i da je tom prilikom rekao da policija nema podatke da su Belivuk i Miljković neprijateljski nastrojeni prema Crnoj Gori. Lazović je inače odranije poznat po aferi video snimka svadbe Safeta Kalića, na kojoj je bio gost, a srpska policija je svojevremeno registrovala i njegove kontakte sa zemunskim klanom i to u Šilerovoj. Odavno se vezuje i za klan Radoja Zvicera, zbog čega je prema optužnici protiv Nikšićanina Ranka Radulovića, bio na meti škaljaraca, koji su za njegovo ubistvo nudili pola miliona evra. Od promene vlasti u Crnoj Gori, od Lazovića je više puta tražena ostavka, ali je on uvek poručivao da samo mogu da ga smene. Za srpsku policiju, u sklopu svih ovih saznanja, posebno je interesantan podatak po kome je i snajper koji je nađen pretresom prostorija koje je koristio Belivuk, u Srbiju stigao iz Crne Gore.\nPovezane vesti - Kod Velje Nevolje nađena ljudska kost\nU danu kada je u Crnoj Gori održana konferencija za novinare o sprečenim ubistvima, Belivuk i Miljković su se vratili u Beograd gde ih je na aerodromu sačekala policija. Obojica su tada privedeni samo na informativni razgovor, posle kog su pušteni na slobodu, ali sa prisluškivačima i GPS lokatorima koji su im za to vreme postavljeni u automobile.\nBelivuk je još ranije znao da država i policija spremaju udar na njega i njegovu kriminalnu grupu. Zato se i veruje da je atentat na Vučića bio jedini izlaz Velji Nevolji iz svoje nevolje. Ne samo zbog već počinjenih zlodela i njihovih mogućih otkrivanja, već mnogo više zbog opasnosti da mu se zaustavi dalje napredovanje, i to u trenutku kada se našao na vrhu i beogradskog i srpskog podzemlja, pozicije sa koje se niko nije povukao bez lisica ili metka.\nA da je ostao bez podrške bilo mu je jasno još 17. oktobra kada je simbolično da dan BIA Vučić najavio borbu protiv mafije, iz koje je više nego bilo jasno na koga se ta borba odnosi i ko je glavna meta.\nDa je na meti, Belivuku je bilo jasno i ranije, ne samo sa promenom na rukovodećem ministarskom mestu u policiji, već i sa svim smenama koje su u to vreme, ali i ranije izvršene u MUP, kao i sa dolaskom novih i povratkom starih policijskih kadrova, a za koje je znao da je prvi na njihovoj listi za hapšenje.\nHapšenje Belivuka, Marka Miljkovića i još 19 pripadnika ove grupe 4. februara izazvalo je potres i u srpskom i u crnogorskom podzemlju, ali nije drastično promenilo planove i namere Radoja Zvicera, koji u Crnoj Gori, po povratku iz Ukrajine u kojoj je bio ranjen u maju prošle godine, uživa u slobodi.\n-Zvicer je hapšenjem Belivuka izgubio najvažnijeg i najjačeg beogradskog saradnika, ali ne i jedinog. Imamo informacije da je odmah angažovao ekipu za odmazdu, i to ekipu sa Vračara, kojom rukovodi Nikola Vušević zvani Džoni. Vušević je odranije evidentiran kao beogradski saradnik kavačkog klana. Trenutno se nalazi u Španiji, ali se sprema za povratak u Srbiju. Sa kojim konkretno ciljem, za sada se ne zna, ali imamo saznanja da je upravo on angažovan za odmazdu zbog hapšenja Belivuka - kaže za „Ekspres“ izvor iz MUP Srbije navodeći da se ne isključuje mogućnost da bi na meti ove grupe, sa povratkom Vuševića mogao da se nađe i neko od rukovodilaca policije koji su nosioci akcije na hapšenju Belivuka i njegove ekipe.\nVuševićeva ekipa, prema ranijim policijskim podacima, važi za grupu koja je po organizovanju međunarodnog šverca narkotika na daleko višem nivou od Belivukovog narko-klana, koji je u Beogradu i Srbiji držao uličnu prodaju droge. Vuševićeva grupe je na direktnom izvoru organizovanja međunarodnog šverca kokaina, zbog čega i ima svoje baze u Španiji, a glavni čovek vračarske grupe za ovaj deo posla je Luka Cerović, ranije optužen i oslobođen za pokušaj ubistva.\nPovezane vesti - Jedan metak za dve mete\nKao članovi vračarske grupe pod vođstvom Vuševića registrovani su i Marko Drakula, Miloš Pavlović i Nikola Filipović, inače sin Božidara Filipovića poznatijeg kao Boško Fleka, nekadašnji vođa vračarskog klana. Javnosti je najviše poznat Drakula, koji je u decembru 2019. uhapšen kao vođa grupe koja je cijanidom pokušala da izvrši ubistvo vođe škaljarskog klana Jovice Vukotića. Sa Drakulom su u toj akciji uhapšena još trojica pripadnika vračarskog klana: Marijan Dimitrijevski, Nikola Jovanović i Nemanja Milutinović, zvani Afri.\nJedan od uhapšenih članova Belivukove grupe kako za „Ekspres“ ekskluzivno otkriva izvor iz MUP Srbije, trenutno je najozbiljniji kandidat za svedoka saradnika.\n-On je učesnik jednog od ubistava za koje se tereti Belivukova banda. Dovezao je žrtvu do mesta sa kog se više nije vratila. Suočen sa tim dokazima, on je pristao na saradnju. Otkrio je komunikaciju preko Skaj aplikacije i kako su funkcionisali razgovori i planovi za izvršenje i prikrivanje krivičnih dela - kaže naš izvor i navodi da ovaj Belivukov saradnik nije jedini koji se nudi za eventualni status svedoka saradnika.\nU međuvremenu, od 4. februara, kada je Belivuk uhapšen, policija je u istrazi rasvetljavanja njegovih zločina u ponedeljak, 8. februara, u Beogradu otkrila stan u kome su nađeni, kako se za sada samo pretpostavlja, tragovi zločina izvršenih nad dvojicom Crnogoraca - Damirom Hodžićem i njegovim šurakom Adisom Spahićem, koji su sredinom oktobra nestali u Beogradu, zajedno sa Lazarom Vukićevićem.\n-Prvo je lociran stan, za koji smo imali saznanja da je moguće mesto izvršenja zločina, i u njega su odmah upućeni forenzičari Nacionalnog kriminalističkog centra. Belivukova ekipa jeste kiselinom detaljno čistila sva mesta svojih zločina, i to jeste i slučaj i sa ovim stanom, ali su očigledno zaboravili na lampu, na kojoj su detektovani tragovi krvi - kaže sagovornik „Ekspresa“ i navodi da je do sada u dokaznom postupku izuzeto ukupno 30 otisaka i DNK dokaza koji se povezuju sa ubistvima ovog klana.\n-Još se vrši pretraga terena i tome učestvuje 200 policajaca. Pretražuju se septičke jame, bunari, deponije, nađene su i određene rupe u zemlji za koje se sumnja da su služile za zakopavanje ostataka žrtava ubistava. Sve što je do sada nađeno je poslato na veštačenje, a pretrage se vrše i dalje - kaže naš izvor i dodaje da su od momenta hapšenja, kada je Belivuk osumnjičen za dva ubistva, u međuvremenu prikupljeni dokazi za još dva zločina, a da se za dva još čekaju veštačenja.\nU prvom zahtevu za istragu Belivuku i ekipi na teret je stavljeno ubistvo navijača Crvene zvezde Zdravka Radojevića, kao i likvidaciju bivšeg šefa „Pink Pantera“ Milana Ljepoje.\n-U međuvremenu smo prikupili dokaze za ubistvo navijača Gorana Veličkovića zvanog Goksi i navijača Lazara Vukićevića. Za ubistva Hodžića i Spahića se još čekaju rezultati - kaže sagovornik “Ekspresa”.\nGlavni za ova zlodela bio je Marko Miljković, koga su zbog toga ostali saradnici zvali Mare Mesar. On je Radojeviću, Veličkoviću i Vukićeviću, na živo odsekao nos, uši, zatim glave. Milanu Ljepoji izvadio je oči, samo je deo do sada otkrivenih jezivih strahota Belivukovog klana.\nMilan Ljepoja, inače jedan od vođa pljačkaške ekipe „Pink Panter“ koji je bio osuđen zbog čuvene pljačke dijamanata u Dubaiju, na meti Belivuka našao se po naredbi Zvicera, koji je sumnjao da je upravo on poslao dvojicu Nišlija koji su u maju prošle godine pokušali da ga ubiju u Kijevu, a koji su samo dan kasnije uhapšeni u pokušaju bekstva. Kao motiv ubistva Ljepoje pominje se i njegova namera da ubije Marka Andrića zvanog Kuzman, čiji su prisluškivani razgovori sa Belivukom nedavno emitovani na televiziji. Kuzman je važio za Belivukovog čoveka, koji je držao niško narko-tržište, i zbog toga se i našao na meti Ljepoje, koji nije hteo da preda tron niškog podzemlja. Belivukova ekipa, kako se navodi u zahtevu za istragu, namamila je Ljepoju početkom novembra da dođe u Beograd, gde ga je na parkingu u blizini „Laste“, na autoputu ka Nišu, u kolima „pasat“ sačekao sada uhapšeni Dejan Tešić i odvezao do kuće u Ritopeku koju je Belivukova grupa koristila za ubistva. Tu su ubili Ljepoju, a potom pokušali da unište tragove tako što su spalili njegovu odeću i koristili hemijska sredstva kako bi očistili prostorije i otarasili se leša.\nU kući u Ritopeku, kako se navodi u zahtevu za istragu, ubijen je i Goran Veličković, koga su Belivukovi saradnici u avgustu prošle godine namamili da dođe do privatne klinike „Euromedik“ u Višegradskoj ulici, gde je ušao u automobil „smart“ koji je vozio Vuk Vučinić, i odvezao ga u Ritopek. Veličković je likvidiran iz osvete, navodno jer nije pristao da Belivuku daje novac od prodaje droge. Tri meseca kasnije grupa je, kako sumnja tužilaštvo, ubila i Zdravka Radojevića. On je na poziv Nemanje Lakićevića, osumnjičenog Belivukovog saradnika, došao do parkinga kod „Laste“ kako bi rešili problem koji je imao sa navijačima Partizana. Radojevića je sačekala još neidentifikovana osoba, koja ga je „reno meganom” odvezla do kuće strave u Ritopeku, iz koje nikad više nije izašao.\nNa spisku nestalih osoba, a koje su najverovatnije žrtve Belivukovih ubistava su i Strahinja Marković (22), Jovo Kecman (51), Vukašin Košović (21), Filip Marjanović (23), Lazar Ilić (25), Ljubomir Lainović (25), Dario Đorđević (23), Aleksandar Grigorijević (42) i Goran Mihajlović (23). Istraga o otkrivanju njihove sudbine još traje.\nHrkalovićeva i inscenirana afera Jajinci\nVeljko Belivuk, prema podacima BIA, glavni je akter čuvene afere pronalaska oružja u Jajincima, nadomak porodične kuće Aleksandra Vučića, tada premijera Srbije, ekskluzivno otkriva “Ekspres”, a čitava afera podmetnuta je sa namerom obmanjivanja i zastrašivanja Vučića i njegove porodice, i to od strane tada najviših policijskih funkcionera.\nNaime, ceo slučaj počeo je 26. oktobra 2016. kada je za predsednika FK Partizan postavljen Milorad Vučelić. Odmah na prvom sastanku sa rukovodstvom kluba Vučelić je naredio da se isprazne prostorije na spratu zgrade kluba, koje su u to vreme koristili navijači.\nKako se ispostavilo istragom BIA, upravo u toj prostoriji nalazile su se zolje, bombe i ostalo naoružanje koje je četiri dana kasnije nađeno u Jajincima. Ali šta se dešavalo u ta četiri dana?\nBelivuk je, kao vođa navijača, posle Vučelićeve naredbe pokupio to oružje iz zgrade Partizana, stavio ga u gepek svog automobila, a zatim krenuo prema Jajincima, gde mu je živela baba, i usput bacio to oružje.\nTo, međutim, nije sve, a to nije sve otkriva i ključne detalje zavere koja je tada skovana prema javnosti i predsedniku Vučiću.\n-Dva ključna momenta se dešavaju neposredno pre i dan posle Belivukovog odlaska u Jajince. Neposredno pre, on se u zgradi MUP u Ulici kneza Miloša sastao sa žandarmom Nenadom Vučkovićem zvanim Vučko, u to vreme emotivnim partnerom Dijane Hrkalović, čuvene državne sekretarke MUP Srbije, koja se doduše samo u medijima dovodi u sada skrajnutu aferu “prisluškivanje”. I to nije jedini sastanak Belivuka i Vučkovića. Njih dvojica su se ponovo sreli dan kasnije i to u teretani. Pretpostavka operativaca BIA od početka je bila da je Belivuk čitavu akciju izveo u saradnji sa Vučkovićem, kao i da je u to bila uključena i Hrkalovićeva, a jedini cilj mogao je da im bude samo da pronalaskom oružja naprave pometnju u javnosti i insceniraju navodni napad iza kog je opet navodno stajao škaljarski klan, a da se oni pojave kao zaštitnici predsednikove bezbednosti - kaže izvor “Ekspresa” iz BIA koji je direktno bio uključen u praćenje Belivukovog kretanja u to vreme.\nU svakom slučaju, sumnja je pala na škaljarski klan, a posebno je pominjano ime Siniše Milića zvanog Boske, saradnika Filipa Koraća i Luke Bojovića. Milić je ubijen 2018. u eksploziji bombe na Autokomandi.\nAfera Jajinci ostala je upamćena po čuvenim rečima tadašnjeg ministra policije Nebojše Stefanovića po kome je “policija povezala neka lica sa nekim prostorima, neka lica sa nekim predmetima, a neka lica sa drugim licima koja su bila umešana u takva dela”.\nU svakom slučaju u avgustu naredne godine Više javno tužilaštvo donelo je odluku o tome da nema osnova za pokretanje krivičnog postupka u slučaju Jajinci i to nakon što je glavni policijski inspektor zatvorio operativnu obradu u ovom slučaju.\nDijana Hrkalović o ovoj insceniranoj aferi nikada nije saslušana, ali možda sada progovori Belivuk.\nNa informativnom razgovoru na koji je bio priveden 29. januara Veljko Belivuk je pred inspektorima SBPOK izjavio da je kod Radoja Zvicera putovao kako bi se dogovorili na koji način da pomognu predsedniku Crne Gore Milu Đukanoviću pred izbore u Nikšiću. Nikšić je inače Đukanovićev rodni grad i za njega i njegov DPS je jako bitno da pobede na izborima u martu. Belivuk i Marko Miljković su imali zadatak da pomognu novcem izbore, ali i angažovanjem u „ubeđivanju“ glasača.\nAleksandar Vučić mup istraga atentat BIA kavački klan Radoje Zvicer Dijana Hrkalović Veljko Belivuk Marko Miljković


Crna Gora napreduje u oblasti konkurencije i unutrašnjeg tržišta\nCrna Gora napreduje u oblasti konkurencije i unutr...\nObjavljeno: 09.06.2022. • 16:04 Autor: Ministarstvo evropskih poslova\nCrna Gora je napredovala u oblasti konkurencije i unutrašnjeg tržišta i u narednom periodu je važno osigurati primjenu usvojenih zakonskih rješenja, poručeno je na trinaestom sastanku Pododbora za unutrašnje tržište i konkurenciju između Crne Gore i Evropske komisije.\nPredstavnici crnogorskih institucija su predstavili rezultate ostvarene u oblastima prava osnivanja preduzeća i pružanja usluga, kretanja kapitala, javnih nabavki, privrednog prava, prava intelektualne svojine, konkurencije, finansijskih usluga i zaštite potrošača i zdravlja.\nŠef Jedinice D2 za Crnu Goru i Srbiju u Generalnoj direkciji za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Evropske komisije, Majkl Miler je podržao opredijeljenost nove Vlade ka evropskim integracijama i istakao dosadašnju dobru saradnju sa crnogorskim kolegama. On je pohvalio stopostotnu usklađenost Crne Gore sa Zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom EU u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu, koji predstavlja veliki izazov za Evropu. Istakao je značaj regionalne saradnje i izrazio podršku integracionim procesima u okviru Zajedničkog regionalnog tržišta.\nDržavni sekretar u Ministarstvu evropskih poslova, Aleksandar Mašković je poručio da je nova Vlada spremna da se u punom kapacitetu posveti ispunjavanju obaveza iz procesa pristupanja EU. „Vjerujem da ćemo posvećenom saradnjom u narednom periodu doći do mjerljivih rezultata koji će biti prepoznati od strane institucija EU i država članica te stvoriti prostor da do kraja 2022. dobijemo završna mjerila u poglavljima 23 i 24“, kazao je Mašković.\nOn je kazao da je Crna Gora u potpunosti posvećena ispunjavanju obaveza koje proističu iz Akcionog plana za zajedničko regionalno tržište 2021-2024, te da učešćem u ovom vidu integracije, naša država pokazuje sposobnost da napravi iskorak ka zajedničkom tržištu Evropske unije.\n„Kao jedina država kandidat za članstvo sa svim otvorenim pregovaračkim poglavljima i država sa stoprocentnom usklađenošću sa Zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom, želimo biti prepoznati kao partner od povjerenja Brisela i država članica, kao adresa za koju evropske vrijednosti i članstvo nemaju alternativu. Svoju posvećenost smo pokazali i u ovom izazovnom trenutku za cijelu Evropu punom usklađenošću sa sankcijama uvedenim Rusiji od strane EU usljed agresije prema Ukrajini“ poručio je Mašković.\nIstakao je da posvećenost i predanost Crne Gore u ispunjenju obaveza u poglavljima koja čine unutrašnje tržište, čija funkcionalnost predstavlja odraz održive i „zeleno“ orijentisane ekonomije. Kako je kazao, to će pomoći Crnoj Gori da dobije priliku da „sjedi za stolom“ sa državama članicama u oblastima gdje je postignuta dobra legislativna usklađenost koju prati uspješno sprovođenje pravnog okvira u skladu sa evropskom praksom.\nDirektorica Direktorata za unutrašnje tržište i konkurenciju u Ministarstvu ekonomskog razvoja i turizma, Jasna Vujović, je poručila da je Crna Gora je u periodu od prethodnog sastanka, juna 2021. godine, pokazala veliku posvećenost u ispunjavanju obaveza iz procesa pristupanja EU, te da je posebna pažnja posvećena ispunjavanju završnih mjerila i ispunjavanju preporuka iz prošlogodišnjeg izvještaja Evropske komisije o Crnoj Gori.\n„Pored usklađivanja sa zakonodavstvom Evropske unije, intenzivno se radilo na strateškom okviru, implementaciji zakonodavstva, jačanju administrativnih kapaciteta, podizanju svijesti javnosti u oblastima koje pokriva ovaj Pododbor“, kazala je Vujović.\nOna je podsjetila da su u prethodnom periodu usvojeni važni zakoni iz oblasti koje su predmet ovog Pododbrora, i koji su za dobrobit građana, kao što su oni iz oblasti bankarskih i finansijskih usluga za bolju kontrolu naknada i pristup platnim uslugama i karticama.\nRazgovor predsjednika i članova Vlade sa studentima crnogorskih univerziteta 01.07.2022.\nVlada usvojila Drugi prilog Izvještaju EK 01.07.2022.\nPreuzmite Viber stikere o evropskoj integraciji Crne Gore 01.07.2022.\nPodrška EU od ključnog značaja za nastavak gradnje autoputa 23.06.2022.


Istorija univerzitetskog sporta u Srbiji - European Universities Games is under construction\nIstorija univerzitetskog sporta u Srbiji\nHome/Vesti/Istorija univerzitetskog sporta u Srbiji\nZvanično je počekla školska godina na čijem kraju će biti održano najveće međuuniverzitetsko takmičenje u Evropi. Beograd će ugostiti više od 6000 studenata koji će se takmičiti u 22 sporta na petim Evropskim univerzitetskim igrama u julu 2020. godine. U toku školske godine, studenti u svim univerzitetskim centrima mogu da se uključe u aktivnosti lokalnih Univerzitetskih sportskih saveza.\nUniverzitetski sport u Srbiji zvanično je počelo 1953. godine, kada je osmog maja osnovan Univerzitetski savez za fizičku kulturu Jugoslavije, sa ciljem da organizuje i obezbedi uslove za bavljenje sportom studenata. Tada, kao i sada, bavljenje sportom jedan je od najvažnijih delova vannastavnog života.\nDanas, studenti gotovo svih Univerziteta podeljeni su u sedam lokalnih Univerzitetskih sportskih saveza koje čine Univerzitetski sportski savez Srbije. O tome koliko studenata učestvuje u sportskim aktivnostima najbolje ukazuje podatak da se svakog vikenda tokom školske godine igra na desetine utakmica širom Srbije. Pri kraju sezone igraju se međuuniverzitetska takmičenja na kojima se određuje koje ekipe će nastupati na međunarodnim takmičenjima.\nNa međunarodnoj sceni, Srbija je prisutna od samog početka. Od prve Univerzijade održane 1957. godine u Torinu, studenti iz Srbije učestvovali su na preko 1000 međunarodnih takmičenja i osvojili preko 500 medalja. Srbija je takođe bila domaćin letnje Univerzijade 2009. godine, što je i dalje najveći sportski događaj ikada održan u našoj zemlji.\nUniverzitetski sportski savez Srbije jedan je od osnivača Evropske asocijacije univerzitetskog sporta 1999. godine, kao i domaćin prvog Evropskog univerzitetskog prvenstva ikada održanog. Pominjali smo u par navrata da je Srbija četvrta po broju organizovanih EUSA prvenstava.\nSve to ukazuje da su Beograd i Srbija znaju da cene univerzitetski sport. Sigurni smo da će svi koji budu učestvovali na petim Evropskim univerzitetskim igrama, bilo kao sportisti ili volonteri, sa sobom poneti mnogo sjajnih uspomena iz prestonice univerzitetskog sporta Evrope naredne godine.


Nas dnevni unos kalorija koji iz dana u dan moze varirati, uglavnom je individualno priblizan nekom proseku i direktno utice na nasu telesnu tezinu. Za svakog od nas ipak postoji optimalna dnevna kolicina kalorija koju treba uneti da bi ostvarili i održali optimalnu telesnu težinu i zdravo stanje organizama. Velika odstupanja u unosu kalorija od optimalnih dnevnih potreba dovode do pojave neuhranjenosti ili gojaznosti. Gojazne osobe uglavnom u proseku unose duplo vise kalorija nego sto je njihovom organizmu potrebno. U ekstemnim slucajevima prekoracenja su cak i veca od duplo.\nKoliki je idealan dnevni unos kalorija za svakog pojedinca zavisi od nekoliko cinjenica, a to su:\n• Koliko imate godina\n• Kojeg ste pola (musko ili zensko)\n• Koliko ste u toku dana aktivni\nU donjim tabelama moze se videti idealan dnevni unos kalorija prema godinama starosti, polu i stepenu aktivnosti.\n51 godina i vise\nDnevni unos kalorija za žene\nPod "mirovanje" podrazumeva se samo laka aktivnost neophodna za obavljanje svakodnevnih obaveza, tu spada i rad na racunaru, kancelarijski posao i slicno...\n"Umerena aktivnost" pored neophodnih svakodnevnih aktivnosti, podrazumeva i blagu rekreaciju, kao sto je na primer setnja (od 30 do 45 minuta), umereni poslovi u basti ili oko kuce...\nU "izrazitu aktivnost" spada obavljanje tezih fizickih poslova, aktivno bavljenje sportom i sve sto iziskuje velike napore.\nPodaci u tabeli su mere nastale na osnovu izracunavanja proseka, dok svako u sebi nosi i svoje osobene karakteristike, tako da dve osobe iste zivotne dobi, pola i stepena aktivnosti, mogu imati vece ili manje potrebe za hranom iste kalorijske vrednosti. Zbog toga tabela dnevnog unosa kalorija treba da posluzi samo kao orijentacija a ne nesto cega se mora striktno pridrzavati.\nDa biste napravili sopstveni plan ishrane potrebno je da znate i koliko kalorija ima u odredjenim vrstama namirnica a to mozete videti ovde.


Jedna od aktivnosti sa kojim će započeti ovogodišnji Studentski forum je foto izložba pod nazivom „Studentski život u BiH“.\nTokom 2017. godine Omladinski pokret Revolt organizovao je regionalni studentski forum gdje su identificirani problemi studenata u BiH. Činjenica je da studenti borave u lošim infrastrukturnim uslovima, da je autonomija univerziteta prema većini sudionika unutar akademske zajednice narušena i da predstavlja jedno od kompleksnijih pitanja, da je upitna realizacija Zakona o visokom obrazovanju, različita interpretacija Bolonjskog sistema od fakulteta do fakulteta na univerzitetima u BiH, da su studentske formalne organizacije i njihovi predstavnici pod uticajem vlasti, a da je studentski aktivizam itekako siromašan s ugroženim studentskim slobodama. Sve navedeno je dovelo do smanjenja broja studenata na svim univerzitetima u BiH.\nSvi ovi problemi su evidentirani i kroz niz istraživanja koja su sprovele domaće i strane organizacije, ali i sve manji broj upisanih studenata na univerzitetima u BiH, a koji odlaze u inostranstvo i navode da su jedni od razloga njihovog odlaska loša interpretacija Bolonjskog sistema, loša infrastruktura, te siromašna studentska ponuda.\nTakođer, prema istraživanju javnog istraživačkog centra Webometrics iz Španije koje je sprovedeno 2018. godine, Univerzitet u Tuzli u svijetu zauzima 3763 mjesto. Lokalni medijski portal tuzlanski.ba navodi da iz godine u godinu najviše studenata izgubi upravo tuzlanski Univerzitet. Prije pet godina bilo ih je 13.245, a danas samo 9.994. Čak 3.251 studenata manje.\nZbog toga Omladinski pokret „Revolt“ kao primarni problem, čije je rješavanje preduslov za svako daljnje djelovanje, identifikuje nevidljivost studentskog aktivizma.\nKrajem novembra i početkom decembra oni, aktivisti Omladinskog pokreta Revolta, će nastojati da mobilišu svoje kolege sa Univerziteta u Tuzli, ali i ostalih univerziteta u našoj državi. To je ujedno i nastavak projektnih aktivnosti započetih protekle 2017. godine.\nO samom konkusu, izložbi, uslovima apliciranja na istu, razgovarali smo sa aktivistkinjom Revolta i koordinatoricom ovog projekta, Elmirom Begić.\nElmira, koordinatorica ste na projekta Studentski forum, možete li nam reći nešto više, predstaviti ga našim čitateljima na STUDOMAT.ba?\nOvogodišnji Studentski forum nosi naziv ,,Gdje smo sad?“, te je to višednevni događaj koji kroz različite sadržaje u javni diskurs stavlja studentske teme. On će okupiti brojne studentske predstavnike/ice s Univerziteta u Tuzli, ali i drugih univerziteta u BiH, kao i opću studentsku i akademsku zajednicu na jednom mjestu, čime se ostvaruje interakcija potrebna za rješavanje spomenutih problema i stvaranje kvalitetnog studentskog standarda. Forum će se realizovati od 30.11. do 2.12.2018. godine. Ovo je ujedno nastavak projektnih aktivnosti započetih protekle 2017. godine.\nS tim da se radi o višednevnom projektu, kakav sadržaj studenti mogu očekivati tokom Foruma? Mogu li se studenti koji nisu predstavnici studentskih organizacija uključiti i dati svoj doprinos?\nNaravno, cilj je da se svi studenti/ice sa univerziteta u BiH uključe. Jedna od aktivnosti kojom studenti mogu dati svoj direktan doprinos jeste foto izložba. Cilj je da se fotografijom prikažu svakodnevni studentski problemi, životne situacije i događaji, odnosno životni standard kakav živi prosječan/na student/ica u BiH.\nKraj izložbu su tu javne tribine koja je centralna aktivnosti i gdje također studenti koji nisu dio formalnih organizacija mogu uključiti jer je fokus na razgovor i donošenje zajedničkog zaključka o relevantnim temama vezanim za studente/ice te će isti biti proslijeđen nadležnim institucijama. Te kao zadnja aktivnosti je aktivna medijska kampanja.\nKažete da se foto izložbom žele prikazati svakodnevni studentski problemi, životne situacije i događaji, odnosno životni standard kakav živi prosječan student u BiH, na koji način se studenti mogu prijaviti?\nNa foto konkursu imaju pravo učešća svi/e studenti/ce u Bosni i Hercegovini koji/e pripadaju kategoriji mladih (do navršenih 30 godina). Fotografije se mogu slati elektronskim putem na email adresu revolt.tuzla@gmail.com sa naznakom „FOTO KONKURS“, uz fotografije je potrebno poslati osnovne informacije o autoru/ici i naziv svake fotografije sa pratećim opisom. (u word dokumentu“, a fotografije označiti (ne više od 15 znakova). Takođe, Svaki/a autor/ica ima pravo poslati najviše 3 fotografije bilo koje tehnike, CB ili u boji. Fotografije smiju biti obrađene u okvirima osnovnih načela obrade fotografija, intervencije poput grafičkog dizajna neće se prihvatiti. Fotografije se šalju u digitalnom obliku u formatu JPEG ili JGP.\nDa li oni najaktivniji mogu očekivati neki vid nagrade? Statistika pokazuje da su mladi prilično pasivni.\nMi svakako smatramo da mladi nemaju dovoljno prostora da pokažu svoje potencijale i znanje. No za najbolje fotografije smo pripremili simbolične nagrade. 1. mjesto ćemo nagraditi sa 150 KM, a 2. i 3. po 50 KM. Konkurs je otvoren do 09.11.2018. godine do 23:59h nakon čega će stručni žiri, sačinjen od mladih novinara/ki i fotografa/inja nagraditi tri najbolje fotografije. Nagrade će biti uručene na dan izložbe, 30.11.2018.godine. Najbolji/e autor/ice fotografija će imati priliku da učestvuju u otvaranju izložbe i Studentskog foruma ,,Gdje smo sad?”.\nZa one najažurnije koji se žele obogatiti sa više informacija, gdje Vas mogu potražiti?\nSve dodatne informacije možete dobiti putem emaila revolt.tuzla@gmail.com, na kontakt broj +38762355326 ili putem naše facebook stranice Omladinski pokret Revolt.\nPoziv na foto izložbu možete preuzeti OVDJE.


na trasi buduće našičke obilaznice otkrivena arheološka nalazišta - Index.hr\nna trasi buduće našičke obilaznice otkrivena arheološka nalazišta\nNa širem području grada Našica otkriveno je 14 arheoloških nalazišta, od kojih je 12 na trasi buduće gradske obilaznice, pa će arheolozi predložiti Službi zaštite Ministarstva kulture da se otkrivene zone stave pod zaštitu, tj. da se registriraju kao značajni arheološki lokaliteti na kojima se moraju obaviti istraživanja prije bilo kakvih građevinskih radova, rečeno je na današnjoj konferenciji za novinare u Zavičajnom muzeju u Našicama.\nKako su na tiskovnoj konferenciji obznanili arheolozi Kornelija Minichreiter i Zorko Marković, najstarije otkriveno naselje staro je šest tisuća godina. Njih su dvoje bili dio ekipe istraživača koji su, u skladu s praksom zagrebačkog Instituta za arheologiju, istražili zemljište na trasi na kojoj je planirana gradnja.\nU istaživanje su krenuli nakon znanstvenog skupa arheologa Hrvatske koji je prošli tjedan održan u Našicama. Otkriveni su lokaliteti na području prigradskih naselja Martin, Zoljan, Šipovac i Markovac Našički, na potezu dugom oko četiri kilometra.\nTijekom istraživanja stručnjaci su na tim lokalitetima prikupili dijelove keramičkog posuđa te kamenog alata.


Karte Vlaški Do → Prugovo od 99.00 RSD | Uporedite najbolje cene i uštedite novac - teroplan.rs\nKarte Vlaški Do → Prugovo\ngm. Žabari → gm. Požarevac\nPoređenje cena autobuskih karata Vlaški Do → Prugovo\nPogledajte red vožnje za Vlaški Do → Prugovo ARRIVA LITAS D.O.O. (Konekcija ostvarena prema ruti kruševac → požarevac)\nPogledajte red vožnje za Prugovo → Vlaški Do ARRIVA LITAS D.O.O. (Konekcija ostvarena prema ruti požarevac → kruševac) od 99RSD do 315RSD 00:10h\nPoređenje cena karata za vozove Vlaški Do → Prugovo\nŽao nam je, trenutno ne prodajemo karte za voz na relaciji Vlaški Do → Prugovo\nKarte za autobuse i vozove Vlaški Do → Knić\nKarte za autobuse i vozove Vlaški Do → Čačak\nKarte za autobuse i vozove Vlaški Do → Uzići


16/11/2017 | 12:30\nEndi Kaningam (Andy Cunningham) pomogla je da se pokrene Eplov (Apple) originalni Mekintoš (Macintosh). Osnivačica je i predsednica marketinško-konsultantske kompanije „Cunningham Collective“ i autorka knjige „Get to Aha!: Discover Your Positioning DNA and Dominate Your Competition“.\nEvo šta je rekla za Business Insider o radu sa velikim Stivom Džobsom:\n„Prvi put kada me je Stiv Džobs otpustio, to je bilo jedno veoma traumatično iskustvo jer sam mislila da će to biti poslednji put da radim sa njim. Pozvao me je u svoju kancelariju, ili u konferens, ne mogu tačno da se setim, njegov finansijski direktor je sedeo tamo. Džobs me je pogledao i rekao: „Prekinuću ugovor sa tobom. Mislim da je to što radiš strašno loše, prestaćemo odmah da radimo, dakle to je to, otpuštena si.“\nNaravno da me je to veoma povredilo, bila sam emotivna. Tada sam bila jako mlada. Nisam plakala, ali sam bila na ivici suza, nisam ni znala šta da radim, zato sam rekla: „U redu, znate da mi dugujete 35.000 dolara i da…“, međutim on me je prekinuo – „Neću ti platiti zato što tvoj rad nije bio vredan toga.“ Samo sam izašla iz te prostorije i pozvala svog mentora Regisa Mekenu (Regis McKenna) i rekao mi je da moram da budem korak ispred njega, moram da imam nešto zbog čega bi me isplatio. Rekla sam da nemam ništa, a on je rekao „Imaš veze sa biznis medijima,“ na šta sam ja odgovorila: „O, shvatam.“\nZato sam se vratila i prekinula sastanak koji je imao sa finansijskim direktorom. Rekla sam mu „Stiv, duguješ mi 35.000 dolara. Potreban mi je taj novac. Imam startap kompaniju, započinjem svoj biznis. Moram da platim i volela bih da mi daš ček koji mi duguješ.“ Odgovorio je da neće to da uradi. Rekla sam mu da mora, pitao je – Zašto?\nI tada sam rekla: „Pa, kao što znaš Stiv, dobijam oko 30-40 poziva nedeljno od pres službi biznis medija, sa kojima smo uspostavili saradnju tokom proteklih godina. Stalno me pitaju kakav si kao kolega, i trenutno im govorim neke lepe stvari.“ Odmah mi je napisao ček i zaposlio me opet.\nStiv se često ljutio na sve sa kojima je radio. Bio je veoma nestrpljiv. Imao je jasnu viziju toga šta bi trebalo svako od nas da uradi, i, ako niste bili dovoljno brzi ili niste radili kako je zamišljao, odmah se ljutio. Bacao je stvari na ljude, ništa teško, bacao je papir, vikao, psovao, kritikovao njihovo odevanje.\nZa neke je ovo bio podstrek da budu još bolji, da se još više trude… Za druge je to bilo fatalno, totalno bi ih uništilo. Na sreću po mene, spadala sam u prvu grupu. I sada sam mu zahvalna za iskustvo koje mi je dao. Sada sam mnogo bolja u poslu, a to ne bi bilo tako da nije bilo njega.”\nFoto: BusinessInsider video/Printscreen\nposlovni savet/poslovni saveti/steve jobs/Stiv Džobs


Prirodnjački muzej u Beogradu | Virtuelni muzej Dunava\nGalerija Prirodnjačkog muzeja Beogradska tvrđava\nIzložba Dinosaurusi Argentine - Džinovi Patagonije (Prirodnjački muzej u Beogradu)\nVirtuelni Muzej Dunava > Srbija > Informacije > Prirodnjački muzej u Beogradu\nPrirodnjački muzej u Beogradu je jedna od najstarijih srpskih nacionalnih ustanova. Prirodnjački muzej je specijalizovan za zaštitu i izlaganje pokretnih kulturnih dobara prirode i u njegovom radu neodvojivo su povezane kulturna, naučna i obrazovna delatnost. Sakupljanje i čuvanje predmeta iz prirode dobijaju punu vrednost i ostvaruju svoju svrhu tek posle proučavanja i naučnog vrednovanja, a tek tada predmeti mogu da ispune i svoju kulturno-prosvetnu ulogu.\nU Srbiji je jedini muzej takve vrste, a po bogatstvu i raznovrsnosti primeraka, postignutim rezultatima u oblasti muzeologije i nauke jedan je od vodećih prirodnjačkih muzejau jugoistočnoj Evropi. Zvanično je osnovan 1895. godine, kao Jestastvenički muzej srpske zemlje.\nU privremenom prostoru čuva se prirodna i kulturna baština u 117 prirodnjačkih zbirki, sa približno 1.500.000 različitih primeraka iz Srbije, Balkanskog poluostrva, ali i celog sveta. Po broju primeraka izdvajaju se: mineraloška, petrološka, zbirke fosilnih i recentnih mekušaca, insekata, ptica, sisara,kao i Generalni herbarijum Balkanskog poluostrva, koje imaju veliku naučnu i muzeološku vrednost.\nPrirodnjački muzej je, od svog osnivanja do danas, naučne, edukativne i izložbene aktivnosti usmeravao i usmerava na afirmaciju i prezentaciju biološkog i geološkog diverziteta, na njihovu zaštitu kao i na podizanje ekološke svesti šire populacije o potrebi očuvanja jedinstva prirodne baštine.\nNaziv: Drvenasta paprat (Cladophlebis denticulata)\nMesto/Oblast: Dobra na Dunavu\nNaziv: Cikadofita, benetit (Ptilophyllum pecten)\ntel: +381 (0)11/ 34 42 147, +381(0)11/ 34 42 149\nfaks: +381 (0)11/ 34 46 580


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 03.Dec.2020, 07:38\nU Srbiji su u poslednja 24 sata potvrđena 7.802 nova slučaja koronavirusa, a preminula je 61 osoba, a na respiratorima je 288 osoba, što je najviše od početka epidemije.\nOd poslednjeg preseka testirana su 22.243 uzorka, objavljeno je na sajtu Covid-19.rs .\nHospitalizovano je 7.726 osoba.\nDo sada je u Srbiji zaraženo 199.158 osoba, od kojih je 1.765 preminulo.\nUkupno je testiran 1.844.731 uzorak.\nProcenat smrtnosti je 0,89 odsto. >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine <<\nOd 7.802 nova slučaja koliko je u poslednja 24 sata potvrđeno u Srbiji, najviše ih je u Beogradu, 1.999. Slede Novi Sad sa 471 i Kragujevac sa 309 novih slučajeva.\nU Nišu su registrovana 223 nova slučaja, u Kraljevu 220, Pančevu 166, Valjevu 163, a u Čačku 160.\nSlede Subotica sa 149, Smederevo sa 127, Vranje sa 110 i Zrenjanin sa 107 novoobolelih.\nSremska Mitrovica ima 95 novozaraženih, Užice 91, Kruševac 87, Bor 76, Leskovac 76, Bačka Palanka 75, dok je u ostalim gradovima i opštinama zabeleženo manje od 70 novih slučajeva.\n15.21 - Vojvodina: Registrovano 2.046 novih slučajeva\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine je saopštio da je u Vojvodini danas registrovano 2.046 novih slučajeva.\nNajviše novoobolelih je u Novom Sadu, 486, a situacija je kritična u Pančevu, Zrenjaninu, Kikindi, Somboru, Subotici i Sremskoj Mitrovici, pa Institut ocenjuje da je epidemiološka situacija u Vojvodini i dalje vanredna, "sa daljom tendencijom pogoršanja", piše u saopštenju.\n15.12 - U ustanovama socijalne zaštite ukupno 2.294 zaražena\nU ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih danas je potvrđeno prisustvo virusa kovid - 19 kod 1.610 korisnika i 684 zaposlenih, prenosi ministarstvo rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja.\n13.29 - U Zlatiborskom okrugu još 280 pozitivnih na virus korona\nU Zlatiborskom okrugu potvrđeno je još 280 pozitivnih na virus korona, podaci su Zavoda za javno zdravlje Užice.\n12.55 - Mačvanski okrug: 248 novozaraženih, 2.669 aktivno obolelih\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Šabac, u Mačvanskom okrugu potvrđeno je još 248 pozitivnih na virus korona, od čega najviše u Šapcu - 83.\n12.18 - Subotica: Hospitalizovana 162 pacijenta, 14 na respiratoru\nU Opštoj bolnici Subotica trenutno su hospitalizovana 162 pacijenta, 19 ih je u kovid jedinici intenzivnog lečenja, od kojih 14 na mehaničkoj ventilaciji, navedeno je na zvaničnom sajtu te zdravstvene ustanove.\n11.29 - Dom zdravlja u Prijepolju dobio novu kovid ambulantu\nDom zdravlja u Prijepolju dobio je novu kovid ambulantu, koja je jutros počela sa radom.\nDirektor te zdravstvene ustanove Sead Porović rekao je za Tanjug da kovid ambulanta sadrži dve ordinacije, sobu za testiranje i vađenje krvi, toplu čekaonicu, novi rendgen aparat.\n11.19 - Moravički okrug: Novozaraženih 304, preminulo pet osoba\n10.52 - U Jablaničkom okrugu 188 novozaraženih\n10.38 - Šumadijski okrug: 438 novozaraženih, u Kragujevcu 345\nPrema poslednjim podacima Instituta za javno zdravlje "Kragujevac", u Šumadijskom okrugu do sinoć do 20.00 časova, zabeleženo je za 24 sata, novih 438 slučajeva pozitivnih na virus korona, od čega samo u Kragujevcu 345.\n10.34 - Preminuo jedan pacijent, pet na respiratorima u Novom Pazaru\nU toku protekla 24 sata, u regionalni kovid centar Novi Pazar primljeno je 11 novih pacijenata, sedam pacijenata je otpušteno, a usled posledica izazvanih korona virusom preminuo je jedan pacijent iz Sjenice, saopštio je Štab za vanredne situacije Novog Pazara.\n10.28 - Kosovo i Metohija: U srpskim sredinama 78 novozaraženih\nU srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji, od poslednjeg preseka, registrovano je 78 slučajeva zaraze korona virusom, od 176 testiranih, saopštio je Krizni štab u Severnoj Mitrovici.\n10.26 - U Kolubarskom okrugu 310 novozaraženih, u Valjevu 216\nPrema poslednjim podacima, u Kolubarskom okrugu je zabeleženo 310 novozaraženih na virus korona, od čega u Valjevu 216, što je više od ukupnog broja zaraženih u prvom piku, kada je registrovano 199 pozitivnih na Covid 19.\nU Osečini je, kako je saopštio Štab za vanredne situacije grada Valjeva, registrovano još osam zaraženih virusom korona, Lajkovcu 16, u Ljigu i Mionici po 22 i u Ubu 26.\n10.23 - Zaječar:Više obolelih zdravstvenih radnika,pune se kapaciteti\nU zaječarskoj bolnici na Infektivnom i Grudnom odeljenju prošireni su kapaciteti zbog prijema novih pacijenata obolelih od kovida-19, kaže gradonačelnik tog grada Boško Ničić i navodi da je koronom inficiran veći broj lekara i zdravstvenog osoblja.\nOd početka epidemije Zaječar ima 1.427 obolelih od korone, a već četiri meseca u tom gradu je na snazi vanredna situacija zbog povećanog broja obolelih.\n10.05 - Gojković: Novosadski sajam uskoro privremena bolnica\nPokrajinski sekretar za zdravstvo AP Vojvodine Zoran Gojković ocenio je danas da je situacija izuzetno teška, složena i za brigu, uz upozorenje da svi pacijenti koji su u bolnicama imaju izuzetno tešku kliničku sliku i zahtevaju ozbiljan nadzor.\n09.36 - Baščarević: Na Banjici kapaciteti popunjeni za dan\n09.31 - U Vranju 74 novozaražena, u bolnicama 136 pacijenata\nU kovid bolnicama Zdravstvenog centra Vranje hospitalizovano je 136 pacijenata, od kojih je 129 pozitivno na korona virus.\nSa bronhopneumonijom su 134 pacijenta, a na kiseoniku njih 46. Na bolničko lečenje primljeno je 19 pacijenata. Trenutan broj slobodnih postelja je 14.\n09.23 - KBC Zemun skoro pun, na intenzivnoj 60 pacijenata\nDirektor Kliničko-bolničkog centra Zemun Dragoš Stojanović izjavio je da je u protekla 24 časa u tu ustanovu primljeno 45 pacijenata, koliko je i otpušteno, da se na intenzivnoj nezi nalazi 60 pacijenata, od kojih je 24 na respiratoru.\nU KBC Zemun, koji ima 360 kreveta, ima još četiri slobodna mesta.\n09.15 - Pune se kapaciteti u užičkim kovid bolnicama\nU užičkoj Opštoj bolnici hospitalizovano je 178 pacijenata pozitivnih ili sumnjivih na kovid-19, što je troje pacijenata više u odnosu na jučerašnji dan.\n08.35 - U Kraljevu još pet smrtnih slučajeva, 238 novozaraženih\nDoktor Radovan Čekanac, epidemiolog i član Štaba za vanredne situacije, očekuje da će ovakva situacija potrajati još oko 10 dana i da se potom može očekivati manji broj zaraženih.\nČekanac je za RTS rekao da očekuje veliki pritisak na bolnice.\n08.04 - Sedmoro preminulih od korona virusa u Nišu\nU Kliničkom centru Niš hospitalizovano je više od 350 kovid pacijenata, medju kojima nema dece, u teškom stanju na respiratorima je 15 osoba, dok je tokom jučerašnjeg dana preminulo sedmoro ljudi od posledica korona virusa.\nJuznaSrbija.info: Srbija za korak bliža vakcini, od sutra nove restriktivnije mere\nU Srbiji je koronavirus potvrđen kod još 7.919 osoba. Preminulih je 52, a na respiratoru 270 bolesnika. Testirano je više od 22.000 ljudi...Epidemiolozi ponovo apeluju da je neophodno da se svi pridržavamo mera - nosimo masku, održavamo distancu i higijenu...Redovi ispred kovid ambulanti se ne smanjuju....\nSve više gradova i opština u Srbiji zbog širenja zaraze izazvane virusom korona proglašava vanrednu situaciju, samo u poslednjih nekoliko dana to su učinili Novi Sad, Ruma, Sombor, Leskovac, Apatin, Lebane i mnogi drugi, dok je u Beogradu vanredna situacija proglašena 3. jula i od tada nije ukinuta...Sekretar...


U Sarajevu premijera dokumentarca "Heroji u bijelom" - Klix.ba\nU Sarajevu premijera dokumentarca "Heroji u bijelom"\n4.5.2015. u 18:17\nNovinarka, bivša glasnogovornica Haškog suda i počasna građanka Sarajeva Florence Hartmann bit će specijalna gošća na premijeri dokumentarnog filma "Heroji u bijelom" autorica Esme Velagić i Sanele Kapetanović koja je planirana za sutra u Domu mladih u Sarajevu.\nFilm je snimljen u produkciji Udruženja za zaštitu historijskih vrijednosti BiH "Haber" iz Sarajeva kojeg predvode producenti Omer Edo Hadrović i Nedžad Ajnadžić.\nKroz autentične dokumente i izjave svjedoka on obrađuje potresne priče iz cijele BiH tokom agresije na Republiku Bosnu i Hercegovinu od 1992. do 1995. godine i govori o herojskom učešću doktora, ljekara i drugog medicinskog osoblja u odbrani od agresije kada su se i najosjetljivije hirurške operacije izvodile bez anestezije i sa običnim pilama.\nU filmu govore ukupno 22 doktora iz cijele BiH. Neki od njih su Srećko Đikić, Goran Akšamija, Ilijaz Pilav, Beno Kulovac, Jasminka Dželilović, Enisa Mulalić, Ismet Gavrankapetanović, Mirsad Selimović i Aida Lolić.\nUdruženje "Haber" do sada je snimilo nekoliko dokumentarnih filmova među kojima su "Vanzemaljci iznad Sarajeva", "Krvavi ples po šeheru", "Daleko je Tuzla", "Dobrovoljačka 2. i 3. maj", "Ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva" i "Prvi korpus Armije RBiH".\nKako je najavljeno iz Udruženja naredni projekat bit će snimanje dokumentarnog filma "Sarajevo taxi".\nljekari Esma Velagić Heroji u bijelom\nPrinceza Charlotte ima lijepo, rijetko i značajno historijsko ime\n04.05.2015. u 20:13\nBritanska princeza napokon dobila ime\n04.05.2015. u 16:23


BAU 2019 – Međunarodni sajam građevine u Minhenu ugostio i „Tape&GO“ | Tapensgroup\nBrend Tape and Go predstavljen je na Međunarodnom sajmu građevine BAU u Minhenu, održanom od 14. do 18. januara 2019. godine. Naša kompanija je ovom prilikom istakla program specijalnih i krep traka, namenjene ovoj grani industrije, a posetioce štanda je upoznala i sa ostatkom proizvoda u ponudi.\nTokom pet dana boravka na sajmu, razgovarali smo sa ogromnim brojem različitih firmi, koje su iskazale interesovanje da u budućem periodu ostvarimo saradnju, na obostrano zadovoljstvo. Naš tim je sa zadovoljstvom isticao kvalitet naših proizvoda, kapacitete i brzinu servisa, što je potencijalne kupcima bilo najvažnije.\nJedan od najvećih sajmova građevine u Nemačkoj, ugostio je izlagače iz celog sveta, njih 2.250, obuhvatajući sve oblasti građevinske industrije. Ostvarena je rekordna posećenost, sajam je za pet dana posetilo više od 250.000 ljudi iz celog sveta. Sajam BAU u Minhenu, održava se svake druge godine.\nPreviousPrevious post:Tape&Go na sajmu indrustrije u Valensiji – CEVISAMA 2019NextNext post:Tape&GO na Međunarodnom sajmu građevine u Beogradu.


"Najjači" čovjek na svijetu odradio trening u Trebinju - Rada Savića oduševio naš grad (Video) | Trebinje Live\n"Najjači" čovjek na svijetu odradio trening u Trebinju - Rada Savića oduševio naš grad (Video)\nNeki ga smatraju "najjačim" čovjekom na svijetu, a neki najjačim Srbinom. Rada Savića svi znaju kao uspješnog sportistu, višestrukog svjetskog i evropskog šampiona i rekordera u pauerliftingu, u disciplini benč-pres.\nPriliku da ga upoznaju, na prijatno iznenađenje, večeras su imali i članovi najpoznatije trebnjske teretane "Tonus džim /Tonus gym/", koji su se u momentima Savićeve posjete zatekli na redovnom treningu.\nPo prvi put je u Trebinju, gdje je došao na inicijativu prijatelja Joša Kolaka, inače vlasnika lanca teretana "Tonus džim" u Republici Srpskoj i Srbiji.\nU početku je trenirao atletiku, zatim fudbal i na kraju postao je "najjači čovjek na svijetu" u svojoj disciplini.\n"Današnja omladina misli da se sportski rezultat može postići preko noći. Nažalost, ne može, treba dosta odricanja, truda, volje. Rezultat uvek na kraju dođe i uspeha ne fali", priča Savić.\nZato je, kaže nam, i odlučio da sa prijateljem Jošom Kolakom otvara nove teretane u okviru "Tonus džima", gdje već sada posluje pet teretana sa najmodernijom opremom za treniranje.\nU Trebinju će ostati nekoliko dana, a grad mu se, već sada, na prvi pogled dopao. Posebno mu je drago što je brend koji je stekao "Tonus džim" počeo iz najjužnijeg grada Republike Srpske.\n"Od 1.250 takmičara bio sam glavni konkurent za osvajanje. Hteo sam da objedinim sve tri titule. Nažalost na 250 kilograma pukla mi je tetiva tricepsa. Doživeo sam tešku povredu i tada sam shvatio da mi je džaba što sam fizički jak, ako nisam psihički. Zato je ta povreda sada iza mene", naveo je Savić.\n"Verujem da mogu ponovo da osvojim svetsko prvenstvo. Kada budem osetio da sam 100 odsto spreman, izaći ću", rekao je Savić.\nZa sportiste kaže da su najveći ambasadori jednog grada i jedne zemlje. Posebno mu je drago kada nastupa, a u pozadini vidi srpsku zastavu i čuje tekst srpske himne "Bože pravde".\nTAGOVI: Drustvo Rade Savic


Radio BIR - Munira Subašić o presudi u Haagu: Velika nepravda za žrtve\nMunira Subašić o presudi u Haagu: Velika nepravda za žrtve\nPredsjednica Udruženja "Pokret majke enklava Srebrenica i Žepa" Munira Subašić nepravednom je ocijenila današnju drugostepenu presudu suda u Haagu izrečenu po tužbama više od šest hiljada preživjelih žrtava genocida u Srebrenici podnesenim protiv Vlade Holandije, javlja Anadolu Agency (AA).\n- Evo danas sam doživjela veliku nepravdu u svom životu. Ovo nije presuda Muniri, ovo je presuda muslimanima, presuda u kojoj nisu mogli prihvatiti odgovornost za deset hiljada muslimana, a odgovorni jesu. Bez obzira na sve, u procentu od 30 posto sud prihvata da su odgovorni. Ipak će ostati zabilježeno da su oni odgovorni i zabilježeno je da su majke podnijele tužbu protiv njih - kazala je Subašić.\nAlmedina Pašić je u genocidu počinjenom nad Bošnjacima Srebrenice izgubila oca Mevludina Pašića, koji je bio i uposlenik pri holandskom bataljonu snaga Ujedinjenih nacija (UN).\n- Očekivala sam puno više. Očekivala sam da će konačno, nakon ovoliko godina, stvarno reći 'jeste, mi smo krivi', ali to se nije desilo. Mi ćemo ići dalje, došla sam ovdje danas zbog svog oca. On je bio na spisku od ovih 350 žrtava, a bio je i uposlenik baze UN-a - kazala je Pašić.\nOkružni sud u Hagu potvrdio je drugostepenom presudom da je Holandija djelimično odgovorna za smrt blizu 300 Bošnjaka koji su protjerani iz UN-ove baze u Srebrenici.\nOdluka Haškog žalbenog suda potvrdila je odluku iz 2014. godine u kojoj je navedeno da su holandske snage trebale "znati da će muškarci koji su tražili utočište u njihovoj bazi u Potočarima biti ubijeni od strane vojske bosanskih Srba ukoliko ih se natjera da napuste bazu, kao što je i bilo".\nViše iz kategorije: « Reisu-l-ulema primio predsjednika Diyaneta Muftija Fazlović: Šehidi su branili najuzvišenije vrijednosti ljudskog života »


Sveta Vučićeva slika... | Slobodno vreme | Direktno\n13. 10. 2021. 22:27 12\nSveta Vučićeva slika...\nSrpska napredna stranka i njen šef Aleksandar Vučić često ljudima serviraju priče da su oni jedini spas za Srbiju, nakon čega sledi satanizacija opozicije (najviše Dragana Đilasa), uz onu već poznatu mantru režima kako "opoziciju narod neće".\nPredstavlja sebe Vučić kao svemoćnog, čoveka koji udari šakom o sto pred strancima, koji je neustrašiv... To je bio dovoljan povod da se na društvenim mrežama pojavi priča, koja je mnoge nasmejala do suza.\nMi vam tu šaljivu priču, koja tako verno opisuje iskrivljenu stvarnost naprednjaka i njihovih botova, prenosimo bez ikakvih izmena:\n"Jedna žena dovela majku u kovid bolnicu u jako teškom stanju i svi su videli da su dockan došle i da nema nade. Ćerka u očaju, al' sa zida videše to, Vučićeva slika zaplaka zlatnim suzama i suza jedna padoše na majku. Ova isti čas ustala zdrava, a kovid nestadoše ko rukom odnešen!\nA tu prolaziše neka baba obučena u crno i doktori dvadeset testova uradili, a žena živa i zdrava, pritisak 120 sa 80, a ima 80 godina, holesterol k'o u devojčice. Baba kaže: "Ovo je sveta slika", a oni se okrenu da vide ko to govori. Na mestu gde baba bejaše stajaše beli labud!\nA doktor jedan kaže: "Pa nije sanitarno da labud bude u bolnici", kad progovori labud ljudskijem glasom i na nebu munja sine i grom ognjeni zemlju ožeže i reče labud doktoru: "Ubriši se ti s tvojom diplomom jer ovoj ženi sveti čovek pomogaše, a ne ti". I doktor zamuči i u pod gledaše.\nU to se u sred mrkle noći razdani i đe do minut pre toga mjesec stajaše, sad sunce ognjeno sijaše i silno se prestrašiše medicinski radnici, a samo ona žena što je suze čudotvorne izlečiše reče: "Zbilja vam kažem, ne bojte se od ovojega svetla, to ova fotografija sveta bukti za nas!"\nI stvarno, ono ne beše sunce nego fotografija lekovita i čudotvorna, a ispod nje puče zid na četri pole i iz rupa poteče čudotvorna voda i koji pijaše sa tog izvora bolest, nemoć i dažd više za života ne poznaše, a nekom Jaroslavu iz Padine kosa opet pirgava izraste.\nAli u toj bolnici bejaše i jedan uveliko zao čovek koji primi instrukciju iz stranoga centrago moći i on uze podlo jednu vakcinu punu fajzer čipovane vode i zabi je u onu svetu sliku. Tu presuši onaj izvor bistri i zaustaviše se suze zlaćane i prestade svetlo lekovito sijati.\nA taj zli čovek izvadi telefon i okrete neki broj i reče sotonskijem glasom sve unazad pričavši "Dragane, izvršeno je" i otvori se utroba zemlje i izađoše sotonina kurvinjska vojska i dadoše mu trideset srebrnjaka i vaučer za SBB neograničeni internet.\nA onaj labud se opet u babu pretvori i baba reče: "Šta uradi to najvećem od nas". A on reče: "I ti bi baba da radiš za Dragana", a baba prokle i njega i dvadeseto koleno draganovljevo zbog čega opoziciju ni dan danas neće narod jer nema politku nego samo da krade", navodi se u priči koja je nasmejala sve na društvenim mrežama.\nAleksandar Vučić Sveta slika Tibor Jona


Dodik: Zdravstvenim radnicima odati priznanje | MONDOBA\nDodik Zdravstvenim radnicima odati priznanje\nDodik: Zdravstvenim radnicima odati priznanje 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n26.07.2020. / 21:58 22:01\nAutor SRNA 26.07.2020. / 21:58 22:01\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da treba odati priznanje zdravstvenim radnicima koji se mjesecima bore virusa korona.\nDodik je ukazao da je odgovornost na svakom pojedincu da se spriječi širenje zaraze i da nijedan apel neće uroditi plodom ako to ne stigne do svijesti svakog čovjeka.\n"Čitavo društvo je krizni štab, političari slušaju šta će reći struka, a odgovornost se može postaviti pred svakoga", rekao je Dodik.\nOn je naveo da se privođenje ljudi, koji se ne pridržavaju preporučenih mjera, znači da će biti još više izloženi, te da bi to gdje bi se našli bio novi epicentar, a nisu rješenje ni novčane kazne, kada su zbog epidemije svi izloženi manjku posla.\nDodik je za televiziju Pink rekao da je logično bilo očekivati da su se prvo na udaru našle vladine mjere, prije svega zabrana, bez obzira što su bile usmjerene na zaštitu svakog pojedinca.\nOn je mišljenja da se nepravedno prozivaju članovi kriznog štaba u Srbiji, jer su to ljudi kao i u Republici Srpskoj koji rade svoje posao, a ne primaju naknadu za to.\nMilorad Dodik zdravstvo radnici


Goran Šušljik: Živimo u vremenu zla\nKultura Autor:Jelena Koprivica25. okt. 202118:29 > 20:04\nGlumac Goran Šušljik, kreator serije "Vreme zla" Foto:Dragan Mujan/Nova.rs\nOsećam onu klasičnu tremu i uzbuđenje, jer izlazimo sa nečim čime smo prilično zadovoljni, kaže za Nova.rs Goran Šušljik, kreator, izvršni producent i glumac serije "Vreme zla" koja večeras počinje da se emituje na TV Nova S.\nVernici, grešnici, otpadnici – svi oni našli su svoje mesto u novoj seriji „Vreme zla“, svojevrsnom nastavku „Korena“. TV serija, nastala po motivima romana Dobrice Ćosića iz trilogije „Vreme zla“, koja večeras od 21.30 počinje da se emituje na Nova S, zatiče glavne junake, porodicu Katić u osvit Drugog svetskog rata. Emigracija, pa veze sa Komunističkom partijom, emotivne turbulencije, podele na partizane i one koje su se pridružili Gestapou, tragedije u banjičkom logoru, samo su neke od tema koje obrađuje 15 epizoda serije.\nŠušljik kao Petar Bajević Foto: Promo/Aleksandar Letić\nOtuda i ne čudi što „Vreme zla“ kreator, izvršni producent i glumac Goran Šušljik u razgovoru za Nova.rs naziva seriju kompleksnim projektom:\n– Trebalo je dosta vremena, koncentracije i energije svih ljudi koji su radili na seriji. Ne mislim tu samo na autore, već čitavu ekipu. Od same ideje da se radi serija po romanu Dobrice Ćosića prošlo je više od dve godine I, naravno, sada osećam onu klasičnu tremu i uzbuđenje jer izlazimo sa nečim čime smo prilično zadovoljni. Čak prezadovoljni. Ne sumnjamo u samu ideju da radimo na tom zahtevnom projektu, pa čak ni u rezultat, ali hajde da sačekamo reakcije – oprezan je, ipak, Šušljik.\nAdaptaciju Ćosićevog romana uradila je Sanja Savić Milosavljević, a reditelj Ivan Živković potpisuje seriju „Vreme zla“. Nada Šargin, Goran Bogdan, Žarko Laušević, Nataša Ninković, Radovan Vujović, samo su delić glumačkog ansambla serije, u kome je čak 50 imena.\nZa muziku je bila zadužena Irina Dečermić, montažu Dejan Urošević, a direktori fotografije su Marko Milovanović i Marko Mladenović.\nSerija je snimana u Beogradu i širom Srbije, na lokacijama, kakve su Bilješka stena na Tari, Donja Kamenica kod Knjaževca, padine Crnog vrha, Gornji Račnik, u kući čatmari staroj 136 godina…\nTV serija koja prati porodicu Katić pred sam početak Drugog svetskog rata, u Beogradu počinje povratkom Bogdana Dragovića (Goran Bogdan) iz emigracije, koji pokušava da zarad sina Vladimira ponovo uspostavi veze sa Komunističkom partijom iz koje je izbačen kao trockista. Ali, njegova žena Milena (Nada Šargin) stupa u emotivnu vezu sa Petrom Bajevićem (Šušljik), agentom Kominterne i Bogdanovim ratnim drugom. Ali, Milenin i Ivanov otac Vukašin Katić (Žarko Laušević) je slika građanske Jugoslavije, koja ne uspeva da se odupre promenjenim okolnostima. I počinje Drugi svetski rat. Milena sa bratom odlazi u Prerovo, Vladimir u partizane, a Petar i Bogdan istovremeno završavaju u Gestapou…\nOvo je kratak sinopsis serije od 15 epizoda, a ističući ponovo veličinu čitavog poduhvata naš sagovornik napominje da „Vreme zla“ zahteva dobrog, koncentrisanog i istrajnog gledaoca:\n– Razlog zašto se uopšte bavim ovim poslom jesu nada i želja da takvi gledaoci ne samo da postoje, nego da se i grade. Uostalom, to i jeste ideja ekranizacije tih velikih, značajnih romana. Nadam se da ako barem nekog novog gledaoca privučemo na stranu literature i nekih važnih tema, onda smo uspeli.\nScena iz serije Foto: Promo/Aleksandar Letić\nŠušljik se pojavljuje u trostrukoj roli- kreatora, izvršnog producenta i glumca serije. Iako je sebe prilično opteretio, ukazuje kako mu je čast ali i zadovoljstvo što je „breme morao da podnese na svojim plećima“:\n– Ali, to su na neki način povezani poslovi, sve je to neki deo mene koji me tera da se bavim njima. I ne osećam to zato kao neki dodatan pritisak. S druge strane, mnogo je bilo posla, bilo je potrebno dosta koncentracije i mnogo razumevanja za druge i sebe samoga u čitavom tom spletu poslova. Inače je kompleksan posao raditi TV seriju. Imao sam sreće da smo svi mi autori i moje kolege glumci bili zaljubljeni u sam predložak, tako da je zato bilo lakše. I rezultat je, čini mi se, krajnje zadovoljavajući.\nIako je roman „Vreme zla“, kako kaže, filmičan sam po sebi, nije bilo nimalo lako napraviti dramatizaciju.\n– Roman ima uzbudljive likove, vreme, taj prostor u kojem se odigrava. Ima nešto od raznih uzbudljivih žanrova koje gledamo u nekim drugim, srećnijim i kompleksnijim produkcijama u svetu. Dakle, tu ima i ljubavne melodrame, i političkog trilera i prave istorijske drame. I sve to podrazumeva da ima nečeg privlačnog u sebi. Mene je privukla ta mogućnost da se od prilično zahtevnog romana napravi nešto što zaista zaslužuje i trebalo bi da se gleda. Svi ti elementi, a najpre uzbudljive sudbine naših junaka, pa i te prilično kompleksne istorijske okolnosti su bile dovoljan razlog da se svi mi, zajedno sa našim producentom United medijom, upustimo u ovu avanturu.\nIako su svi ti elementi-ljubav, triler, istorijska drama, koje Šušljik pominje, recept za uspeh kod prosečnog gledaoca, naš sagovornik naglašava da se serija „ne obraća prosečnom gledaocu“:\n– Mislim da je to pogrešan put, barem za mene. Ja samo priče, za koje mislim da su uzbudljive, pokušavam da podelim sa drugima. Pritom, ne umanjujem potrebu da ono što smo uradili vidi što veći broj ljudi. To često nije samo pitanje same teme ili realizacije, nego raznih drugih okolnosti. Ali, nismo uradili seriju samo za ovaj trenutak sada. Čini mi se da ovo što smo uradili može da ostane i za neko drugo vreme. Mislim da će zauvek biti aktuelno ono što je Ćosić napisao i što smo mi ispričali. Zato što se ta „Vremena zla“ ne odnose samo na vremena u kojima je on pisao, nego i na ovo vreme, a siguran sam, nažalost, i na neka buduća – smatra Goran Šušljik, a na neizbežno pitanje može li se onda i današnje vreme okarakterisati kao „vreme zla“, ovo je više nego sugestivna reakcija:\n– Ne moram čak ni da odgovorim na to pitanje…\nNova.rs na prvom snimajućem danu serije „Vreme zla“\nGoran ŠušljikSerijaVreme zla


POČELO UREĐENJE SAVSKOG TRGA | Rakoc Apartmani | Blog\nPobedničko rešenje za uređenje Savskog trga, koje su uradile arhitekte iz Španije, osmišljeno je da trg bude pešačka zona koja će imati zelene površine, a u sredini pešačke zone postavljen spomenik Stefanu Nemanji.\nSpoj starog i novog, potpuni graditeljski preobražaj Savamale kao i to da se očekuje rekonstrukcija Karađorđeve i Savske ulice i da će sve biti uvezano sa Trgom republike i starim Beogradom.\nModerno zamišljen Savski trg funkcionalno se povezuje sa Savskom obalom. Savamala novim urbanim rešenjem menja lice do neprepoznatljivosti.\nNovo rešenje Savskog trga predviđa da će se u blizini nalaziti metro stanica, kao i novi savski most.\nTu će se ukrštati dve linije metroa i to će postati novi centralni trg u gradu, a Beograd će time dobiti više gradskih centara što je odlika svih velikih gradova.\nSaobraćaj će ići po obodima, dobijamo novu pešačku zonu, rekonstrukcija fasade i krova nekadašnje glavne železničke stanice već je završena, podiže se monumentalni spomenik Stefanu Nemanji i biće zasađeno 300 stabala.\nUređena promenada novim parkovima otvara Beograd na vodi za veliki broj posetilaca. Novi Beograd, Savamala, Dorćol, sa primetnim promenama i ogromnim potencijalom, Beograd polako uvode u red modernih metropola.\nUređenje grada doprinosi sve većoj turističkoj poseti, ujedno donosi korist i građanima Beograda.\nBritanski list „The Guardian“ Beograd svrstava u pet značajnih letnjih destinacija u Evropi.\nDobro došli, stan na dan, apartmani Rakoc. izdvajamo iz ponude:\nThis entry was posted in Apartmani Beograd, Desavanja u Beogradu, Smestaj u Beogradu, Stan na dan Beograd and tagged Apartmani, apartmani Beograd, apartmani u beogradu, luksuzni apartmani u beogradu, Sava mala, Savski trg, Smestaj, Stan na dan Beograd by admin. Bookmark the permalink.


Ova salata snižava nivo holesterola u rekordnom roku: Pravi se brzo, štiti telo bolje od bilo kog leka! - DvoKlik\nUz pravilnu ishranu moguće je održati nivo zdravlja na visokom nivou. Poznato je da su salate zdrave, a ova će zahvaljujući svojim sastojcima posebno pogodovati osobama sa povišenim holesterolom.\nOsim toga, zaštitiće srca od nastanka mnogih bolesti, a dobro je poznato da u poslednjih nekoliko godina od ovih oboljenja strada sve veći broj ljudi.\nGlavni sastojak ove salate je bela rotkva u kojoj se krije pravo malo blago vitamina i minerala. Dokazano je da smanjuje rizik od nastanka raka, ubržava metabolizam, pokreće proces razgradnje masnih naslaga, smanjuje upale i čuva zdravlje srca.\nZa ovu salatu će vam osim bele rotkve biti potrebno:\nSočivo stavite na nekoliko sati u vodu, a potom ga obarite.\nNa vrlo maloj količina ulja propržite luk, pa dodajte narendanu repu, a potomi i sve ostale sastojke osim sočiva. Ono se dodaje na samom kraju.\nPotrebno je sve pržiti na laganoj vatri oko sat vremena uz dodavanje vode po potrebi.\nPreporučuje se konzumiranje samostalno ili uz palentu.\nKada zadrugari doživljavaju lomove, isto se dešava napolju i njihovim bližnjima Ovih dana ljubavna drama Mine Vrbaški i Mensura Ajdarpašića dostigla je vrhunac. Njih dvoje su raskinuli, a Mina nikako ne može da prihvati da je ostavljena, zbog čega redovno ima psihičke lomove. Ni Mensur nije najbolje, pa često možemo videti kako plače i koliko mu je teško zbog […]


Američki napadi u Somaliji - Wikivijesti\nAmerički napadi u Somaliji\nStatus: Završen 05:27, 10. januar 2007. (UTC)\nModel aviona koji je korišten za napad\nRas Kamboni (Somalija), 9. januar 2007. – Helikopteri su danas izveli nove napade na južnu Somaliju, u blizini mjesta na kojem je sinoć, kako se navodi, izveden američki zračni napad na osumnjičene pripadnike al-Qaide. Svjedoci nisu bili sigurni da li su nove napade izveli etiopski ili američki helikopteri. Nema neposrednih informacija o žrtvama.\nBHT: „Američki avioni bombardovali položaje Islamske milicije u južnoj Somaliji“ (9. januar 2007)\nPreuzeto iz "https://bs.wikinews.org/w/index.php?title=Američki_napadi_u_Somaliji&oldid=22788"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 2 decembar 2018 u 09:57.


Oglasio se Ričard Grenel o dokumentu koji je uručen Srbiji u Vašingtonu, šta piše u Tački 10\nSpecijalni izaslanik predsednika SAD za pregovore Beograda i Prištine Ričard Grenel oglasio se na Tviteru povodom vesti da je srpskom predsedniku Aleksandru Vučiću uručen papir na kom se traži priznanje Kosova.\nGrenel je kratko prokomentarisao vest koju je objavio jedan medij na engleskom jeziku, rekavši „Nije istina!“.\nŠta piše u Tački 10\nSiniša Mali prokomentarisao dokument navodeći kao spornu Tačku 10, koja se odnosi na obostrano priznanje Kosova.\n„Tačka 10 odnosi se na međusobno priznanje. Ima i ekonomskih tema i one koje se odnose na infrastrukturu, autoput, železnice, pomoći malim i srednjim preduzećima kako bi se podigla ekonomija celog region. Ogroman pritisak“, kazao je on.\nKsenija Pavlović Mekatir, izveštač Bele kuće i ugledna novinarka, reagovala je na društvenim mrežama i citirala navode iz Tačke 10.\nU spornoj tački navodi se: „Obe strane se obavezuju na međusobno priznanje i zaštite etničkih manjina, restituciju imovine, rešavanje statusa lica koji nemaju regulisan status i saglasne su da otvore kancelarije zadužene za zaštitu i godišnje izveštavanje o manjinskim pravima“.\nPodsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić predvodi delegaciju koja će od danas do 5. septembra boraviti u poseti Sjedinjenim Američkim Državama, gde će učestvovati u razgovorima o ekonomskoj saradnji između Beograda i Prištine, koje organizuje Bela kuća.\nPregovori Beograda i Prištine u Beloj kući još uvek traju.


Ključne riječi: globalni sistem, SAD, međunarodni poredak, hegemonizam, velesila\nVećina mislilaca se slažu da je „novi globalni poredak“ pod američkim liderstvom u povlačenju i da se tu ne radi ni o kakvoj taktici jer je od 2008. godine jasno da se radi o zalasku američke hegemonije. Najvažnije pitanje koje se nameće u vezi sa ovim jeste: kakav će globalni sistem uslijediti nakon poraza novog globalnog sistema pod američkim liderstvom?\nDevedesete godine prošlog stoljeća smatraju se „zlatnom prilikom“ za aktivni američki upliv u svijetu s ciljem ispunjenja „svetih“ američkih ciljeva, tj ušvršćenja, stabiliziranja i prodiranja američke hegemonije u međunarodni poredak. Promjene potkraj 80-ih i početkom 90-ih godina u izvjesnoj mjeri su bile brze i korjenite te je Fukuyama nagovijestio kraj povijesti. Kraj „hladnog rata“ te opsežna saradnja zemalja u međunarodnoj koaliciji pod vođstvom Amerike a protiv Iraka ponovo je u vladi Georgea Busha pokrenula pitanje idealističkih američkih vrijednosti iz prošlosti i pojam „novog globalnog poretka“. Kada se govori o „novom globalnom poretku“ pod tim se misli na poredak koji je aktualizirao i predočio bivši američki predsjednik Bush. Premda, ovaj je izraz prvi upotrijebio Mihail Gorbačov u svom govoru pred Generalnom skupštinom UN-a, 26. decembra 1988. godine.\nBush senior je smatrao da nova situacija iziskuje novi poredak u okviru kojeg će se uspostavljati i trajati poželjne relacije među narodima. Amerika je u tom kontekstu istakla ciljeve i interese kao što je istrajavanje na temeljnim vrijednostima liberalizma, liderstvo u globalnoj ekonomiji, uspostava zdravih relacija utemeljenih na boljoj političkoj suradnji sa prijateljskim i zemljama saveznicama te uspostava sigurnog i stabilnog svijeta u kojem će se poštivati političke i ekonomske slobode kao i principi i kriteriji ljudskih prava i demokracije. Kako bi imali kontinuitet globalne hegemonije Amerikanci su išli za širenjem američkih nacionalnih ciljeva koristeći se pri tome svim mogućim opcijama, kao „uplitanje“ (masovno uplitanje – obično vojno – u unutrašnja pitanja zemalja); širenje saradnje sa saveznicima a sve s ciljem očuvanja i sprovođenja novog globalnog poretka i smanjenje jednostranih koraka kroz jačanje strateških koraka.\nPisanja istaknutih međunarodnih teoretičara\nOpadanje političke, ekonomske i sigurnosne moći Amerike posljednjih godina nagnalo je zapadne i nezapadne mislioce na promišljanje o prihvatanju kraja globalnog poretka utemeljenog na američkoj moći. John G. Ikenberry, Gideon Rachman, Noam Chomsky, Michael Cox, Joseph Nye, Fareed Zakaria, Alfred McCoy, William Norman Grigg i Steven A. Cohen su istaknuti mislioci i teoretičari u oblasti međunarodnih odnosa koji su u svojim pisanjima razmatrali načine propasti globalne američke imperije.\nJohn G. Ikenberry teoretičar u oblasti međunarodnih odnosa i američke vanjske politike u članku pod naslovom „Budućnost globalnog liberalnog poretka“ objavljenom 2014. godine ukazao je na zalazak američke moći i promjenu globalne moći iz koncentrirane moći u višeblokovski sistem. Ikenberry smatra da je svijet u nekoj vrsti promjene globalne moći iz koncentrirane moći u sistem više blokova a što bi se moglo nazvati „sistem raspršivanja moći“ pri čemu bi u takvom sistemu prenosa moći mogla najviše profitirati Kina.\nGideon Rachman je američki politički analitičar koji smatra da su društveno-ekonomski izazovi izazvani krizom iz 2008. godine faktor slabljenja i pada globalne američke pozicije te ocjenjuje kako ekonomski i vojni napredak Kine predstavlja ozbiljnu i dugoročnu prijetnju za američku hegemoniju. Rachman vjeruje kako danas postoje različiti aspekti nadmetanja između novonastale Kine i slabe Amerike te ističe da novonastale sile kao što su Kina, Brazil, Turska, Indija i Iran – svaka prema svojim vanjskopolitičkim prioritetima – ograničavaju organiziranje globalnog sistema, napose u odnosu na činjenicu američkog slabljenja.\nNoam Chomsky istaknuti je kritičar američke vanjske politike koji na ovu zemlju gleda kao na „imperiju“ na zalasku. On smatra da je u izvjesnom obliku došlo do promjene američke imperijalističke dominacije te je opseg njene primjene u praksi uočljivo opao. Amerika je u opadanju i na unutrašnjoj i na vanjskoj sceni.\nAlfred McCoy, profesor Univerziteta Wisconsin, smatra da će se zalazak Amerike kao globalne velesile dogoditi prije nego bilo ko može i zamisliti. To će se u potpunosti i dogoditi do 2025. godine smatra ovaj američki povjesničar i svijet će svjedočiti prelasku bogatstva i ekonomske moći sa Zapada na Istok. McCoy smatra da je američki imperijalizam najveći faktor američkog pada.\nMcCoy vjeruje da će globalni poredak u budućnosti, preciznije između 2020. i 2024. godine, biti suočen sa pojavom novih sila kao što su Kina, Rusija, Brazil i Indija koje će međusobno sarađivati a da će sile kao što su Engleska, Njemačka, Japan i Amerika nazadovati i da će se njihovo partnerstvo okončati. McCoy također smatra da postoji još jedna opcija za budući globalni poredak a to je „Neovestfalijanski globalni poredak“ u kojem će se uspostaviti regionalna hegemonija i da će svaka hegemonija dominirati nad svojim regionom. Primjera radi, Brazil u Južnoj Americi, SAD u Sjevernoj Americi, Kina u Južnoj Aziji, Rusija na Kavkazu, Južna Afrika u Africi. U takvoj konstelaciji odnosa, prostor virtualni, te morska prostranstva će izaći izvan kontrole dosadašnjeg „policajca“ tj Amerike a formirat će se nova globalna društva.\nWilliam Norman Grigg i Steven A. Cohen smatraju da je Amerika zemljama Trećeg svijeta donijela siromaštvo, kriminal, nepismenost i sve bolesti kojima je danas izložen ovaj region te da je standard života u zemljama Trećeg svijeta znatno niži u odnosu na ostale razvijene zemlje i zemlje u razvoju. Grigg ističe da su korijeni američkog pada u bogatstvu bez truda, u uživanjima bez savjesti, u znanju bez karaktera, biznisu bez etike, znanju bez humanosti, pobožnosti bez požrtvovanja i politici bez principa.\nI Michael Cox, istaknuti univerzitetski profesor i analitičar u oblasti međunarodnih odnosa, pisao je o ovoj temi te je početak XXI. st. označio kao početak jedne nove realnosti pod imenom „promjena moći“. Cox smatra da ovaj proces znači zalazak američke hegemonističke moći i uspostavu novog međunarodnog poretka posredstvom nove globalne realnosti nazvane „BRICS“ u koju ulaze Brazil, Rusija, Indija Kina i Južnoafrička Republika (Cox, 212: pp 369). „BRICS“ je naziv za uniju zemalja koje su posljednjih godina doživjele ubrzani ekonomski i industrijski razvoj. „BRICS“ je termin koji je nastao od prvih slova naziva država koje ulaze u ovu uniju, tj. Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika, a koje su se kao potencijalna globalna snaga ujedinile prije otprilike jednog i po stoljeća. Zemlje članice „BRICS-a“ čine grupu novonastalih globalnih ekonomija. Na tragu toga, zemlje koje čine „BRICS“ u političkom smislu imaju slične stavove u pogledu globalnih pitanja i ne prihvataju politiku pritisaka, upotrebu sile, kršenje suvereniteta drugih zemalja, jednostranost i ignorisanje OUN-a od strane drugih globalnih sila.\nFareed Zakaria koji na međunarodne pojave gleda sa neorealističkog stajališta vjeruje kako je svijet u tranziciji iz američkog ka postameričkom periodu. Zakaria smatra da u svijetu koji je pred nama Amerika ne samo da neće imati ekonomsko i geopolitičko liderstvo niti kulturnu dominaciju, nego će njene vrijednosti biti poljuljane. Nalazimo se u stanju „rastakanja drugih“ što će donijeti novu globalnu perspektivu u kojoj se mijenjaju pozicije moći i bogatstva. Moć odlazi iz američkih ruku i mi smo već zakoračili u postamerički svijet, smatra Zakaria, čiji pravac i suštinu određuje „veliki broj ljudi i veliki broj prostora“.\nFareed Zakaria u svom je tekstu, između ostalog, napisao: „Američka demokracija je postala neliberalna“. U tom tekstu je također analizirao uzroke koji su doveli do prelaska iz američkog u postameričko doba. On smatra da su političke stranke izgubile moć i da je Kongres pocijepan. Ekspertni timovi nemaju vlastitih stavova a mediji pravih informacija, finansijeri posežu za falsificiranjem, a u uredima punim dima se donose zaprepaštujuće odluke. „Sada vidimo kako je američka demokracija bez ikakvih realnih zapreka zauzela kurs čistog populizma i obmanjivanja puka“, ističe Zakaria.\nImajući u vidu stajališta međunarodnih eksperata i realnu situaciju u današnjem svijetu može se kazati da je globalna Američka imperija na zalasku, i to usljed unutrašnjih faktora (slabljenje političko-ekonomske strukture) i vanjskih faktora (pojava izazovnih regionalnih i globalnih sila). Svijet je sada spreman za ulazak u postameričku eru. Doba u kojem se više ne može govoriti o velesilama i globalnom liderstvu. Američki neuspjeh u sučeljavanju sa Rusijom oko ukrajinskog pitanja, ćorsokak u koji su zapali diplomatski pregovori sa Rusijom i Iranom u vezi Sirije, rat sa terorizmom u Afganistanu kome se ne nazire kraj, eskalacija djelovanja antiameričkih fundamentalističkih skupina, kao što je Daeiš, jačanje regionalnih međunarodnih sila kao što su Kina, Rusija, Brazil, Indija i Turska te poljuljani temelji EU kao jedne od glavnih američkih saveznica s ciljem očuvanja globalnog poretka utemeljenog na američkoj moći, glavna su obilježja globalnog zalaska američke imperije.\nTrumpa treba smatrati posljednjim američkim pokušajem za povratkom kredibiliteta i izgubljene ili nestajuće američke moći u svijetu. Trump će uložiti sve svoje napore da Americi povrati međunarodni kredibilitet i globalnu hegemonističku stabilnost ali je već prekasno za tako nešto. Trenutačna moć Amerike daleko je od toga da može drugima naturati liderstvo prema američkim vrijednosnim obrascima. Sadašnja Amerika nema tu snagu da drugim međunarodnim silama govori šta je „crno“ a šta „bijelo“. Svijet danas više nalikuje jednom „lebdećem neustaljenom selu“ negoli svijetu pod dominacijom neke sile slične Americi. Ovo odsustvo liderstva i anarhizam će vladati međunarodnim poretkom sve dotle dok svijet ne proizvede jednu novu velesilu kakva je bila Amerika početkom XXI. st. kada je mogla preuzimati velike međunarodne odgovornosti. Trenutačno nema nikakve globalne sile koja posjeduje one karakteristike liderstva kakve je imala Amerika 90-ih godina prošlog stoljeća. Svijet je sada podijeljen na nekoliko blokova (kontinentalne sile). Ovo je doba najnestabilnije pozicije međunarodnog poretka u kojem se svakog trena može dogoditi nešto novo što bi svijet moglo odvesti u još veću nestabilnost.\nZadnji put promjenjensrijeda, 17 Oktobar 2018 07:15\nViše iz kategorije: « Svaki put kada smo svjedoci genocida kažemo „nikada više“ – ali ljudska priroda nam ukazuje na nešto drugačije Sjedinjene Države: Stoljeće izgubljenih ratova »


Kostolac, energetski gigant – savremena Pompeja\nPriča o mom gradu i zagađenju u njemu krije se iza naslova o velikom proseku plata i lepom životu na obalama dve reke (Dunav i Mlava).\nLepa gradska sredina , plaža na Dunavcu i nešto što je neizostavan deo Kostolačkog pejzaža dimnjaci elektrana. Nekako se još početkom prošlog veka suživot Kostolčana preklapao sa industrijskim i energetskim razvojem. Kako su rasle potrebe za energijom tako su rasli i termoenergetski kapaciteti. Danas Kostolac u perspektivi ima kop Drmno sa planom proširenja iskopa uglja na 12 miliona tona. Takođe i četiri bloka instalisane snage 1000 MW i u planu izgradnje još jednog bloka B3 snage 350MW.\nPoznato je da termoenergetika sa iskopom i transportom uglja i produktima sagorevanja predstavlja jedan od najvećih zagađivača i emitera štetnih gasova. Celokupan tehničko-tehnološki proces koji počinje na kopovima utiče na devastaciju i uništavanje u prvom redu zemljišta i koje neretko ostaje trajno neplodno i sa malim šansama za rekultivaciju. U Kostolcu je bilo aktivno iskopavanje na više kopova i to: kop Ćirikovac, kop Klenovnik, kop Kostolac i još uvek aktivni kop Drmno. Prva tri kopa su zatvorena i danas smo svedoci njihovog stanja tj. odsustva pravih mera i vraćanje namene zemljištu. Čak šta više pod velom novih tehnologija isti se pretvara u još jedno odlagalište pepela i šljake, sa planovima i za lokalnu deponiju smeća. Iako su vidljive upotrebe novih tehnologija, izrada plastičnih i vodo nepropusnih membrane projekat prate veliki problemi u smislu odrona zemljišta i prodora podzemnih voda i problema sa transportom. Potrebno je preduzeti niz mera koje bi započete investicije u ekološko odlagalište što hitnije donelo željene rezultate. Izgradnju novih postrojenja i silosa u delu preduzeća TEKO A koji bi se priključile novom sistemu transporta pepela i šljake koje već postoji sa blokova TEKO .\nKostolcu su neophodna kontinuirana i 24h merenja zagadjenja vazduha, otpadnih voda i kontrola kvaliteta poljoprivrednih proizvoda iz okoline. Povećane emisije gasova koji izazivaju efekat staklene bašte, te emisija azotnih, sumpornih oksida, ugljen dioksida su apsolutno neopravdane željom za energijom. Povećana svest i zakonske regulative polako dovode do normi koje su propisane Evropskim standardima. Ipak Kostolcu su potrebna rešenja za saniranje posledica starih tehnoloških procesa. Zatvaranje starog odlagališta pepela na obalama Dunava i njegova rekultivacija nameću se kao osnov budućeg delovanja. Na kasetama tog pepelišta još uvek se odlaže pepeo i šljaka sa Kostolačkih postrojenja. Nepostojanje kvalitetne ekološke zaštite, nepostojanje stabilnih sistema stvaranja vodenih ogledala, prskalica, te nenanošenja plodnog tla na gornje slojeve pepelišta prouzrokuje njegovo često razvejavanje. Pepelište se nalazi na severnoj strani gradske sredine na potezu sela Stari Kostolac i samih obala reka Dunav i Mlava. Usled česte pojave severnih vetrova, isti uslovljavaju dizanje pepela i prave sive oluje u gradu i okolini. Takodje usled blizine pomenutih reka postoji opasnost od proboja podzemnih voda i plavnih talasa koji bi doveli do ekoloških katastrofa neslućenih razmera. Pobrojanom svakako treba dodati sveobuhvatnije analize oboljenja Kostolčana. Sa akcentom na plućne bolesti i bolest respiratornih organa. Neophodno je uraditi i skrininge kancerogenih i alergijskih oboljenja. Adekvatne zdravstvene službe su obaveza šire društvene zajednice, naročito u sredinama koje su ugrožene industrijskim zagađenjem. U tu svrhu potrebe mog grada za novim i savremenijim zdravstvenim službama su neophodnost i obaveza. Planove za izgradnju novog Doma zdravlja potrebno je ubrzati i u tu svrhu alarmirati šire javno mnjenje i političke strukture.\nKompleksnost problema iziskuje sistemska rešenja koja moraju poštovati kako norme i propise Evropskih zakonskih regulative i sporazuma, tako i specifičnosti lokalne zajednice. Kostolac je sredina koja je izrasla na temeljima energetskog giganta i sama zajednica je zahvalna za ekonomski prosperitet. Međutim zdravlje ljudi, ekološka svest, odgovorno poslovanje i zaštita životne sredine su norme koje moraju predstavljati prioritet. Projekte koji postoje, a obuhvatili su pored novih elektro filtera i postrojenja za odsumporivanje i smanjenje prisustva NO2. Zatim savremeniji i bezbedniji transport i odlaganje šljake. Rešavanje problema zatvaranja starih kopova i vraćanje namene zemljištu te njegovu rekultivaciju i ozelenjavanje. I zatvaranje još uvek aktivnog pepelišta šljake sa starim sistemom, kao i njegovu rekultivaciju. Potrebno je usvojiti nove metode u prenameni takvih površina i trajno rešiti problem razvejavanja pepela. Kostolac i Kostolčani zaslužuju život dostojan čoveka. To je obaveza društva i privrednih subjekata koji su nastala na teritoriji ove sredine. U nadi da će ekološka svest i njeno buđenje pomoći mojoj zajednici dajem ovaj svoj mali doprinos.


Partizan gubi Pantića? Uključio se turski velikan, pravi srpsku koloniju...\nPartizan gubi Pantića? Uključio se turski velikan, pravi srpsku koloniju…\nGoran Bošković 11/06/2018, 19:57\nDanilo Pantić je bio možda i ponajbolji igrač Partizana u prethodnoj sezoni i potpuno je rehabilitovao karijeru posle period posle dve godine tavorenja u Holandiji. Vratio je dug Partizanu, vratilo se i njemu na terenu, ali možda im se putevi opet razdvoje…\nPantić je jedna od želja Fenerbahčea u prelaznom roku! Podsetimo, on je igrač Čelsija na pozajmici u Partizanu sa otkupnom klauzulom koja je van finansijskih domašaja crno-belih. Partizan želi da ga zadrži i nada se da će Plavci prihvatiti predlog za još jednu jednogodišnju pozajmicu. Ali ako se Fener uključi u trku, to će biti jako teško… Iako igrač ima želju da ostane makar još jednu sezonu u Humskoj.\nNedavno su u Fenerbahčeu održani predsednički izbori na kojima je Ali Koč posle 20 godina svrgao sa vlastiAziza Jildirima. On je potom doveo svoje ljude u klub, a za direktora fudbala je imenovan Damijan Komoli, poznato ime u svetu fudbala. Bio je dugogodišnji skaut Arsenala koji je u klub doveo Turea, Ebuea, Klišija, potom direktor fudbala u Totenhemu odgovoran za dovođenje mladih igrača poput Bejla, Boatenga, DosSantosa, Kabula, ali i velike transfere Modrića, Berbatova, Ćorluke… Kasnije je bio sportski direktor Sent Etjena, a potom direktor fudbalskih operacija u Liverpulu i najzaslužniji za dovođenje Luisa Suareza. Pre nekoliko dana je potpisao trogodišnji ugovor sa Fenerbahčeom. I bacio se na posao…\nPrvi zadatak će mu biti da smeni trenera Ajkuta Kočamana, a na njegovo mesto želi da dovede Željka Buvačakoji je slobodan. Potom seldi rekonstrukcija igračkog kadra kako bi Fener što jači dočekao kvalifikacije za Ligu šampiona.\nNa Komolijevoj listi je i Danilo Pantić. Među četvoricom mladih igrača koje će pokušati da pozajmi zahvaljujući dobrim vezama na Ostrvu. Preostala trojica su Brazilci Andreas Pereira iz Mančester Junajteda (pozajmljen Valensiji), Daglas Luiz iz Mančester Sitija (pozajmljen Đirponi) i Rodrigo iz Sasuola. Jedan ili dvojica iz ovog kvarteta bi trebalo da stignu na pozajmicu s pravom otkupa ugovora.\nPored mladih nada, Fenerbajhče juri i kapitalna pojačanja u vidu već formiranih igrača. Želje su Bamba iz Sent Etjena, naš Nenad Tomović iz Fiorentine, Džeri Mina iz Barselone, Trezege iz Kasimpaše, Ahmed Musa iz CSKA,David Ospina iz Arsenala…\nPrevious article Partizan smanjio dug za 2.5 miliona!?\nNext article Naše nesuđeno pojačanje – sada u Engleskoj za 7.200.000 evra!?


Konkurs za dodelu stipendija Civil Society Scholar Awards – CSSA - stipendija - Infostud | NajStudent.com\nBeogradska otvorena škola › Konkurs za dodelu stipendija Civil Society Scholar Awards – CSSA\nBeogradska otvorena škola u saradnji sa Fondacijom za otvoreno društvo raspisuje Konkurs za dodelu stipendija u okviru Programa podrške namenjenom doktorantima, članovima akademske zajednice i zaposlenima na visokoškolskim ustanovama (Civil Society Scholar Awards - CSSA) za školsku 2017-2018. godinu.\nKonkurs je namenjen doktorantima i zaposlenima na visokoškolskim institucijama u Srbiji.\nProgram podrške namenjen je kratkoročnim, međunarodnim istraživačkim projektima u trajanju između 2 i 9 meseci, kao što su: rad na terenu (prikupljanje podataka), istraživačke posete bibliotekama, arhivama ili univerzitetima, razvoj kurikuluma, aktivnosti u oblasti međunarodne istraživačke saradnje koje imaju za cilj izdavanje publikacije.\nVodič za prijavu i dokument sa Često postavljanim pitanjima možete pronaći ovde.