Ubrzani radovi na završetku Prokopa - Gradjevinarstvo.rs\nUbrzani radovi na završetku Prokopa\n01.09.2016. | Tanjug\nRadovi na završetku buduće glavne železničke stanice „Beograd centar“ u Prokopu su ubrzani - počela je gradnja pristupnih saobraćajnica, a Republička direkcija za imovinu je pozvala zainteresovane investitore da daju ponude za izgradnju stanične zgrade i pratećih komercijalnih sadržaja.\nRepublička direkcija za imovinu Republike Srbije pozvala je u utorak sva zainteresovana domaća i strana pravna lica da upute neobavezujuće pismene ponude za izgradnju stanične zgrade železničke stanice „Beograd centar“ i pratećih komercijalnih sadržaja.\n- Neophodno je dovesti u funkciju ploču iznad stanice, izašao je poziv za investitore i očekujemo, a nekoliko njih se već javilo usmeno, da ćemo naći partnera koji će zajedno sa Vladom i Gradom napraviti novi tržni centar, staničnu zgradu i parking, čime bi u potpunosti završili ovu veliku i važnu investiciju - izjavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nOn je prisustvovao početku radova na izgradnji pristupnih saobraćajnica za Prokop u dužini od 1,2 kilometra i najavio da će te pristupne saobraćajnice biti završene na proleće 2017. godine, a radovi na ploči krajem 2018. ili 2019. godine.\nSrbija će u izgradnju uložiti zemljište i omogućiti gradnju na već izgrađenim objektima, a potencijalni partner bi trebalo da finansira izgradnju zgrade železnicke stanice i komercijalnih sadržaja.\nVrednost izgradnje stanične zgrade, prema nezvaničnim informacijama, biće oko 30 miliona evra, a kao jedan od mogućih investitora komercijalnih sadržaja na ploči na Prokopu pominje se kompanija MPC.\nRadove na izgradnji pristupnih saobraćajnica je juče (31.08.2016. godine) započela grupa izvođača na čelu sa Strabagom, a vredni su 380 miliona dinara.\nProjektom je predviđena saobraćajnica sa infrastrukturom sa po dve kolovozne trake, dužine oko 770 metara i razdelnim pojasom, sa obostranim pešačkim stazama, osim na delu uključenja sa Bulevarom kneza Aleksandra, gde su trotoari sa jedne strane. Na saobraćajnici je predviđena i izgradnja mostovske konstrukcije dužine 145 metara, sa pet raspona, kao i potporni zidovi. Takođe, biće izgrađeno 1.500 metara kanalizacione mreže, oko 560 metara vodovoda, 26 parking mesta i dva stajališta javnog prevoza. Ulica Dragana Mancea će biti rekonstruisana u dužini od 160 metara. U smeru od Bulevara kneza Aleksandra ka železničkoj stanici Prokop biće izgrađena pešačko-biciklistička staza u dužini od 200 metara i širine tri metra. Osim izrade potpornih zidova i mostovske konstrukcije, značajan deo predstavlja i uređenje saobraćajnog prolaza ispod Bulevara kneza Aleksandra kojim će se prilaziti železničkoj stanici.\nPlanirano je da se u narednom periodu urade i pristupne saobraćajnice iz pravca auto-puta za Beograd - Niš. Na Prokopu treba da se završi i prvi peron, dva koloseka, ali i da iznad njih bude dograđeno 9.000 kvadrata ploče.


U proteklom ratu u Bosni i Hercegovini, ratni zločini silovanja i drugih oblika seksualnog nasilja nisu bili počinjeni samo sa ciljem povrjeđivanja, demoralizacije i uništenja direktnih žrtava silovanja nego i porodica žrtava, kao i njihove zajednice u cjelini.\nPrema izvještaju Ekspertne komisije Ujedinjenih nacija (1993), Amnesty International (1993, 2009), Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH (2012) i dr., najveći broj žrtava silovanja ili drugog oblika seksualnog nasilja u ratu u BiH je u populaciji bosanskih Muslimana, i to u prvom redu žena i djevojčica (procjene variraju od 20,000 do 50,000, uključujući i žene i muškarce).\nU patrijarhalnim kulturama kakva vlada i u našoj zemlji, silovanje se smatra „sramotom“, „gubitkom časti“ i „poniženjem“ zbog čega žrtve nerado govore o tom iskustvu, pa tačan broj onih koje/i su silovane/i, seksualno zlostavljane/i i ponižavane/i, vjerovatno nikada nećemo znati.\nŽene su silovane na ulici, u svojim domovima i/ili pred članovima porodice i komšijama, kako od strane poznatih tako i nepoznatih počinilaca, pri čemu su često svjedočile i nasilnom odvođenju očeva, braće, muževa, djece, kao i silovanju i ubijanju drugih. Ovi zločini često su uključivali i druge vrste traumatskih iskustava, kao što su: protjerivanje, gubitak doma, izgladnjivanje, zastrašivanje i izvođenje na strijeljanje, iskustvo boravka u logoru/ima i druge oblike fizičke, psihičke i seksualne torture.\nRatno silovanje, kao jedna od najvećih traumatizacija za ženu, dovodi do teških posljedica po tjelesno i psihičko zdravlje, zahtijevajući ujedno i duže vrijeme za oporavak. Reakcije preživjelih na silovanje su složene i jedinstvene za svaku osobu i umnogome zavise od reakcija zajednice i socijalne podrške. Još i danas, veliki je broj pritužbi na socijalnu isključenost zbog postojeće stigme u društvu koja ukazuje da naša žrtva još uvijek nije prepoznata i priznata. Zbog izostanka strukturisane i sistematizovane podrške šire zajednice i 20 godina nakon zločina počinjenih nad nama, u stalnoj smo potrebi za psihološkom, medicinskom, socio-ekonomskom i pravnom pomoći.


Marko Paulinović – Buterin&Posavec\nMarko Paulinović ima dugogodišnje iskustvo u pravnom zastupanju domaćih i stranih klijenata, s posebnim naglaskom na kreditne institucije i leasing društva. Njegov rad uključuje zastupanje stranaka u parničnim i insolvencijskim postupcima te savjetovanje kod naplate potraživanja. Marko je sudjelovao u kompleksnim NPL transakcijama i due diligence postupcima. Također pruža klijentima pravnu podršku u području nekretnina, od akvizicije do zatvaranja financijske konstrukcije, gradnje, dugotrajnog zakupa i upravljanja nekretninama.\ninsolvencijski postupci i restrukturiranje\n2005. vježbenik, odvjetnica Renata Plešnar\n2009. samostalni odvjetnik\n2015. odvjetnik, Odvjetničko društvo Buterin&Posavec\n2005. Pravni fakultet Sveučilišta u Zagrebu\n2008. pravosudni ispit


Prvi TRILIONER na svetu?\nPrema istraživanju konsultantske kuće Copmarisun, vlasnik Amazona Džef Bezos će u ovoj deceniji dosegnuti status prvog trilionera u istoriji.\n2020-05-16 12:28:01 0\nVerujete li vi Svetskoj zdravstvenoj organizaciji?\nKoliko ste sigurni u sve što se dešava sa korona virusom? Da li ste izgubili poverenje u Svetsku zdravstvenu organizaciju? Predsednik Tanzanije, John Magufuli ga nije ni imao, pa je sproveo jedan test. Ispostavilo se da su neki uzorci koje je poslao na analizu dobili pol, godine i korona virus.\n2020-05-14 23:59:44 0\nFenomen sna, večita misterija običnog čoveka. Donekle, ni naučnici koji se bave ovim fenomenom nisu načisto sa svim činjenicama o snovima. Mnogi ljudi veruju da snovi mogu predvideti budućnost, mnogi su spoznali sebe nakon buđenja, a neki o svojim snovima ne žele da pričaju.\n2020-05-14 13:21:01 0\nPrinc Čarls otkrio omiljeni doručak i podelio recept\nPrinc Čarls je na društvenim podelio recept za svoj omiljeni jutarnji doručak- pečena jaja sa britanskim sirom. Recept je objavio povodom onlajn festival posvećenom britanskom siru I industriji sira u toj zemlji.\n2020-05-13 11:06:53 0\n“Jako sam ponosna na to odakle dolazim”! Mila Jovović o srpskom poreklu i porodičnoj istoriji! (FOTO)\nHolivudska lepotica Mila Jovović (44) je na Instagramu objavila fotografije svojih predaka koji su učestvovali u Drugom svetskom ratu pa je otkrila nepoznate detalje o svojoj porodici.\n2020-05-13 09:36:23 0\nTajni dokumenti FBI, koji su dugo bili nedostupni, otkrivaju ko je bio Hitler i kada je zaista umro\nPrema istorijskim knjigama svi znamo ko je bio Hitler i da je1945. godine izvršio samoubistvo zajedno sa Evom Braun. Međutim, postoje informacije koje ukazuju na drugu teoriju prema kojoj Hitler nije umro već je pobegao i živeo u Južnoj Americi.\n2020-05-12 09:34:49 0\nGde si burazeru? Često koristite ovu reč a niste niste znali šta ona zapravo znači\nPostoje reči u našem jeziku koje se često upotrebljavaju, koje su samo naše i po kojima se mi kao narod prepoznajemo. Jedna od tih reči je i "burazer“.c\n2020-05-12 09:29:43 0\nOgromne nemani koje uteruju strah u kosti\nU hrišćanskoj tradiciji zmije su tretirane kao simbol laži, prevare, obmane, ali i simbol zla i samog đavola. Neke drevne civilizacije su ih, međutim, poštovale kao božanstvo. Tako je, na primer, u slovenskoj predstavi zmija okarakterisana kao čuvar kuće i ognjišta. U drevnoj Grčkoj i drevnom Egiptu one su predstavljale plodnost, obnavljanje života, besmrtnost.\n2020-05-11 18:44:49 0\nOtvoren prvi Diznilend u svetu posle epidemije korone\nZabavni park Diznilend u Šangaju ponovo je danas otvoren za posetioce nakon što je bio zatvoren zbog izbijanja epidemije kovida 19 u Kini.\n2020-05-11 13:20:24 0


Predstava “Putovanje kroz gusto granje” u Lebanu 25. aprila – Info Centar Juga\nNastavak priče o Rokiju, koga igra popularni glumac sa juga Srbije Dragan Boža Marjanović, moći će da pogledaju svi Lebančani , 25. aprila od 20 časova u Domu kulture „Radan“. Ulaz je BESPLATAN!\nNastavak priče o “Rokiju”, bivešem bokseru i bivšem robijašu sa juga Srbije… Zapravo, radi se o periodu njegovog života desetak godina nakon neslavne epizode u “Haškom tribunalu” i pokušaja da se vrati u “legalan biznis”, kako to naš junak na svom neodoljivom i simpatičnom akcentu zna da kaže…Ovog puta, “Roki” vrši prezentaciju svoje firme “AGEZATURIREK” (Agencija za turizam i rekreaciju), i po najpovoljnijim uslovima svojim klijentima nudi pojedine “destinacije”.\nDa bi podkrepio svoju prezentaciju on posetiocima predočava svoja lična iskustva od kojih su pojedina porodična, a samim tim i veoma korisna…\nU vremenu kada nam se ponovo otvaraju sva svetska vrata za putovanja bez “viza”, nije loše poslusati i po koji savet o tome šta nam se sve dobro, pa i ono i loše, moze desiti na pojedinim destinacijama…”Roki” je za vas vrlo selektivno izabrao pojedina svoja iskustva u zemljama poput Amerike, Austrije, Egipta, Francuske, Holandije…\nBrojni maleri, planirani i neplanirani sureti sa poznatim ličnostima, neočekivana prijateljstva sa egzotičnim životinjama, iskustva sa ženama sumnjvog morala…sve su to povodi za sat i četrdesetak minuta zaista “gustog” smeha.\nCOVID-19 Društvo Jablanički okrug Leskovac Vesti\nUhapšena dvojica Leskovčana i jedan Vlasotinčanin, policija ih zatekla na ulici u vreme policijskog časa


Plavi orkestar\nPreteća Plavog orkestra je sastav ?evin orkestar, koji je osnovao Saša Lošić. Saša joj je i promenio ime u Plavi orkestar 1982. U ovom periodu još uvek, medjutim, dobijaju veoma loše kritike. 1983. godine dolaze u Beograd na probno snimanje i snimaju pesme ,,Soldatski bal", ,,Suada" i ,,Goodbye Teens". Sa ovim snimcima ne uspevaju da objave album, jer sva četvorica krajem godine odlaze na odlsuženje vojnog roka. Najpre se vraćaju Loša i Pava, ali medju njima još pre povratka blizanaca iz JNA dolazi do svadje i Pava napušta grupu. Ipak, Loša ubrzo potpisuje preliminarni ugovor sa Jugotonom i nagovara Pavu da se vrati u grupu.\n1985. godine počinje snimanje debi albuma "Soldatski bal". Na omotu se pored članova benda nalazi sedam sekretara SKOJ-a i likovi četrdeset devet poznatih ličnosti iz ex YU istorije i javnog života medju kojima su: Vuk Karadžić, Miroslav Krleša, Petar Petrović Njegoš, Ivo Lola Ribar, Željko Bebek, Goran Bregović, Bata Živojinović, Slavko Štimac, Lepa Brena, Oliver Mandić, i drugi. Obzirom da nisu dobili odobrenje od nekih ličnosti da se nadju na omotu, umesto njihovih slika se nalaze samo siluete.\n,,Soldatski bal" je bio najtiražniji debi album u istoriji domaće muzike. Usledila je turneja pod nazivom "Bolje biti pijan nego star". Na početku svakog koncerta su emitovani dokumentarni snimci izgradnje zemlje. Manji incidenti su se desili u Sloveniji gde ih je jedna grupa gadjala sitnim predmetima i držala transparent ,,Bolje biti živ nego mrtav". Uopšte pojedine strukture su glasno protestvovale u vezi sloga ,,Bolje biti pijan nego star" i u medijima se vodila rasprava za i protiv ove grupe.\nNa drugom albumu ,,Smrt fašizmu" sastav promoviše koncepciju jugoslovenstva. Velike kritike većine relevantnih ljudi su im doneli prilično neukusni stihovi, poput ,,Fa fa fašista nemoj biti ti (jerbo ću te ja, draga ubiti)". Velika promena u stilu, koja je trebalo da privuče stariju publiku, im je drastično oborila popularnost. Turneja koja je usledila je to potvrdila, koncerti više nisu bili posečeni kao nekada.\nNaredne dve godine održavaju dosta koncerata u SSSR-u, Poljskoj i Turskoj. U vreme početka sukoba u bivšoj Jugoslaviji, Plavi orkestar počinje turneju koja je trebalo da obuhvati 120 koncerata. Ipak, koncerti u Sloveniji i Hrvatskoj su otkazani.\nKada je počeo rat u Bosni, članovi su se u svakom smislu odvojili. Lošić je otišao u Ljubljanu, Ćera I je ostao u Sarajevu, Ćera II je otišao u Pariz, a Pava se najpre preselio u Beograd, a kasnije otišao u Kanadu, gde radi kao studijski muzičar. Krajem 1997. Lošić i braća Ćeramida su se okupili radi obnavljanja aktivnosti grupe, u čemu su samo donekle uspeli.\nDiskografija grupe Plavi orkestar\n1985. - Kad mi kažeš paša / Goodbye teens\n1985. - Bolje biti pijan nego star / šta će nama šoferima kuća\n1996. - Everblue 1, Everblue 2\n2007. - The Ultimate Collection\n2007. - The Platinum Collection\nPekinška patka grupa\nPoslednja igra leptira grupa\nPrljavo kazalište grupa\nPrljavi inspektor Blaža i Kljunovi grupa\nPsihomodo pop grupa\nPro Arte grupa\nRiblja Čorba grupa\nRitam Nereda grupa\nnetsrbija > muzika > ex yu rock > Plavi orkestar


Pet skeleta pronađeno je tokom arheološkog istraživanja u Milima kod Visokog, u okviru probnog istraživanja koje je proveo Institut za arheologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.Za manje od pola mjeseca na ovom području i okolini pronađeno je nekoliko hiljada nalaza, a voditelj projekta i Instituta Adnan Kaljanac smatra da govore o životu u srednjem vijeku, ali da postoji mogućnost i o ranijem periodu.Kaljanac je danas u Visokom predstavio rezultate probnog istraživanja i najavio da će biti nastavljeno, zahvaljujući Općini Visoko koja je finansijer prvih ozbiljnih istraživanja nakon tri decenije.”Pet kompletnih, dobro očuvanih skeleta, smo pronašli i dijelove šestog. Poslali smo ih u Poljsku na DNKi nakon datuma koje nam oni dostave nastavit ćemo i moći raditi mnogo preciznije”, rekao je Kaljanac.\nNajavio je da bi lokalitet mogao biti pretvoren u nacionalni spomenik.Sa Katedre za arheologiju sarajevskog Filozofskog fakulteta Edin Bujak je istakao da su pronašli ognjišta, nakit, skletete, staklo i druge predmete koji precizno govore o životu, radu, običajima…\n“U Milima je hiljadugodišnja historija”, poručio je Bujak te dodao da su Mile značajan historijski lokalitet.\nKaže da od ovog projekta očekuje mnogo, za cijelu državu.Mile su krunidbeno i grobno mjesto bosanskih kraljeva za vrijeme srednjovjekovne Bosne. Na tom mjestu je okrunjen prvi bosanski kralj Tvrtko I Kotromanić.\nPredhodno Sarajevo – Senaid Memić, čovjek koji je trenutno načelnik Općine Ilidža prodaje kulturno-historijsko nasljeđe Bosne i Hercegovine bez dozvole Institucija Bosne i Hercegovine.\nSljedeće Arheolozi kod Kopila u blizini Zenice pronašli senzacionalnu glinenu figuricu


Radio Boom93 :: Lokalne vesti :: Višak zaposlenih u Domu zdravlja\nNaslovna | Info | Lokalne vesti | Višak zaposlenih u Domu zdravlja\nAutor: J. Petković, U.Urošević Izvor: Boom 93\nE kad bi se bar i radilo po standardima EU ...A ne da se ceka po ceo dan ,a o kulturi medicinskog "osoblja" cast izuzecima ,da ne pricamo .\ny osoba [neregistrovani] u 07:41\nstvarno je zalosno,toliko zaposlenih a usluga na nivou nule\nPa kada ih ima toliko vise,onda je jos veca sramota sta rade sa narodom! Redovi dugacki,sestre drcne i bezobrazne(pri tom se izdiru na ljude kojima ni pocemu nisu dorasle,pogotovo po obrazovanju),lekari nadmeni... Kakvo drustvo,takav sistem zdravstvene zastite!


KANSKI DOBITNIK NAGRADE ZA NAJBOLJU ŽENSKU ULOGU NA MOJONLINE FILMSKOM FESTIVALU - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Aktuelno » KANSKI DOBITNIK NAGRADE ZA NAJBOLJU ŽENSKU ULOGU NA MOJONLINE FILMSKOM FESTIVALU\nKANSKI DOBITNIK NAGRADE ZA NAJBOLJU ŽENSKU ULOGU NA MOJONLINE FILMSKOM FESTIVALU\nFILMSKI PROGRAM NA MOJOFF PLATFORMI\nOstvarenje „Najgora osoba na svetu“ norveškog reditelja i pisca Joakima Triera naći će se na MojOFF platformi u okviru Moj ONline filmskog festivala koji se održava od 13. do 21. novembra. Ovo ostvarenje odnelo je ovogodišnju nagradu za najbolju žensku ulogu na filmskom festivalu u Kanu.\nJoakim Trier je poznat po filmovima Repriza (2006), Oslo, 31. avgust (2011), Louder Than Bombs (2015) i Telma (2017). Film Telma je na 90. dodeli Oskara učestvovao kao norveški kandidat za najbolji film na stranom jeziku.\nPubliku od 21čas očekuje i dokumentarno ostvarenje „Gunda“ koje prikazuje svakodnevni život Gunde (svinje) i njenih saputnika sa farme. Ovo krajnje neobično, dirljivo i inspirišuće delo, čiji potpis nosi ruski reditelj Viktor Kosakovski biće predstavljeno u okviru glavnog programa.\nPubliku onlajna od danas očekuje i prva epizoda druge sezone čuvene danske serije The Kingdom, Larsa fon Trira. Ljubitelji Trira će do kraja trajanja festivala imati priliku da se spreme za treću sezonu koja je, nakon pauze od skoro 20 godina, planirana za 2022. godinu.\nUz ovu seriju, Moj ONline film festival ekskluzivno predstavlja i mini seriju „Sex“ , danskih rediteljki Amali Nezbi Fik i Klare Mendez.\nLjubitelji francuskih klasika će, u sklopu selekcije Najbolje od Hanekea, moći da pogledaju klasik „Nepoznat kod“ iz 2000. godine, ali i trostrukog dobitnika nagrada na Kanskom festivalu – „Profesorka klavira“.\nFestival online Kanski dobitnik Kanski festival moj off 2021-11-19\nPrethodni: NOVI TREJLER UZBUDLJIVE PIKSAROVE ANIMACIJE „POCRVENELA PANDA“ (TURNING RED)\nSledeći: SIROVO. ŽANROVSKI AUTORSKI FILM – NOVI PROGRAM FESTIVALA AUTORSKOG FILMA


Ocene za korisnika Stefan Lozjanin\nadidas vrhunska sportska torba\nKonkretan i efikasan član, brz dogovor i realizacija, sve ispoštovano. Sve pozitivno u vezi sa saradnjom, preporuka za Stefana.\nSve proteklo bez problema, čista 10-ka. Moje preporuke za saranju sa Stefanom. : )\nRADEON R7770 1 GB GDDR5 prodato\nSjajan prodavac - brz dogovor i slanje istog dana!\nPreporuka svima za saradnju! : )\nLOGITECH Crna USB tastatura\nLagan dogovor i jako brza saradnja.\nDve stangle DDR2 rama i ploca od s3\nDve AM2 maticne ploce\nAsus Memo Pad 8 ME180A PRODATO\nsve po dogovoru. moje preporuke za ovog člana\nOtkup maticnih ploca - NOVE CENE -\nA4 Tech Zvucnici\nSve na mesto, moje pohvale. Sve najbolje?\nAMD Athlon x2 4800+ REZERVISANO\nSaradnja za svaku pohvalu 10+++++++\nMSI 8500 GT 256 MB PCI-E\nSve proteklo kako treba, preporuka,\nDesila se situacija da i treci put trgujem sa gospodinom Stefanom i kao i prethodna dva puta sve je bilo brzo i korektno! Sve preporuke za ovog clana 10+\nSony xperia z1 prednja kamera\nBrz i lak dogovor. Odlicna komunikacija. Maksimalna preporuka za Stefana. Ocena 10+\nDusek za plazu PRODATO\nSve po dogovoru. Brzo, lako i krajnje korektno. Moja velika preporuka za dalju saradnju! 10+++


Kineski rebus pred Amerikom: Rovovska bitka za dominaciju (video) - Sputnjik Srbija\n21:04 01.02.2019 (osveženo 07:03 02.02.2019) Preuzmite kraći link\nPočetkom decembra u Kanadi je uhapšena Meng Vandžou, finansijska direktorka kompanije „Huavei“ i ćerka osnivača tog giganta, a ovih dana SAD su protiv nje podigle i optužnicu, između ostalog, za krađu tehnologije i kršenje sankcija protiv Irana. Međutim, kako u emisiji „Svet sa Sputnjikom“ kaže urednik RTS-a Zoran Stanojević, sve je počelo pre više od godinu dana kad se kineska kompanija ZTE našla pod istim udarom kao „Huavei“, s obrazloženjem da se bavila tehnološkom špijunažom i koristila posredničke firme da prodaje najnoviju tehnologiju Iranu koji je pod sankcijama.\nPrema Stanojevićevom mišljenju, iza pitanja pravne sigurnosti „valja se mnogo veća priča“, a to je enormni rast kineskih kompanija poslednjih godina, pa se tako „Huavei“, koji je u Kini glavni snabdevač modernom opremom u toj branši, pojavio i kao krupni snabdevač u Evropi i Americi.\nDoktor medija i televizijske estetike, profesor Stanko Crnobrnja smatra da su opravdane tvrdnje Kine da je slučaj „Huavei“ pokušaj suzbijanja poslova te kompanije, posebno u Evropi. On napominje da je Amerika već priznala da strepi jer je ustanovila da je Kina sposobna da sajber sredstvima ugrozi američke vitalne infrastrukturne sisteme.\n„To je posledica i toga što se desio potpuni raskorak u percepciji sadašnjosti i budućnosti između kineske i američke kulture. To se može videti u odmeravanju vojnih snaga. Amerika decenijama ulaže u tu konvencionalnu snagu da bi mogla da bude policajac celog sveta, dok su Kina, s njom i Rusija, u tišini razvijale najnovija alternativna sredstva koja spadaju u ultra državnu i vojnu tajnu. Amerikanci sada pred sobom imaju rebus koji moraju da anticipiraju“, objašnjava Crnobrnja, ocenjujući da izgleda da u ovom trenutku Kinezi imaju više izdržljivosti u borbi za dominaciju u sajber tehnologiji.\nPrema rečima dugogodišnjeg dopisnika iz Pekinga Milorada Dende, sve što se događa između Pekinga i Vašingtona nije samo „rat svetova“, nego je i propagandni rat, rat informacijama i dezinformacijama i svime što može da naškodi protivniku.\nOn podseća da je pre godinu dana američki predsednik Donald Tramp objavio nacionalnu bezbednosnu strategiju u kojoj su Kina i Rusija označeni kao glavna pretnja, ali dodaje da Kinezi nisu očekivali da će američka administracija sa optužnicom protiv Mengove otići tako daleko. Treba imati u vidu i da 1. marta ističe rok da se postigne neki dogovor u trgovinskom ratu Vašingtona i Pekinga, pa tu ima i igre nerava i pritiska na Kinu da popusti u pregovorima, smatra Denda.\nPrema pisanju „Njujork tajmsa“, u poslednjih godinu dana SAD su pokrenule kampanju da spreče „Huavei“ i druge kineske firme da učestvuju u dramatičnoj rekonstrukciji sistema koji kontroliše internet. Američka administracija tvrdi da je u svetu u toku nova trka u naoružavanju — ona koja se odnosi na tehnologiju, a ne na konvencionalno naoružanje, ali koja predstavlja jednaku opasnost za američku nacionalnu bezbednost. Zemlja koja dominira 5G mrežom, smatraju u Vašingtonu, steći će ekonomsku, obaveštajnu i vojnu nadmoć tokom većeg dela ovog veka.\nNervoza zbog kineske tehnologije već dugo je prisutna u SAD, a proističe iz straha da bi Kinezi na „mala vrata“ mogli da se ubace u telekomunikacione i kompjuterske mreže, što bi njihovim službama bezbednosti omogućilo da presreću vojne, vladine i korporacijske komunikacije.\nNa pitanje šta je to što nudi 5G mreža, Zoran Stanojević objašnjava da ona omogućava znatno veću brzinu skidanja podataka, a da će posebno profitirati televizija, jer će sve moći da se gleda preko mobilnog interneta. Međutim, sajber ratovanje, od kojeg strahuju Amerikanci, nije samo pitanje upada u nečiji sistem, već i uticaja preko društvenih mreža što je jedna od najbolnijih tačaka Amerike.\n„Mnogo je ozbiljniji nivo u vezi sa razmenom informacija koje idu preko telekomunikacionih uređaja. Oni mogu da budu superzaštićeni, ali je, recimo, ’Epl‘ sumnjao da su se na pločama uređaja koje su pravili u Kini pojavili delovi koji nisu originalno projektovani“, objašnjava Stanojević i dodaje da je tim povodom prisutna prilična panika u Americi, EU i Australiji.\nDa li se Australija plaši kineske špijunaže ili konkurencije\nKomentarišući ucene kojima pribegavaju SAD, u pokušaju da druge zemlje odvrate od kupovine opreme kineskih kompanija, Crnobrnja navodi da je Amerika prinuđena na svim frontovima da zaustavi siloviti prodor Kine. Crvena sijalica se upalila pre dve-tri godine kad je objavljeno da je kineska privreda broj dva u svetu, a da će u bliskoj budućnosti moći da postane i broj jedan, kaže naš sagovornik, podsećajući da je ruski predsednik Vladimir Putin svojevremeno izjavio da će onaj ko pobedi u ratu za veštačku inteligenciju vladati svetom.\n„To je ozbiljna i frontalna, i zakulisna, i rovovska bitka između velikih suparnika, a nova stvarnost je da na tehnološkom nivou više niko ne može da pretenduje da je dominantan“, ističe Crnobrnja.\nHoće li internet ostati slobodan\nCrnobrnja skreće pažnju i na tendenciju da se internet, koji je pušten u svet kao potpuno slobodna komunikacijska tehnologija, reguliše, a kao primer navodi zahtev nemačke kancelarke Angele Merkel da se uvedu drakonske kazne za prekršaje na internetu.\nNa podsećanje da su Kinezi odavno zaštitili svoj internet, Milorad Denda ukazuje na dva koncepta interneta: jedan zastupaju Kina i Rusija — da imaju suverenu kontrolu, jer internet je veoma moćno sredstvo koje ima ogromne prednosti, ali i ogromne moći zloupotreba i manipulacija, i drugi koncept tzv. otvorenog interneta, koji je donedavno bio na snazi u SAD i na Zapadu.\n„Reč je o tome da svih ovih godina nisu ustanovljena neka obavezujuća pravila u internet protoku. Kinezi smatraju da ta materija spada u njihovo pravo suverene kontrole. To tek treba da se raspravlja, ali naivno je smatrati da je pitanje interneta u savremenom svetu samo i jedino pitanje ljudskih prava. To je mnogo moćnije sredstvo koje je povezano sa ukupnom državnom moći i državnim uticajem jedne zemlje. U SAD je zaključeno da dolazi do pada ne toliko moći, koliko uticaja u svetu, te da treba preduzeti sve da se taj uticaj povrati. Ali to ne znači samo obnoviti američku moć, nego i zadržati američku supremaciju u svetu“, kaže Denda.\nU tom svetlu tumači i nedavnu izjavu milijardera Džordža Soroša u Davosu da su „internet i veštačka inteligencija opasno sredstvo“ i da to „ne treba da imaju autoritarni režimi“.\n„Dolazimo na polje teške ideologije i gotovo rasizma — da internet nije za sve nego samo za prosvećene i odabrane“, primećuje Denda.\nKraj Paks Amerikane\nProfesor Crnobrnja, konstatujući da je ugrožena supremacija Amerike, kaže da nije slučajno ceo 20. vek nazvan vekom Amerike, ali ni to što je 21. vek projektovan kao vek Kine.\n„Ovde je u igri, pored tehnologije i geopolitike, i privredna komponenta, jer se kineski poslovni model pokazao faktički superiornijim od zapadnog. Da li je to zato što oni imaju centralizovano odlučivanje, da li je to zbog toga što je to pet hiljada godina stara kultura koja je ustanovila standarde i dalje nepoznate zapadnoj kulturi — Kinezi prave šta hoće, u količini kojoj hoće i ako hoće mogu da isporuče i na Mesec, pa i na drugu stranu Meseca“, smatra Crnobrnja.\nKina izlazi u svet kao druga ekonomska sila, a osnovno pitanje je uspostavljanje balansa između tih novih sila i onih koje su do sada vladale, pre svega SAD, smatra Milorad Denda.\n„Vreme je kad se iz svetskog nereda mora stići do uređenog poretka i on treba da pripada svima, a ne izabranima. Pitanje ’Huaveija‘, tehnologije, 5G mreža je pitanje ovladavanja ekonomskim razvojem sveta. Moraće da se pronađe neki sporazum. Nema više Paks Amerikane. Kina govori o tome da je neophodno izgrađivati svet deljenja interesa, deljenja odgovornosti i zajedničke sudbine. Nema sveta koji pripada nekolicini zemalja“, kaže Denda u emisiji Svet sa Sputnjikom.


Olovski planinari osvojili najviši vrh Balkana – Radio Olovo\nPočetna/Općenito/Olovski planinari osvojili najviši vrh Balkana\nRadio Olovo Send an email 30. Jula 2012.\nU petak, 27. jula, četiri člana PD „Smolin“ Olovo krenula su na put dug oko 1.500km, u osvajanje vrha Musala na planini Rila u Bugarskoj. Već u subotu popodne cilj je bio ostvaren.\n– U posljednje vrijeme sve više smo zainteresovani za osvajanje vrhova, sve interesantniji nam je alpinizam. Tako smo prošle godine osvojili najviši vrh bivše Jugoslavije, Triglav. Ove godine smo se odlučili popeti na nešto viši vrh. To je najviši vrh Balkana, Musala na planini Rili, rekao je Armin Vatreš, jedan od članova ove ekspedicije.\nOlovski planinari imali su poseban povod za penjanje na ovaj vrh čija nadmorska visina iznosi 2.925m. Naime, već treću godinu zaredom članovi PD “Smolin” na ovaj način doprinose obilježavanju 20. augusta, Dana općine Olovo. Podsjetimo, prije dvije godine osvojili su najviši vrh u BiH, Maglić, prošle godine Triglav, kao naviši vrh u bivšoj Jugoslaviji, a ove godine i najviši vrh Balkana. Želja im je da se naredne godine zastava PD „Smolin“ zavihori na nekom od alpskih vrhova, za što će im trebati dodatni sponzori. Ove su godine to bili Općina Olovo, Šumsko-privredno društvo Zeničko-dobojskog kantona, JZU BRC „Akvaterm“, „Skuter“ d.o.o. Sarajevo, pekara „Paštrik“, te Radio Olovo kao medijski pokrovitelj.\nČlanovi PD „Smolin“ Olovo učesvovat će za nekoliko dana i u Memorijalnom planinarskom pohodu „Hasan Kopić“ u čast tuzlanskog planinara, porijeklom iz Olova, koji je 28. augusta 2004. godine preminuo na Durmitoru.\n– Mi ćemo se ove godine pridružiti njegovom matičnom planinarskom društvu, Planinarskom društvu Konjuh Tuzla, 23. i 24. augusta na Memorijalnom pohodu na Durmitor. Sa najvišeg vrha Crne Gore uputit ćemo se direktno u Goražde na obilježavanje Dana planinara – otkrio je Emir Ećo naredne aktivnosti PD „Smolin“ Olovo.\nPored naših sagovornika, u osvajanju vrha Musale učestvovali su još Uzeir Šehić i Mensur Omerović.\nKaraula:Počinje izgradnja dva vijadukta od sedam miliona KM


Danas dodjela Nobela: Protest novinara, pisaca zbog Handkea :: Kultura\n10.12.2019. 11:40 ➔ 15:53\nDanas dodjela Nobela: Protest novinara, pisaca zbog Handkea\nNobelovac Peter Handke trebalo bi danas na svečanoj ceremoni da dobije Nobelovu nagradu za književnost a u Stokholmu je protest, kako je najavljeno, više stotina ljudi na dva odvojena skupa jer je prestižnu nagradu dobio neko ko je podržavao Slobodana Miloševića.\nDio protesta su i pisac i novinar Roj Gutman te Peter Mas, novinar i pisac. Protestu se pridružila i bivša portparolka Haškog tribunala Florens Hartman.\nNegodovanje zbog dodjele nagrade Handkeu, izrazila je i poznata novinarka Kristijan Amanpour.\nAkademija je nagradila Handkea "za uticajan rad koji je jezičkom domišljatošću istražio periferiju i specifičnost ljudskog iskustva". Nazvali su ga "jednim od najuticajnijih pisaca u Evropi poslije Drugog svjetskog rata".\nZbog izbora Handkea, jedan član Nobelove komisije podneo je ostavku zbog izbora, dok je drugi najavio da, uz ambasadore iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Kosova, Albanije i Turske, neće doći na svečabnost doodjele nagrade.\n1997. godine Handke je optužen za minimiziranje srpskih ratnih zločina u svojoj knjizi Putovanje rekama: Pravda za Srbiju. Takođe je kritikovao govor na sahrani Miloševića 2006, koji je umro tokom suđenja za genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti.\n"Dozvoljeno mu je da piše šta želi. Problem je u tome što mu se odaje počast zbog njegovih radova", rekla je za AFP organizatorka jednog od protesta Teufika Šabanović. "On brani ratne zločince, kvalifikuje genocid, kvalifikuje negirače genocida. Gdje je granica onoga što je prihvatljivo", pitala je ona.


Istočna Ilidža: Usvojen Nacrt budžeta, Ćosović napustio sjednicu - FILTER\nIstočna Ilidža: Usvojen Nacrt budžeta, Ćosović napustio sjednicu\nOdbornici Skupštine opštine Istočna Ilidža usvojili su Nacrt budžeta za narednu godinu u iznosu o 8.036.000 KM.\nU ovoj skupštini još nema epiloga spora oko stare i nove skupštinske većine – dok jedni tvrde da je sud utvrdio da je novo skupštinsko rukovodstvo nelegalno, drugi kažu da odluka suda nikada nije stigla.\nNajkapitalniji projekat koji će biti finansiran iz budžeta opštine Istočna Ilidža u 2021.godini je most u naselju Vojkovići. Projekat je bio planiran budžetom u ovoj godini, ali zbog nedostatka sredstava i nesaradnje izvršne i zakonodavne vlasti nije realizovan, tvrdi načelnik opštine.\nKaže da je skupštinska većina blokirala usvajanje određenih odluka koje su trebale donijeti prihod u opštinski budžet.\n„Početkom 2021. ulazimo u raspisivanje ovog kapitalnog projekta i stanovnici mogu očekivati da će do kraja 2021., zajedno sa saobraćajnicom u nastavku Aerodromske ulice, biti završen. Sastavni dio budžeta su i stavke za socijalne kategorije, sredstva udruženjima koja sa bave kulturom, sportskim kolektivima i svemu što je opština i do sada finansirala“ rekao je načelnik opštine Istočna Ilidža Marinko Božović.\nPri usvajanju Nacrta budžeta odbornici SNSD-a bili su uzdržani. Navode primjer otvaranja novog konta u izvršenju ovogodišnjeg budžeta – izdvojeno je 85.000 KM za ugovore o djelu što nije bilo planirano.\n„Za 2021. je planirano i više – 100.000. Isto za stipendije koje su u budžetu bile planirane 65.000 KM a izvršenje je bilo 109.000 KM. Opet se traži u 2021. iznos od 30.000 KM. Ima još nejasnih stavki koje su uticale na to da budemo uzdržani pri glasanju za Nacrt budžeta“ rekao je potpredsjednik SO Istočna Ilidža Vladimir Ćosović.\nI ovu sjednicu su obilježili oprečni stavovi po pitanju legalosti novog skupštinskog rukovodstva.\nBivši predsjednik Skupštine, PDP-ov Rade Ćosović napustio je sjednicu tvrdeći da se ne provode sudske odluke i da sadašnje rukovodstvo nije izabrano na odgovarajući način.\n„Sud u Istočnom Sarajevu je po drugi put donio presudu kojom se osporava smjena koja se desila u julu. Potvrđeni su svi navodi koje smo izrazili u žalbi – da je neosnovana i potpisana od neodgovarajućeg lica i da svi navodi u smjeni o razrješenju su u suštini protivzakoniti“ istakao je Rade Ćosović.\n„Ta presuda nikada nije zaprimljena, nikada nije došla u Skupštinu opštine tako da je nismo ni mogli staviti na dnevni red“ rekao je potpredsjednik SO Istočna Ilidža Vladimir Ćosović.\nNa današnjoj sjednici je usvojen izvještaj o radu Udruženja penzionera, što je bila jedina tačka dnevnog reda osim pomenutog Nacrta budžeta za 2021. godinu.\nTags: Vladimir Ćosović Marinko Božović Nacrt Budžeta Opština Istočna Ilidža Rade Ćosović Skupština opštine Istočna Ilidža\nPrethodna Na kovid odjeljenju u Bolnici “Srbija” 44 pacijenta\nSledeća Naredba o zabrani rada ugostiteljskih objekata zbog posjete Lavrova\nOtkrivamo stare i rijetke knjige u Matičnoj biblioteci (FOTO)\nOsumnjičen da je ŠG “Jahorina” oštetio za 700.000 KM\nVozači oprez, školarci su na ulicama!\nFOTO DANA: Jahorina\nPretresen kamp Blažuj, 17 osoba biće protjerano iz BiH\nKod 108 osoba u RS potvrđeno prisustvo virusa korona


Napadač na Virdžinija Tek univerzitetu identifikovan kao Čo Seung Hui\nStudenti, profesori, članovi lokalne zajednice i politički lideri, medju kojima i predsednik Buš, okupili su se danas na kampusu univerziteta Virdžinija Tek, u Bleksburgu, u Virdžiniji, na komemoraciji na kojoj su odali poštu žrtvama jučerašnjeg masakra.\nPredsednik Buš je izjavio da je današnji dan – dan tuge u celoj zemlji. On je pozvao studente i profesore da pronadju izvore snage u svojoj zajednici, svojim porodicama i svojoj veri. Guverner Virdžnije, Tim Kejn, odao je priznanje studentima na duhu zajedištva koje su pokazali u teškoj tragediji.\nPolicija na univerzitetu Virdžinija Tek saopštila je da je napadač koji je ubio najmanje 33 osobe u jučerašnjoj pucnjavi student četvrte godine južnokorejskog porekla, Čo Sung-Hui, koji je imao dozvolu stalnog boravka u Sjedinjenim Državama. Policija države Virdžinije takodje je saopštila da je jedan od pištolja iz kojih je pucano u jednoj od učionica univeriziteta takodje upotrebljen u odvojenom napadu, dva sata ranije, u jednoj od spavaonica univerziteta, u kojem je ubijeno dvoje ljudi.\n33 žrtve maskara na Univerzitetu Virdžinija Tek su poreklom iz mnogih krajeva SAD, ali i nekoliko drugih zemalja sveta. Detalji o identitetima nekoliko žrtava polako izlaze na površinu u medijskim izveštajima, iako vlasti tvrde da bi moglo da prođe još nekoliko dana pre nego što sva imena žrtava budu objavljena.\nJedna od poznatijih žrtava je Liviu Libresku, profesor matematike i mašinstva na Virdžinija Teku. Libresku je izraelski državljanin, rođen u Rumuniji, koji je preživeo Holokaust. Bio je međunarodno priznat zbog svog istraživanja u oblasti aeronautičkog inženjeringa. Nekoliko njegovih studenata poslalo je poruke elektronskom poštom njegovoj supruzi Marleni, i u njoj opisalo kako im je spasao život blokirajući vrata učionice ne bi li zadržao naoružanog napadača izvan nje. Libresku je svojim telom blokirao vrata i rekao studentima da iskoče kroz prozor. Njega su meci pogodili i usmrtili, ali su njegovi studenti uspeli da se spasu.\nMediji javljaju da je jedna od žrtava bio i 51-godišnji profesor iz Indije, G. V. Loganatan, koji je predavao građevinu na Univerzitetu. Među stradalima je i 22-godišnji afro-američki student Rajan Klark iz Džordžije, države na američkom jugu. Prema izveštajima Klark je imao tri diplome, iz biologije, psihologije i engelskog jezika, uz maksimalan prosek ocena. Policija je saopštila da neće objaviti identitete ostalih žrtava dok se ne potvrdi da su to zaista te osobe i njihove podrodice budu obaveštene.\nJužna Koreja je izrazila saučešće porodicama žrtava nakon što je objavljeno da je ubica bio južnokorejski državljanin. Američki zvaničnici su saopštili da je dvadesettrogodišnji Čo Seung Hui -- koji je idenitifikovan kao počnilac masovnog ubistva na univerzitetu Viržinija Tek -- živeo u SAD od ranog detinjstva i posedovao ”zelenu kartu“ odnosno dozvolu stalnog boravka. Južnokorejska novinska agencija Jonhap javlja da je južnokorejski predsednik Roh Mun Hiun uputio izraze saučešća porodicama ubijenih i izrazio nadu u brzi oporavak ranjenih. Jedan zvaničnik južnokorejskog ministarstva inostranih poslova izjavio je da se nada da tragični incident neće izazvati rasne predrasude prema državljanima njegove zemlje koji žive u SAD. Asošijeted pres javlja o žalosti u Indiji i Izraelu čiji su državljani -- dvojica profesora -- takodje nastradali. Iz Londona pristiže vest da je britanski premijer takodje uputio poruku saučešća, a papa Benedikt je rekao da se moli za žrtve i njihove porodice.\nPrvi masakr na kampusu nekog američkog univerziteta dogodio se 1966. godine, na Univerzitetu države Teksas, kada je jedan snajperista ubio trinaestoro ljudi. 1998. dva učenika gimnazije Kolumbajn, u gradiću Litlton, u Koloradu, ubila su 12 učenika i jednog nastavnika. Oktobra 2006., usamljeni napadač ubio je šest devojčica u učinonici seoske škole verske sekte Amiša, u okrugu Lankaster, u Pensilvaniji. Predsednik univerziteta Virdžinija tek, Čarls Steger, rekao je da će sutra na univerzitetu biti održana kmemoracija za žrtve tragedije u Bleksburgu.


Zbirka prati udžbenik i sadrži 1188 zadataka za vežbanje i samostalan rad.\nSadrži primere za primenu matematike u svakodnevnom životu, različite tipove zadataka i pomaže u razvijanju sposobnosti snalaženja u različitim situacijama.\nZadaci u okviru sistematizacija nastavnih tema podeljeni su na tri nivoa (osnovni, srednji i napredni nivo) na osnovu procene i nastavničkog iskustva autorki, a oslonjeni su na obrazovne standrde za kraj obaveznog obrazovanja.\nNa kraju udžbenika i zbirke data su uputstva za rešavanje zadataka, kao i većina rezultata.\nMatematika 5, Zbirka Zadataka Za Peti Razred\nFormat: 21 x 26 cm 212 str., meki povez, pun kolor, ćirilica


ARTinfo - Hoće li nakon brada uslijediti zavrtanje hlača\nKreirano: 15:06 | Ponedjeljak, 04 Prosinac 2017\nOdluka Ustavnog suda BiH da službenici Granične policije BiH mogu dolaziti na posao s bradom, pokazuje da BiH nije u stanju ozbiljno se uhvatiti u koštac s vehabijskim pokretom, kazala je Dušanka Majkić, koja je bila član Zajedničkog povjerenstva Parlamenta BiH za obranu i sigurnost, piše Večernji list BiH.\n“Osim sigurnosnog aspekta, ovo predstavlja i neodgovornost prema onima koji dolaze u BiH. Što će oni pomisliti o BiH kada vide takve policijske službenike na granici”, kazala je Majkić.\n“Poslije ovakve odluke svi imaju pravo pustiti bradu, a ako im netko prigovori, mogu se obratiti Ustavnom sudu i pozvati se na ovu njegovu odluku. Ovakva odluka ostavit će velikog traga na zemlju koja je na papiru sekularna, piše Večernji list BiH. Što ako netko eventualno zavrne hlače, napusti radno mjesto kako bi se molio i tko zna što još, a onda sve to proglasi svojim pravom”, kazao je za Blic zaposlenik jedne od bh. sigurnosnih agencija.\nStručnjak za sigurnost Dževad Galijašević smatra da je odluka Ustavnog suda BiH antidržavna, iracionalna i izravno uperena protiv sigurnosti BiH. Navodi da je Ustavni sud time poslao otvorenu poruku da vehabije mogu nositi bradu, da džihadisti i povratnici sa sirijskoga ratišta mogu slobodno doći u BiH, te “da će njihova braća biti tu i da će ih prepoznati dok budu prelazili granicu”.\n“Ovo je i poruka da se ljudi iz ove paralelne vojne strukture mogu legitimno i zaposliti u državnim strukturama, te da nema potrebe odricati se brade i ciljeva radikalnog islama. Poruka je da slobodno tako izgledaju i nastupaju”, kazao je Galijašević i dodao da je i Granična policija sigurnosna služba i struktura, zasnovana na principu zapovijedanja, discipline i jednoobraznosti u odijevanju, jer “da nije tako, netko bi mogao dopustiti i da muškarci nose suknje, duge nokte i šminkaju se”.


8шт DIY Radijator W-100 Radijator DIY LGA 1155/1156 Led Ova Kategorija. Računalne Komponente - Dota2.mk\n8шт DIY Radijator 30 W-100 W Neto Aluminijski Radijator Za DIY Intel LGA 1155/1156 & DIY Led Heatsink\nOpis Stanje : 100% novo materijal : aluminijum paket : 8 kom. / lot posebno : 95x95x30mm vanjski teški Kalibar ekstrudirani aluminij dizajn 92x92mm okrugli okvir i 80x80mm kvadratni okvir ventilator se može primijeniti na ovaj radijator. (Razmak između rupa kućišta ventilatora mora biti 71. 5mmx71. 5mm) Radijator za hlađenje za 30-100 W integrirani led, potrebno je opremiti ventilator pri radu\nMeđunarodni kupac-Molim vas, imajte na umu : uvozne carine, poreze i pristojbe nisu uključeni u cijenu robe ili trošak dostave. Ove odgovornosti odgovornost kupca.\nŠaljemo putem : registriranu zračne pošte Hong kong\nPrioritetno : 1-2 tjedna u Aziju, Zapadnu eura i Sjevernoj Americi.\n1pcs Gdstime 3510 35mm 35x10mm DC 5V 2Pin mini Hladnjak ventilator JST priključak\nNovi originalni ventilator za Dell 14RD 2421 3421 5421 5435 5437 5748 5749 P26e Cooling Cpu Fan 23.10732.001


Svaki drugi kontrolisani vozač u Srpskoj prekoračio brzinu - BIGportal.ba\n7 Avgusta, 2019 7 Avgusta, 2019 0135\nPolicija je u Republici Srpskoj tokom petodnevne akcije evidentirala 4.260 prekršaja prekoračenja brzine, a zbog vožnje pod uticajem alkohola kažnjen je 671 vozač. Kada je riječ o prekoračenju propisane brzine vožnje, skoro svaki drugi vozač kontrolisan tokom akcije od 1. do 5. avgusta počinio je taj prekršaj. Od ukupno 4.257…


Policijski službenici koji su rasvetlili četvorostruko ubistvo u Jabukovcu doživeli ogromno iznenađenje! (FOTO) - alo.rs\nMINISTAR STEFANOVIĆ IH POZVAO NA RAZGOVOR Policijski službenici koji su rasvetlili četvorostruko ubistvo u Jabukovcu doživeli ogromno iznenađenje! (FOTO)\nAUTOR: Alo.rs/ N.M. DATUM I VREME: 26.08.2019. 13:45\nOn je istakao da je ponosan na rad pripadnika Uprave kriminalističke policije.\nNebojša Stefanović, policajci, Foto: MUP\n* Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović nagradio je danas novčano policijske službenike koji su rasvetlili četvorostruko ubistvo u Jabukovcu\n* On je istakao da je ponosan na rad pripadnika Uprave kriminalističke policije\n* On se zahvalio svim policajcima u Srbiji "koji svojim neumornim svakodnevnim radom pokazuju da nema mesta za kriminal u našoj zemlji"\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović nagradio je danas novčano policijske službenike koji su rasvetlili četvorostruko ubistvo u Jabukovcu kod Negotina.\nDESILO SE ONO ŠTO NIKO NIJE OČEKIVAO Odlučeno o sudbini Sare Vidak! Beograđanka se sukobila sa sudijom u Kotoru, a sada je čeka pakao!\n„Nagradio sam ove ljude koji su najzaslužniji za rasvetljavanje ovog slučaja i koji su jasno pokazali da ne postoji zločin koji će proći nekažnjeno. Ovo je tek jedan od primera koji pokazuje da u policiji radi veliki broj izuzetnih profesionalaca koji se bore da Srbija bude bezbedna i sigurna zemlja“, rekao je Stefanović.\nPosle paklenih vrućina, sutra nas čeka novo zlo! Ove delove Srbije će pogoditi užasno nevreme!\nAUTOR: Tanjug/ Alo.rs/ N.M. DATUM I VREME: 26.08.2019. 13:33 Vremenski preokret! Kiša, Foto: Alo!/ Masanori Jošida * U Srbiji sutra pretežno sunčano i toplo * Od sredine dana očekuju se kratkotrajni pljuskovi sa grmljavinom * Pljuskovi uglavnom na jugozapadu, jugu i jugoistoku zemlje U Srbiji će sutra biti pretežno sunčano i toplo.\n„Takođe, želim da se zahvalim svim policajcima u Srbiji, koji svojim neumornim svakodnevnim radom pokazuju da nema mesta za kriminal u našoj zemlji“, zaključio je Stefanović.\nOdlučeno o sudbini Sare Vidak! Beograđanka se sukobila sa sudijom u Kotoru, a sada je čeka pakao!


Ciklus filmova Bernarda Bertolučija i Elizabet Tejlor – Лесковачки културни центар\nCiklus filmova Bernarda Bertolučija i Elizabet Tejlor\nПостављено 08.03.2021 y 09.34 Категорије: Препоручујемо\nJugoslovenska kinoteka ovog meseca prikazuje ciklus filmova slavnog italijanskog reditelja i scenariste Bernarda Bertolučija (1941-2018), autora kultnih ostvarenja „Poslednji tango u Parizu“, „Dvadeseti vek“, „Poslednji kineski car“… Takođe, biće prikazan i izbor filmova holivudske dive Elizabet Tejlor (1932-2011), koja je decenijama bila jedna od najpopularnijih filmskih zvezda. Tokom karijere duge šezdeset godina ostvarila je zapažene uloge u filmovima „Mesto pod suncem“, „Mačka na usijanom limenom krovu“, „Ko se boji Virdžinije Vulf“, a njena najpoznatija rola je Kleopatra u istoimenom istorijskom spektaklu.\nUz ova dva ciklusa, Kinoteka prikazuje još mnogo zanimljivih i značajnih ostvarenja sedme umetnosti. Radost za ljubitelje pokretnih slika!\nKinoteka u martu: Bertoluči, Frankofonija…01.03.2021\nMartovski program Kinoteke obeležiće ciklusi posvećeni slavnom reditelju Bernardu Bertolučiju i glumačkoj zvezdi Elizabet Tejlor, program Frankofonija sa delima francuskog novog talasa, kao i ekranizacije poznatih drama i romana.\nU programu Moj izbor, koji je sastavila dr Nevena Daković, profesor Teorije i istorije fima na FDU, gledaćemo melodrame, a Šok koridor predstavlja princa tame – Drakulu. Kinoteka će u martu biti i domaćin Beogradskog irskog festivala.\nOvog meseca navršava se 80 godina od rođenja slavnog italijanskog i svetskog reditelja i scenariste Bernarda Bertolučija (1941-2018). Tim povodom od 1. do 11. marta u Sali Makavejev, a kasnije i u Muzeju kinoteke, biće prikazan izbor njegovih najpoznatijih ostvarenja. Na programu su drama iz ranog perioda „Konformista“ (1970), kontroverzni „Poslednji tango u Parizu“ (1972), epska sage „XX vek“ (1976), „Poslednji kineski car“ (1987), koji mu je doneo dva Oskara – za režiju i za scenario, „Ukradena lepota“ (1996)…\nBroj gledalaca je ograničen, u skladu sa epidemiološkim merama, ali će zato svaki film u ovom i drugim programima u dvorani u Uzun Mirkovoj ulici biti prikazan po dva puta – jednoga dana u ranim večernjim satima, a narednog dana popodne.\nCiklus Frankofonija ponudiće od 12. do 14. i zatim od 22. do 25. marta dela francuskih autora novog talasa, kao što su „Neverna žena“ (1969) Kloda Šabrola, „Prezir“ (1963) Žan-Lik Godara, „Lift za gubilište“ (1958) Luja Mala, uz dva omnibusa – „Sedam smrtnih grehova“ i „Ljubav u dvadesetoj“ koji su predstavili mladu generaciju reditelja početkom šezdesetih godina prošlog veka.\nVeć tradicionalni Beogradski irski festival biće održan od 15. do 21. marta. Organizatori najavljuju sedam dokumentaraca novije produkcije, među kojima su „Šejmus Hini i muzika onoga što se događa“ (2019) Adama Loua, „Kevin Rouč: Tihi arhitekta“ (2017) Marka Nunana, „Slikanje tame“ (2019) Toma Burka… Na programu je i jedan igrani film – drama i horor „Morska groznica“ (2019) rediteljke Nese Hardiman.\nKinoteka započinje novi ciklus posvećen ekranizacijama poznatih romana i drama. Od 26. do 31. marta na programu su „Romeo i Julija“ (1968) Franka Zefirelija, „Nora, kuća lutaka“ (1973), po Ibzenovoj drami, u režiji Džozefa Lozija, „Smrt u Veneciji“ (1971) Lukina Viskontija, po romanu Tomasa Mana…\nVeliki deo martovskog repertoara Muzeja kinoteke posvećen je nedavno preminulim domaćim i stranim filmskim umetnicima. Već 1. marta program Sećanje na… prikazaće filmove u kojima su igrali Rialda Kadrić – „Lude godine“ (1971) u režiji Zorana Čalića i Kristofer Plamer – „Moje pesme, moji snovi“ (1965) Roberta Vajza, a tokom meseca i filmove glumaca Gorana Daničića, Gunel Lindblom, Siseli Tajson, Hala Holbruka, Antonia Sabata, Tanje Robert, Ildiko Peči, Lorisa Ličmana i Barbare Šeli.\nIsti program podsetiće i na stvaralaštvo reditelja Aleksandra Gordona, scenarista Džona le Karea i Voltera Bernstina, direktora fotografije Jonasa Griciusa i kompozitora Kloda Bolinga.\nZa stalni program Nemi dan rezervisan je 3. mart. Na dve uzastopne projekcije biće prikazan nemački film „Kabinet doktora Kaligarija“ (1920) u režiji Roberta Vinea, klasik neme epohe u žanru fantazije, horora i misterije.\nPopularni ciklus Po željama gledalaca pruža priliku da se od 5. do 9. marta ponovo vide neki od omiljenih naslova – „Hleb i čokolada“ (1974) Franka Brusatija, „Gori, moja gospođice“ (1967) Miloša Formana, „Tomi“ (1975) Kena Rasela…\nZa program Moj izbor listu je sastavila dr Nevena Daković, profesor Teorije i istorije fima na FDU. U intervjuu za časopis „Kinoteka“ izjavila je da su to filmovi koje voli, s naknadno dodatim „teorijskim predumišljajem“, a da im je zajednički imenitelj pripadnost široko (ne)određenom žanru melodrame. Tako će od 10. do 14. marta biti prikazani manje poznati francuski film „Pepe le Moko“ (1937) Žilijena Divivijea, ali i američki hit „E.T.“ (1982) Stivena Spilberga, jugoslovenski „Samo ljudi“ (1957) Branka Bauera i „Zbogom moja konkubino“ (1993) Čena Kajgea…\nOd 16. do 21. marta u Muzeju u Kosovskoj reprizira se ciklus posvećen Bernardu Bertolučiju.\nPovodom deset godina od smrti jedne od najvećih glumačkih zvezda svih vremena Elizabet Tejlor (1932-2011) priređen je izbor njenih filmova, počev od kultne „Mačke na usijanom limenom krovu“ (1958) Ričarda Bruksa, gde joj je partner bio Pol Njumen. Od 23. do 26. marta biće prikazani i filmovi u kojima je Elizabet Tejlor igrala sa svojim životnim partnerom Ričardom Bartonom – „Ukroćena goropad“ (1967) Franka Zefirelija, „Ko se boji Virdžinije Vulf“ (1966) Majka Nikolsa i drugi.\nU programu Šok koridor predstavlja: 90 godina princa tame na filmskom platnu od 29. do 31. marta moći će da se vide filmovi o junaku romana Brema Stokera, među kojima su čak tri istog naslova – „Drakula“. To su američka produkcija iz 1931. godine u režiji Toda Brauninga, s Belom Lugošijem u naslovnoj ulozi, britanska verzija (1958) Terensa Fišera, u kojoj je Drakula bio Kristofer Li, kao i film Fransisa Forda Kopole iz 1992. godine, sa Garijem Oldmanom.\nPreuzeto sa sajta: kinoteka.org.rs\nПретходни: Izložba "Pogled u neočekivano"\nСледећи: Исказивање интересовања запослених за вакцинацију против COVID-19


KP pokrenula plan "Kulti“ u cilju zaštite imovine SPC\nKosovska policija je registrovala porast broja napada na imovinu Srpske pravoslavne crkve na Kosovu zbog čega su povećane patrole na terenu, rečeno je za Kosovo onlajn iz policije.\nCrkva Svete Petke u Vitini (Foto Fejsbuk Kosovska Vitina)\nSamo od početka ove godine zabeleženo je ukupno 13 oštećenja crkvene imovine i pokušaja krađe.\n“Zaključno sa današnjim datumom ukupno je prijavljeno 13 slučajeva na objektima SPC u različitim regionima Kosova. Od ukupnog broja prijavljenih slučajeva 9 su klasifikovani kao slučajevi teške krađe, a 4 kao oštećenja imovine”, navodi se u pisanom odgovoru Kosovske policije za Kosovo onlajn.\nIz policije navode da su u skladu sa svojim nadležnostima evidentirali i delimično procesuirali počinice krivičnih dela.\n“Nakon prijave slučajeva na lice mesta su izlazile nadležne policijske jedinice, vršile uviđaje i prikupljali materijalne dokazi koji su predstavljani nadležnom tužilaštvu i koordinisane dalje istražne radnje. U određenim slučajevima identifikovani su izvršioci i protiv istih su podnete prijave, a ostali slučajevi se i dalje istražuju”, dodaje su u saopštenju.\nS ciljem sprečavanja napada na objekte Srpske pravoslavne crkve Kosovska policija primenjuje poseban operativni plan delovanja.\n“Nakon povećanog broja prijavljenih slučajeva u mesecu martu 2021. godine Kosovska policija je pokrenula dodatni operativni plan ’Kulti’ koji se sprovodi na celoj teritoriji Kosova, gde je uključen veći broj policijskih jedinica sa ciljem preventivnog delovanja i otkrivanja počinioca krivičnih dela”, zaključuje se u odgovoru kosovske policije.


PENZIJE U SRBIJI Očekuje se povišica na kraju godine - UžiceMedia\nNaslovna Društvo PENZIJE U SRBIJI Očekuje se povišica na kraju godine\nOčekuje se povišica penzija tokom 2019., i to na samom kraju godine.\nPovećanje penzija u ovoj godini može se očekivati za decembar, i to za oko 5-6% u proseku, tvrde članovi Fiskalnog saveta.\nČlan Fiskalnog saveta Vladimir Vučković, kaže da nove procente povećanja treba pažljivo planirati u drugoj polovini ove godine, a primeniti ih tek od 2020. On smatra da će povećanje biti oko 6%, uz komentar u dnevnoj štampi da je to bolja varijanta, nego da se razmišlja o umanjenju ili zamrzavanju.\n–Ali s druge strane, ne treba da upadamo u zamku da odmah po donošenju budžeta i dobrih budžetskih rezultata u prvim mesecima godine krenemo da licitiramo kada će i za koliko uslediti novo povećanje, – ocenio je Vučković za Blic, dodajući da se odluka o povećanju donosi jednom godišnje, prilikom pravljenja budžeta.\n– Ono bi moglo da iznosi od 5% do 6% bazira se na privrednom rastu zemlje, a odluku o povećanju bi trebalo očekivati krajem godine. Da li će u toku godine biti jednokratne pomoći koju su penzioneri dobijali ranijih godina, ne može da se kaže. Ono se ne vidi u budžetu za 2019. ali se nije videlo ni u 2018. ni 2017. godini, – ocenio je Altiparmakov.\nPrethodni tekstGRAĐANSKI PROTESTI LEK PROTIV „CARSKE BOLESTI“\nSledeći tekstVREME I STANJE NA PUTEVIMA Oblačno i kiša, oprez u vožnji!


"Srbiju napuštaju i uspešni" – poručio doktorant sa Harvarda! | Sremska Mitrovica - Info\n„Srbiju napuštaju i uspešni“ – poručio doktorant sa Harvarda!\nU inostranstvu trenutno živi preko 730 hiljada ljudi koji su otišli iz Srbije, a van granica otišlo je i oko deset odsto akademske zajednice, pokazuju podaci do kojih je došli Aleksandar Buranov i Tica Lin, doktorandi na Harvard univerzitetu. Neki od njih su se vratili usled pandemije, ali Bauranov za Novu ekonomiju kaže da su male šanse da će ovde i ostati.\nOn ističe da se radi samo o ljudima koji su preselili iz Srbije, a ne i generacijama koje su rođene u inostranstvu, a izjašnjavaju se kao Srbi. Do ovih podataka su došli koristeći podatke koje pruža Fejsbuk, odnosno platforma za oglašavanje Fejsbuk eds (Facebook Ads), objašnjava za Bauranov.\n– Ukoliko se registrujete kao preduzeće, FB dozvoljava da filtrirate njihove korisnike radi preciznijeg oglašavanja. Na primer, moguće je videti približan broj FB korisnika u Beogradu koji su zainteresovani za fudbal – kaže Bauranov.\nObjašnjava da su oni ovaj mehanizam iskoristili kako bi našli broj ljudi u svakoj državi na svetu koji su nekad živeli u Srbiji, uključujući njihovu starnosnu grupu, pol, obrazovanje i status veze.\nNaglašava da nijedan od ovih podataka ne sadrži informacije kao što su ime ili prezime, te da su sve baze apsolutno anonimne.\n– S obzirom da samo određeni procenat migranata koristi FB, napravili smo model koji na osnovu tog broja daje procenu ukupnog broja srpskih migranata u određenoj zemlji. Pošto je projekat počeo u septembru, prve podatke smo skupili za oktobar.\nZatim su na svaka dva-tri meseca ponavljali analizu i pratili da li se broj srpskih migranata povećava ili smanjuje. Podatke do kojih su došli objavili su na sajtu migracije.net gde je moguće pronaći brojke za oktobar, februar i maj za svaku državu pojedinačno.\nBauranov ističe da su jedini apsolutno tačni podaci one koje daje država i da njihove procene sigurno sadrže „neku malu grešku“.\nIpak, država nema podatke o tome kako se migracije dešavaju u realnom vremenu, odnosno ne postoji način kako bi nam država izveštavala koliko je ljudi iz Srbije otišlo svakog meseca, niti koliko se njih vratilo.\nTako, sve to Bauranov nije izašao sa podacima, nismo znali ni da se od oktobra u Srbiju vratilo više od 120 hiljada ljudi.\n– Ljudi koji su se vratili od oktobra uglavnom su oni koji nisu imali rešen useljenički status u destinacionoj državi i nisu imali gde drugde da odu tokom pandemije – studenti, ljudi na privremenim poslovima – objašnjava on.\nDodaje da će nastaviti da prate brojeve kako bi videli koliko od ovih 120 hiljada će ostati u Srbiji.\nRelated Items:evropa, Featured2, harvard, odliv mozgova


Paysafecard - Kladionice Online\nPaysafecard je prepaid kartica koja se može upotrebljavati za elektroničke transakcije. Transakcije se obavljaju brzo, bez upotrebe imena. Uplate preko Paysafecard kartice podržavaju uglavnom sve internet kladionice, casina i poker sobe. Ljubiteljima klađenja iz Hrvatske Paysafecard je dostupan u obliku bona sa 16-znamenkastim kodom u vrijednostima od 50, 100, 200 i 500 HRK.


Ruska pobeda sasvim blizu: Ovo je taktika Rusije kojom su ukrajinski nacisti potučeni do nogu - eVršac\nRuske oružane snage su pre nedelju dana otpočele specijalnu vojnu intervenciju u Ukrajini, a do sukoba je došlo pre svega iz preventivno-zaštitnih razloga.\nNaime, od 2014. godine ruski narod u oblasti Donjecka i Luganska bio je pod neprekidnim napadima ukrajinskih nacista. Osam godina stradali su spomenici ruske kulture i državnosti, ali što je najgore – ginuli su civili, običan ruski čovek. Situacija je postala neizdrživa.\nS druge strane, prosečan građanin neke evropske (ili svetske) države ovo nije mogao saznati. Zapadni mediji o stradanju Rusa nisu napisali ni jedno slovo. Razlog njihovog ćutanja o ovome možemo tražiti u činjenici da su upravo oni posredno ili neposredno umešani u pomenuti progon ruskog naroda u Ukrajini.\nU Ukrajini nastala ruska država\nSvim slobodomislećim ljudima na svetu, koji nisu pod uticajem zapadnjačke propagande, bilo je jasno da najveća zemlja na svetu i jedna od najvećih vojnih i ekonomskih sila sveta mora da reaguje na takav tretman svog naroda van svojih granica. Tim pre što su Rusi u Ukrajini autohtoni narod i što začetak ruske državnosti vezujemo za ovaj prostor (Kijevska Rusija).\nNažalost, Ukrajina je u poslednjih nekoliko decenija postala oružje stranih sila u slabljenju ili bar destabilizaciji Rusije. U tom kontekstu treba tumačiti i delovanje nekanonske tzv. Pravoslavne crkve Ukrajine koja se samoproglasila autokefalnom ugrožavajući tako verska prava pravoslavnih vernika Ukrajinske pravoslavne crkve pri RPC koja na tim prostorima postoji već gotovo čitav milenijum. Paralele sa tzv. Crnogorskom pravoslavnom crkvom su očigledne jer je isti princip iskorišćen za slabljenje SPC.\nMoskva primorana da reaguje\nSvesna opisane situacije i zastrašujuće lošeg položaja svog naroda u Ukrajini, ruska vlast je punih osam godina pozivala na mir, smirivanje tenzija i poštovanje Minskog protokola. Kremlj je trpeo agresiju ukrajinskih neonacista potpomognutih zapadnim NATO mentorima koliko nijedna država ne bi.\nNa kraju, kada teror više nije mogao da se izdrži, ruski narod donjecke i luganske oblasti se probudio: proglašena je nezavisnost DNR i LNR. Moskva je ubrzo priznala nezavisnost DNR i LNR i po njihovom pozivu pružila zaštitu novoproglašenim republikama.\nOružana dejstva nisu se zadržala u okvirima DNR i LNR ali jesu u okviru države Ukrajine. Svima je jasno da ona nisu u cilju ruske teritorijalne ekspanzije niti nekavih ruskih imperijalističkih tendencija, već, pre svega, u cilju osiguranja Rusiji obećane vojne neutralnosti Ukrajine, odnosno, udaljenju NATO snaga iz Ukrajin i u nameri obezbeđenja boljeg položaja ruskog naroda u ovoj državi.\nZapadnjačka propaganda širi dezinformacije\nDok traje sukob u Ukrajini između ruske vojske i ukrajinskih nacista, paralelno je u toku i propagandni rat u kojem zapadni mediji šire najmonstruoznije laži o Rusiji i ruskom narodu. Društvene mreže i masmedije preplavile su lažne vesti koje pokazuju razne ratne svetske događaje i prirodne katastrofe, koje se predstavljaju kao razaranja u Ukrajini koja je počinila ruska vojska. Cilj ove propagande je, svakako, prikazivanje Rusije kao negativca u ovim dešavanjima, iako je istina sasvim suprotna.\nNa svim zapadnim kanalima govori se da ruska akcija nije uspela. Ipak, situacija sa terena govori nešto drugo.\nRuska armija je izabrala taktiku opkoljavanja glavnice ukrajinskih snaga. Obruč se steže iz dva pravca, iz pravca Harkova i sa strane Krima. Ispravnost ove taktike potvrđuju i pad Kupjanska i Berdjanska.\nSve je osmišljeno „kao iz udžbenika“. Ruske snage stvaraju svojevrsne „obruče“. To nije Napoleonova taktika „udara stisnute pesnice na jednom mestu“. Ovo se više može uporediti sa pruskom taktikom razbijanja neprijateljskih snaga na nekoliko manjih grupa. Nju su prvi put primenili Nemci 1870. godine, zatim Japanci 1904. godine kada su blokirali luku Port Artur, a potom i generali Vermahta.\nNajveći obruč sada se pravi kod Marijupolja, tamo gde su se utaborili ukrajinski nacistički bataljoni. Kijev se za sada nalazi u polublokadi. Opkoljen je sa zapada, duž desne obale Dnjepra. Na levoj obali nalaze se ukrajinske snage, ali ne mogu da preduzmu odlučnije korake, zato što je glavnica njihovih trupa koncentrisana kod Harkova i Donjecka. Ruske snage nastavljaju koncentraciju trupa na neophodnim tačkama, važnim za zatvaranje obruča.\nPlan ruskog generalštaba nije da se uz maksimalno korišćenja vojnih potencijala probiju do Kijeva, okruže ukrajinske jedinice, razbiju pronacističke snage, pridobiju umerene ukrajinske vojnike i primoraju Zelenskog na kapitulaciju. Sve se radi da se minimalizuju civilne žrtve, neizbežne prilikom svakog oruženog sukoba.\nRuska pobeda sasvim blizu\nZbog svega navedenog nekome se možda čini da je ruska ofanziva nekako zastala. Međutim, istina je da sve ide po Putinovom planu. Ukrajinska odbrana je razbijena na više sektora. Obruč oko neprijatelja se sve više steže. Gubici u Ruskoj armiji svakako postoje, ali su oni zanemarljivi u odnosu na skoro pa sasvim uništenu ukrajinsku vojnu infrastrukturu. Sve ovo je moglo da se vidi 2014. godine pod Ilovajskom, samo što su sada razmere operacije mnogostruko veće.\nS druge strane, zapadna propagandna mašinerija širi dezinformacije o tome da je akcija ruske vojske zastala. To apsolutno nije tačno, jer se sve odvija upravo onako kako je i zamišljeno. Ruska pobeda je sasvim blizu i u to će se ubrzo uveriti ceo svet.


Nalepnice & reparacija - svi oglasi\nBMW F10 F11, volan prekidaci, nalepnice za reparaciju\nVW Golf 5, Passat 6, klima, nalepnice za reparaciju\nOpel Corsa, Zafira CD/radioMP3, nalepnice za reparaciju\nVW Touareg, klima , nalepnice za reparaciju\nVW Golf, Passat, VELIKI komplet nalepnica za reparaciju\nBMW, F10, F11, pragovi, brušeni ALuminijum\nNalepnice za reparaciju pragova od FOLIJE brušeni AL BMW serije ...\nAUDI A3 8L climatronic, nalepnice za reparaciju\nAudi A3 8L, prekidač svetla nalepnica za reparaciju\nAlfa Romeo MiTO, radio/CD, nalepnice za reparaciju\nVW prekidač svetla, nalepnica za reparaciju\nAudi A2, prekidač svetla, nalepnica za reparaciju\nAUDI A2 climatronic, nalepnica za reparaciju\nAudi A3 8P prekidač svetla, nalepnica za reparaciju\nPeugeot, podizaci prozora, nalepnice za reparaciju\nPeugeot/Citroen, navigacija NG4, nalepnice za reparaciju\nAudi RNS-D navigacija/multimedia, nalepnice za reparaciju\nSEAT Exeo, klima, nalepnice za reparaciju\nFIAT Punto Grande, klima, nalepnice za reparaciju\nOPEL, klime, CD, NAVI, više modela. nalepnice za reparaciju\nVW Golf 7, Passat 8, klima, nalepnice za reparaciju\nRENAULT Megane III, Scenic, klima, nalepnice za reparaciju\nŠkoda, podizači prozora, nalepnice za reparaciju\nOpel Astra H, Zafira, CD/NAVI, nalepnice za reparaciju\nCitroen C4, DS, klima nalepn. za reparaciju\nOpel ZAFIRA C, MOKKA, klima, nalepnice za reparaciju


Omerdić o presudi Karadžiću: Pravosnažno kriv, skinut teret jednom narodu | N1 BA\nOmerdić o presudi Karadžiću: Pravosnažno kriv, skinut teret jednom narodu\n21.03.2019. |11:41 |\nDženeta Omerdić, profesorica međunarodnog javnog prava na Pravnom fakultetu u Tuzli, za N1 je govorila o pravnim aspektima pravosnažne presude Radovanu Karadžiću kojem je izrečena kazna doživotnog zatvora. Ona je u uvodu kazala da nije bila ubijeđena da će se Karadžiću potvrditi genocid u ostalih sedam opština, te da je njegova kazna očekivana s obzirom na praksu Haškog trubunala i Mehanizma.\n"Tužilaštvo je stavilo akcenat da 'ispoštuje' žrtve. Kazna koja je određena je potvrđena i očekivana je", izjavila je.\nS druge strane - aspekt preusde koji će još neko vrijeme biti predmet analiza je uloga tadašnjeg političkog vrha Srbije.\n"Udruženi zločinački poduhvat koji bi direktno povezivao Srbiju s ratnim dešavanjima nije direktno potvrđen. To je znači da je Sudsko vijeće definisalo da Milošević nije bio uključen, upoznat sa procesima, ali da nije van razumne sumnje dokazana ta državna veza. Ono što stalno ponavljam, u pravu postoje dvije istine. Činjenična istina, stvarna istina i procesna istina. ONo što ste dokazali unutar jednog postupka. U ovom slučaju procesna istina se ne podudara sa stvarnom istinom", poručila je Omerdić.\n"Mislim da će udruženi zločinački poduhvat biti mnogo aktuelniji u slučaju Stanišića i Simatovića", dodala je Omerdić.\nKako ova presuda Radovanu Karadžiću može utjecati na odnose unutar Bosne i Hercegovine?\n"Implikacije koje ova pravosnažna presuda ima na uređenje i stanje su višesturke. Tadašnji najviši rukovodilac vlasti pravosnažno je proglašen krivim za ratne zločine. Skinut je teret jednom narodu, a pokušava se nametnuti kolektivna krivnja narodu. Ova presuda pokazuje da politika koja je vođena od 1992. do 1996. je vođena suprotno odredbama prava i ne predstavlja kolektivnu krivicu", pojasnila je profesorica Omerdić.\nTakođer, obaveza Bosne i Hercegovine je da poštuje odluke suda, a kazala je da presuda Radovanu Karadžiću stvara višestruke obaveze za organe BiH.\n"Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine nema izgovor za neusvajanje ključnih dokumenata kojima se osuđuje genocid u Srebrenici. Ne možemo reći da se genocid desio, poplava se desila. Genocid je počinjen i to je potvrđeno pravosnažnom presudom. Postoji obaveza da se izmijene postojeći akti i donesu novi gdje će se predvidjeti oštra sankcija za svako negiranje genocida i gdje će se ozbiljnije pristupiti kažnjavanju svih zločina govora mržnje", rekla je Omerdić.\nNjen je stav i to da se politika u BiH davno razišla s pravom, te da je vrijeme da se pravo stavi u fokus.\n"Pravni sistem podrazumijeva i pravnu odgovornost i pravne sankcije. Mi smo taoci određenih struktura. To je samoprozvana politička elita, koja kroz istupe prezentuje javnosti ono što javnost treba da čuje", kazala je gošća Novog dana na N1.\nTakođer, poručila je da se ne može raspravljati o pravosnažnim presudama bilo kojeg suda.\n"Odluke proizvode pravne posljedice, one trebaju biti implementirane. Imamo zadatak da to implementiramo", kazala je Omerdić.\nOna ja poručila svim stranama koje su reagovale na presudu Radovanu Karadžiću da se suzdrže od huškačke euforije pri davanju izjava i komentarisanju.\nPodsjećamo, Mehanizam za međunarodne krivične sudove (MMKS) danas je izrekao pravosnažnu presudu Radovanu Karadžiću za genocid i druge zločine počinjene u BiH u periodu između 1992. i 1995. godine. Sudija je rekao da je Karadžić kriv za genocid, zločine protiv čovječnosti i kršenje zakona i običaja ratovanja te ga osudio na doživotni zatvor.\ndženita omerdić Presuda Radovanu Karadžiću radovan karadžić\nHandke o susretu s Jovanom Divjakom u Sarajevu: Stavio mi je šaku pred nos 04.11.2019.\nMišljenje je kao paka* svi ga imaju.\nGdje ti živiš? Skinut teret? Ćutanje je zlato(narodna poslovica.)\nBože pravde što kažu Srbi kako bona skinut teret srpskom narodu kad ih osudjeno na hiljade i još će,evo juče su proveli Duška Suvaru,pa taj narod je ubijao,palio,silovao...Jadovan vjerujem da nije nikog lično ubio,silovao..naredio jeste i zato odgovara.Profesorice dodji sebi i ne lupetaj.Šta je sa projektom V.Serbije to tvoje pravo ne proučava.


Janja Beč: Vučić da se izvini, Srbija da plati silovanim ženama | Autonomija\nJanja Beč: Vučić da se izvini, Srbija da plati silovanim ženama\nDa Srbija isplaćuje penzije za 519 žena u BiH koje imaju status žrtava rata, a kao žrtve silovanja\nPremijer Srbije morao bi da u glavnom gradu BiH izrazi žaljenje jer je u julu 1995. pretio da će država Srbija za svakog ubijenog Srbina ubiti 100 muslimana, što se na kraju i desilo, izjavila je sociolog Janja Beč Nojman povodom današnje posete Aleksandra Vučića Sarajevu.\nU razgovoru za sarajevski portal Kliks (www.klix.ba), ona je ocenila da bi „to bi bio prvi manji korak ka izgradnji poverenja“.\nJanja Beč Nojman rekla je da bi Srbija mogla da učini i „još neke pozitivne geste“ kojim bi se sadašnje „vođstvo distanciralo od ratne politike“.\nKao primer je navela „izgradnju spomenika za 200 hiljada dezertera iz Vojvodine, koji nisu hteli da učestvuju u ratovima na području bivše Jugoslavije koje je Srbija vodila ’90-tih“.\n„Drugi korak, koji bi bio prepoznatljiv za narode u regionu, jeste da Srbija isplaćuje penzije za onih 519 žena u BiH koji imaju status žrtava rata, a kao žrtve silovanja. To bi bio gest koji bi mogao da otvori prozore ka izgradnji poverenja, a ne samo da imamo prazne reči“, dodala je Beč Nojman.\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić stigao je danas u jednodnevnu zvaničnu posetu Bosni i Hercegovini, na poziv predsedavajućeg Veća ministara BiH, Vjekoslava Bevanda. To je prva Vučićeva poseta drugoj zemlji od kako je postao predsednik Vlade Srbije.


24. jun 2004.\nMEĐUNARODNI FESTIVAL PODUNAVSKIH GRADOVA U ULMU, SR NEMAČKA\nDani Vojvodine u Ulmu\nNa osnovu odluke Skupštine Vojvodine i Izvršnog veca APV, a na poziv Podunavskog biroa, Zavod za kulturu Vojvodie zadužen je za realizaciju programa ušešca Vojvodine na Festivalu podunavskih gradova i regiona u Ulmu.\nObzirom na kratak rok (mesec dana), uz organizacioni odbor formiran od predstavnika Izvršnog veca i Skupštine Vojvodine i predstavnika najznacajnijih kulturnih institucija Pokrajine, sacinjen je sveobuhvatan i afirmativan program kulturne predstave Novog Sada i Vojvodine na ovoj desetodnevnoj manifestaciji, a Zavod za kulturu Vojvodine nominovan je kao tehnicki realizator ovih programa.\nUsvajajuci i posebne želje organizatora, Podunavskog biroa i domacina iz Ulma, Zavod za kulturu Vojvodine pozvao je sledece umetnike, ustanove i pojedince da ucestvuju na festivalu:\n>\tRITA KINKA - pijanista\n>\tBORIS KOVAC SA ORKESTROM "La Campanella"\n>\tFLORIJAN BALAŽ I VANjA PRICA - violinista i klavirska pratnja\n>\tLAJKO FELIKS SA ORKESTROM\n>\tDOM KULTURE "3. OKTOBAR", KOVACICA - orkestar, igraci i naivna umetnost\n>\tKUD "ARANj JANOŠ", BOGOJEVO - folklorni ansambl\n>\tSKC "VUK STEFANOVIC KARADžIC", Backa Topola - folklorni ansambl\n>\tBRANISLAV ZARIC, gajdaš-intrumentalni solista, clan Istorijsko - zavicajnog društva "Kinda", Kikinda\n>\tIRENA CUKIJATI i MARIJA IFKOVIC-IVANDEKIC, šlingeraj; Hrvatski kulturni centar "Bunjevacko kolo", Subotica\n>\tDOJNA ANTONIC i MARIJA VOJNIC, rad sa slamom, Hrvatsko kulturno - prosvjetno društvo "Matija Gubec", Tavankut\n>\tSECENjI ROŽA, vez; rukovodilac Aktiva žena "Sedam cvetova žitnih polja"\n>\tGOR ENDRE, korpar; privatnik iz Backog Petrovog sela\n>\tJAN NEMCEK; zanatlija i afirmisan graditelj violina.\n>\tZUZANA VERESKI; naivno slikarstvo; samostalna umetnica\n>\tENDRE PENOVAC, slikar\n>\tMUZEJ VOJVODINE, gradansko odevanje 19-20 veka.\n>\tMUZEJ GRADA, etnološka postavka "Od cokota do kapljice"\n>\tGALERIJA BEL ART, savremena umetnost Vojvodine\nU okviru pripreme propagandnog materijala odštampan je zajednicki katalog svih ucesnika na nemackom jeziku, u tiražu od 2000 primeraka. Prevedeno je i odštampano nemacko izdanje "Kulturna baština Vojvodine", u tiražu od 2000 primeraka. Odštampan CD koncerta Florijana Balaža i Vanje Price u tiražu od 500 primeraka. Muzej grada Novog Sada, kao i Muzej Vojvodine svoje izložbe propratile su i oficijelnim atraktivnim katalozima na nemackom jeziku. Privredna komora Vojvodine takode je pripremila za ovu priliku opsežan propagandni materijal u štampanoj formi i na drugim nosacima slike i zvuka. Kao prdstavnik grada Novog Sada, galerija Bel-art pripremila je dve izložbe savremene vojvodanske umetnosti sa prigodnim propratnim katalogom na nemackom jeziku.\nWeb-Team kao saradnik Zavoda za kulturu Vojvodine, angažovan je za izradu štampanih materijala: priprema i štampa oficijelnog kataloga priredbe (2000 kom.), dve vrste plakata u tiražu po 250 primeraka (ukupno 500), 6 vrsta digitalno štampanih foto aplikacija sa motivima multikulturne predstave Vojvodine, kao i 4 velika bilborda na temu turisticke prisutnosti pokrajine i Novog Sada u Evroregionu.\nPripremljena su i dva video spota kao prezentacija kulture Vojvodine. Jedan je pripremila TV Apolo a drugi u trajanju od 7 min Web-Team.\nSvi nabrojani propagandni materijali pripremljeni za ovu manifestaciju, primenjivi su buducnosti i na drugim slicnim manifestacijama.\nU okviru stalne postavke grad Novi Sad i Vojvodina prdstavljeni su na centralnom štandu pored velike bine (Open-Air-Bune), kompletnim sadržajem propagandnog materijala, etno-ucesnicima, kao i stalnim prisustvom muzicke potke kovacickih muzicara i igraca. Non-stop prezentacije uz pomoc multimedijalne opreme pružile su potpuni uvid i bezbroj informacija o kulturi i privredi Vojvodine nemackoj publici, koja je uprkos nepovoljnim vremenskim uslovima, u ogromnom broju bila prisutna na našem štandu.\nU okviru Festivala podunavskih zemalja, otvorene su cetiri izložbe u razlicitim delovima grada:\n>\tMUZEJ VOJVODINE postavio je izložbu "Svetlopis i moda" autora Ljubice Otic, u robnoj kuci Walz u centru starog Ulma\n>\tMUZEJ GRADA izložio je svoje eksponate u okviru etnološke postavke pod nazivom "Od cokota do kapljice", zajedno sa slikarem ENDRE PENOVCEM u galeriji kulturnog centra Edwin-Scharff-Haus-a u Novom Ulmu\n>\tGalerija Bel Art imala je dve postavke:\n- Savramena dela..... u galeriji "Cafe D' Art" u Novom Ulmu\n- Konceptualni projekat autorskih zastava izloženih na jarbolima na dunavskom keju.\nSvecano otvaranje festivala uz prisustvo ucesnika festivala i visokih predstavnika grada Ulma i pokrajine Bavarske i Baden-Wirtenberg, kao i naše delegacije na celu sa gosp. Cankom i predstavnicima pokrajine i grada Novog Sada, održano je u Edwin-Scharff-Haus-u uz gala koncert na kome je ucastvovala i naša pijanistkonja Rita Kinka.\nNakon programa i pozdravnih reci gradonacelnika Ulma, prisutnim gostima obratili su se predstavnici svih podunavskih regija koji su ucestvovali na ovom festivalu, kao i predstavnici politickog života pokrajina Baden Virtenberg i Bavarske.\nPosebno je od strane domacina istaknuto da se Vojvodina kao regija prvi put predstavlja na ovom festivalu, te je tim povodom predsednik Skupštine AP Vojvodine, gospodin Nenad Canak istakao znacaj ucešca pokrajine i izrazio nadu da je ovo pocetak saradnje, ali i afirmacije svih potencijala Vojvodine. Kao znak pažnje gospodin Canak je ovom prilikom gradonacelniku Ulma i predsedniku Dunavskog biroa predao na poklon dve umetnicke slike sa predstavama grada Novog Sada.\nPrvog dana festivala, štand AP Vojvodine posetila je delegacija grada Novog Sada, a drugog dana delegacija AP Vojvodine na cijem celu je bio predsednik Skupštine AP Vojvodine, gospodin Nenad Canak. Gospodin Canak je tom prilikom održao na štandu konferenciju za štampu, na kojoj je izmedu ostalog izrazio svoje zadovoljstvo kvalitetom nastupa i prezentacije našeg tima.\nŠtand AP Vojvodine izuzetno je bio posecen svih dana festivala i pored cestih pljuskova. Osnovni štimung u ovom izložbenom prostoru stvarali su clanovi KUD-a "3 oktobar" iz kovacice spletom narodne multietnicke muzike. Svaki slobodan trenutak iskoristili su ovi momci i devojke za afirmaciju našeg muzickog blaga. Pored njih i nac gajdaš iz Kikinde, Branislav Zaric plenio je interesovanje brojne publike šetajuci medu posetiocima.\n07. juna, Edwin-Scharff-Haus, kulturni centar Ulma sa velikom koncertnom salom ugostio je našu pijanistkinju Ritu Kinku, koja je izuzetnim odabirom kompozicija na temu vode i reka poznatih klasika Smetane, Hendla i Baha, oduševila prisutnu publiku. Rita je izuzetno poznata i u Nemackoj tako da je njen nastup u najmanju ruku prava kulturna kopca na najvišem nivou.\n08. juna, Boris Kovac je sa svojim orkestrom "La Campanella" nastupi na centralnoj bini starog Ulma. Ovaj izuzetan muzicar svojom savremenom muzikom koja je apsolutno u trendu svetskih kretanja, izazvao je salvu oduševljenja besprekornim izvodenjem programske muzike sa najnovijeg CD-a.\n09. juna, folklorni ansambl "Aranj Janoš" i "Vuk Stefanovic Karadžic" nastupali su na centralnim binama sa obe strane Dunava. Predivan zvuk madarske i srpske muzike u izvodenju ove dve grupe preplitale su se preko talasa nabujale reke. Prava je šteta što su ova dva izuzetno kvalitetna društva nastupala samo u jednom danu.\n10. juna i pored izuzetno jakog pljuska, pod šatrom velike bine predstavio se Lajko Feliks-trio. Nova postava ovog izuzetnog violiniste sa novim repertoarom pripremljenim i za ovogodišnji Exit, pemijerno je oduševio sve prisutne. Izuzetan zvuk, vrhunska perfekcija u izvodenju teških muzickih deonica kao i vanredno složan bend definitivno su uvrstili ovog muzicara u evropsku kulturnu baštinu.\n11. juna, Florijan Balaž i Vanja Prica imali su nastup u klubu "Caffe Mileva".\nFlorijan je pripremio najozbiljniji muzicki program, ali ga je reducirao u poslednjem trenutku i primenio novi neuvežban zbog mesta dogadaja i ciljne grupe u popularnom kafeu. Sve to nije umanjilu vituozne kvalitete ovog muzicara koga je oduševljena publika pozivala nekoliko puta na bis.\nProgram AP Vojvodine pratile su televizijske kuce RTV Novi Sad, TV Apolo, Madar So i Dnevnik, zatim televizijske kuce iz Ulma, Bavarske i Baden Virtenberga.\nPodunavski festival u Ulmu, festival je pre svega multikulturne baštine podunavskih gradova i regija. Najzad, koncipiran je na nacin da se kroz desetodnevne susrete pojedine nacionalne zajednice što bolje upoznaju, prepoznaju zajednicke interese i predstave Evropi svoje kulturne pa i privredne resurse sa ciljem demokratskog ukljucenja u zajednicu evropskih zemalja. Podunavski vašar, jedan segment ovog festivala, pucka je zabava, otvorena i vedra svakodnevna celodnevna priredba sa rebogatim nepretencioznim sadržajima, (gastronomija nacionalnih kuhinja, izložbe ruktvorina, starih zanata, folklora i savremene muzike). Pored ovoga dislocirano od centralnog prostora na mnogim punktovima grada, održavaju se seriozni programi, savetovanja, simpozjumi, koncerti i izložbe. Pocasni gost ove godine bio je Đerd Konrad, pisac i filozof iz Madarske koji je vodio sociološke tribine. Na ciganskoj noci u "Donauhale" predstavili su se cuveni ciganski orkestri iz Madarske, Rumunije, Bugarske kao i Boban Markovic sa svojim vec cuvenim orkestrom. Dogadaj ovog festivala je svakako koncert etno muzike svetske zvezde Marte Šebešcen sa horom Tomkin i igracima i muzicarima iz Madarske u Ulmskoj katedrali. Pored ovih i predstavnici Privredne komore Vojvodine imali su formalne i neformalne prezentacije i susrete sa privrednicima domacina i ostalim gostujucim privrednicima, sa temom povecanja domace privredne aktivnosti i razmene iskustava tranzicione privrede.\nU miljeu ovako bogato koncipiranih programa Vojvodina je imala centralno mesto kao regija na ovogodišnjem festivalu. Odjeci najviših zvanicnika organizatora, politickih licnosti Bavarske, Baden Wirtenberga, kao i domacina grada Ulma,izuzetno su pozitivni.\nVojvodina je za njih pravo otkrice kao evropska regija sa najviše nacionalnih zajednica na tako malom prostoru, sa prebogatom kulturnom i turistickom ponudom.\nPrezentacija Vojvodine i Novog Sada ocenjena je najvišom ocenom i u svako-dnevnim izveštajima u nemackim medijima, a ucesnicima, umetnicima naznaceni su skori mnogobrojni angažmani.\nNeformalni susreti predstavnika Zavoda za kulturu Vojvodine sa Dekanom Akademije umetnosti iz Ulma najavljuju skoru razmenu i saradnju umetnika podunavskih akademija.\nNajbolja ocena za predstavu regije, primljena je i od generalnog Konzula naše zemlje iz Štutgarta.\nMONOGRAFIJA VOJVODINE | PRIVREDNI INDEX VOJVODINE\nDRUSTVO | POLITIKA | KULTURA | SPORT | IZ MEDIJA | ZANIMLJIVOSTI | ARHIVA\nPOLITIČKE STRANKE | JAVNA KOMUNALNA PREDUZEĆA | NAŠI PRIJATELJI\nOptimizovano za: IE5 & 800x600\nCopyright: Vojvodina Web Team, 1997.\nOffice: Petrovaradinska tvrđava, "Studio Bob", 21000 Novi Sad\nTel: + 381 434608


Polovni kompaktni automobili za 5.000 eura- TOP 5 - Zanimljivosti o automobilima\nKućni budžet od 5.000 eura će vam omogućiti kupovinu 10 godina starog kompaktnog automobila. Evo 5 najpopularnijih kompakta za kupovinu iz druge ruke.\nKompaktni automobili savršeno ispunjavaju očekivanja ljudi koji žele imati automobil “za sve”. Odnosno, najčešće za svakodnevnu vožnju gradom i povremenu upotrebu za duga putovanja. Univerzalna priroda kompaktnih proizvoda proizlazi iz njihovih malih spoljnih dimenzija, u kojima postoji optimalan prostor za četiri odrasle osobe. U redu. Prtljažnik od 350-400 litara dovoljan je za svakodnevnu upotrebu, a uvek možete upotrebiti krovni sanduk za pakovanje cele porodice na godišnji odmor. Za razliku od gradskih automobila, kompakti su koristili bolje završne materijale, nudili su zanimljiviju opremu i snažnije motore (iako u svemu postoje izuzeci). Da rezimiramo, ovaj segment neće još dugo nestati sa tržišta.\nPripremili smo listu 5 kompaktnih automobila sa EURO 5 normom izduvnih gasova u često pretpostavljanom proračunu od 5.000 eura. Šta možete kupiti za ovaj iznos? Jednostavnije rečeno, otprilike 11/12 godina star kompaktni model snage motora od približno 100-120KS, benzin ili dizel. Evo najzanimljivijih ponuda polovnih kompaktnih modela za 5.000 eura.\nGodine proizvodnje: 2006-2011\nPolovna Honda Civic drži cenu gotovo kao Audi A3: za 5.000 eura kupićemo automobil star 11/12 godina. U slučaju ovog modela, oni proizlaze iz pouzdanosti koja potvrđuje besprekornu reputaciju polovnih Honda. Tržište polovnjaka nudi najbolje od Civika VIII, poznatog i kao “NLO”, odnosno 1.8 i-VTEC benzinske verzije sa razumnih 140KS. Nedostatak turbopunjača ne sprečava vas da postignete dobar “sprint” do 100km/h. Ponekad možete pronaći automobil sa osnovnim 1,4 motorom ali definitivno preslab (83 ili 100KS). U ovom cenovnom rangu teško da ćemo naći dobar japanski dizel (2,2 i-CTDi) ili prosečnu hibridnu verziju (IMA) koji se nudi u limuzini. Kvar Civic VIII ograničen je na istrošene ležajeve menjača i koroziju šasije . Preporučujemo hatchback sa petora vrata sa ogromnim prtljažnim prostorom od 455 litara.\nGodine proizvodnje: 2010-2018\nIznos od 5.000 eura daje mogućnost izbora između dve generacije Focusa: druge (2008-2010) i treće, prikazane na slikama (2010-2012) . U slučaju novijih, nesumnjivo modernijih i „današnjih“, izbor motora ostaje prilično skroman – zapravo ograničen je na 1.6 Ti-VCT benzin (85-125 KS) ili francuski 1.6 TDCi turbodizelaš (tj. HDi; 95-115 KS) . Dizeli mogu iza sebe imati preko 200.000 kilometara i pre ili kasnije trebaće regeneracija mlaznica / DPF ili zamena plivajućeg zamajca. Vratiće vam zahtevajući puno ređoj poseti benzinskim pumpama u poređenju sa 1.6 benzinskim verzijama, koje u proseku tolerišu naknadnu ugradnju LPG instalacija. Nažalost, morate platiti dodatno za solidne verzije EcoBoosta ili jaki 2.0 TDCi. Focus vam daje udobnost odabira tri verzije karoserije (5 vrata hatchback, limuzina, karavan) i privlači pažnju sjajnim voznim karakteristikama. Kao jedan od retkih kompaktnih automobila nudi grejanje vetrobranskog stakla, što je korisno zimi.\nGodine proizvodnje: 2007-2014\nPretpostavljeni proračun savršen je za potragu za polovnim Fiat Bravo II. Za 5.000 eura sigurno ćemo pronaći preporučljivi primerak sa uspešnim motorom 1.4 T-Jet (120-150 KS) ili njegovom prirodno aspirisanom verzijom sa 90 KS . Uprkos znatnom naporu varijante sa turbopunjačem, ispada da je izdržljiva i da dobro podnosi LPG (koristi posredno ubrizgavanje goriva ). Problematične su bile samo novije verzije 1.4 MultiAir sa naprednim sistemom upravljanja ventilima, ali one su ugrađene u novije automobile. Ne morate se bojati italijanskih turbodizela (1.6 / 1.9 / 2.0 MultiJet ; od 90 do 165 KS). Ručni menjač sa oznakom M32 (ironično samo u vezi s 1.4 T-Jetom) nije trajan. Elektronika u unutrašnjosti ima svoje hirove. Zaštita od korozije i dostupnost rezervnih delova vrlo su dobri. Kao i kod C4 II, ostaje izbor prostranog hatchbacka sa prtljažnikom zapremine 400 litara. Ali je u svakom slučaju nesumnjivo hrabrije dizajniran od naslednika – Tipo II.\nPet hiljada eura je početni proračun za drugu generaciju C4, ali ima automobila iz prvih godina proizvodnje u slabijim verzijama motora. U slučaju ovog modela, to se može smatrati plusom, jer je kupovina verzije 1.6 THP povezana sa najvećim rizikom – izuzetno problematičnim zbog nakupljanja naslaga ugljenika i kvarova turbopunjača. Nažalost, prirodno aspirisani motori (1.6 VTi) dele sa njima kvarove pogonskog lanca. Takođe imaju česte probleme sa potrošnjom motornog ulja. Iz tog razloga je bolje potražiti 1.6 HDi varijantu koja nije savršena (možda će trebati čišćenje EGR ventila ili regeneraciju DPF-a ), ali je tiho i ekonomično vozilo. Glavni problem C4 II odnosi se na nedostatak karoserijske verzije. Srećom, hatchback već ima veliki prtljažnik (410 l) i nudi prostranu kabinu. Što se tiče Citroena, kvalitet materijala koji se koriste za unutrašnjost pozitivno je iznenađenje.\nGodine proizvodnje: 2003-2012\nProračun 5.000 eura vam neće dopustiti da ostavite prostora za popravljanje Audija A3 I , ali po ovoj ceni možete pronaći dobro održavani “dizel”. Ispod haube možemo pronači uglavnom stare benzince 1,6 8V, često sa plinskom instalacijom. LPG u proseku radi u varijantama sa direktnim ubrizgavanjem goriva ( 1,6 / 2,0 FSI ). Kod ovih motora morate uzeti u obzir povećanu potrošnju motornog ulja. Alternativa: 105KS 1.9 TDI , ali pripazite na neispravne BXE i BLS serije. Povremeno možete pronaći i 2.0 TDI, ali upozoravamo na starije verzije PD-a (do 2008. godine, osim verzije 8V sa 140 KS). Uprkos znatnoj starosti, kilometraža još ne ostavlja tragova na kompaktni Audi A3, posebno u savršeno sastavljenoj unutrašnjosti. Sportback sa petora vrata i karoserijom od 4,3 metra jedan je od najboljih predloga za svakodnevnu upotrebu.


Makehosting.com - Internet Prostor Web Hosting…\nMAKEHOSTING.COM Website Analysis\nInternet Prostor Web Hosting za svakoga\nPouzdan hosting i povoljan web hosting za vasu internet prezentaciju. Hosting za 1500 din godisnje.\nHosting Web Domen Domeni Srbija Serveri Namenski Server Cpanel Registracija Prostor Prezentaciju Email\nDomain History: makehosting.com in the past\nvakehosting, mukehosting, mafehosting, masehosting, mawehosting, mazehosting, makeaosting, makekosting, makeposting, makeqosting, makehpsting, makehqsting, makehtsting, makehoseing, makehosjing, makehosoing, makehosring, makehostmng, makehostvng, makehostilg, makehostin, makehosting, makehostinx, gmakehosting, imakehosting, msakehosting, myakehosting, majkehosting, maqkehosting, mawkehosting, makhehosting, makjehosting, makwehosting, makenhosting, makewhosting, makehlosting, makehousting, makehosgting, makehosmting, makehosrting, makehoszting, makehostifng, makehostimng, makehostisng, makehostinlg, makehostinxg, makehostinyg, makehostingk, makehostingm, makehostingr,\n̫ԭ�� ����Ԫ�� ��˾ EMail Tom.com ̫ԭ�� ����Ԫ�� ��˾ EMail Tom.com ������ʡ �����ͨ�豸���� ��˾ EMail Tom.com ����ʡ �Ƽ� ��˾ EMail Eyou.com ̫ԭ�� ����Ԫ�� ��˾ EMail Tom.com


Projekat prečišćavanja otpadnih voda u Bačkoj Topoli - Gradjevinarstvo.rs\nProjekat prečišćavanja otpadnih voda u Bačkoj Topoli\n14.12.2011. | E-kapija\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Šandor Egereši prisustvovao je prekjuče (12. decembar) sednici Opštinskog veća u Bačkoj Topoli, na kojoj su nemački stručnjaci predstavili projekat prečišćavanja otpadnih voda, a razmatrana je i mogućnost izgradnje postrojenja u ovoj lokalnoj samoupravi.\nIdeja o izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda usledila je nakon studijske posete nemačkom gradu Ulmu u martu ove godine, kada je predsednik Egereši predvodio delegaciju od tridesetak predstavnika vojvođanskih lokalnih samoprava kako bi se upoznali sa najsavremenijom tehnologijom u ovoj oblasti.\nPredsednik Egereši je istakao da je prekjučerašnja prezentacija i zainteresovanost nemačkih stručnjaka za izgradnju postrojenja u Vojvodini još jedan u nizu rezultata dobrih prijateljskih i partnerskih odnosa Vojvodine i Baden-Virtemberga i dodao da je veoma važno stvoriti uslove za izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\n"S obzirom na ekonomsku situaciju u zemlji, ukoliko odlučimo da prihvatimo ovakav jedan projekat, biće nam neophodna sredstva iz evropskih fondova, ali i podrška nemačkih investitora, stoga bi naš zajednički zadatak trebao da bude, pre svega, lobiranje kako bismo stvorili uslove za realizaciju ovakvog projekta", istakao je Egereši i dodao da je problem prečišćavanja otpadnih voda veliko pitanje za Bačku Topolu, ali i za celu Vojvodinu.\nPredsednik Opštine Bačka Topola, Babi Atila istakao je da ova lokalna samouprava nema prečistač otpadnih voda, te da je pored ekološkog aspekta koji je jako važan, izgradnja ovakvog postrojenja bitna i sa finansijskog aspekta, jer Bačka Topola plaća velike naknade zbog izlivanja otpadnih voda.\nČlanovima opštinskog veća o tehnologiji prečišćavanja otpadnih voda govorili su koordinator projekta Blue Danube Han Štajnle i ekspert u ovoj oblasti Mihael Dreksler koji je radio na izgradnji jednog od najsavremenijih i najkompleksnijih postrojenja, a koji je i delegacija AP Vojvodine imala priliku da vidi u martu ove godine u Ulmu.\nPrema njihovim rečima, ovo postrojenje koje sadrži i naučno istraživački centar, radi na principu izdvajanja sumpora, fosfora, ugljenika, hormona i medicinskih ostataka iz vode, te dostiže stepen čistoće pitke vode pre njenog izlivanja. Štajnle je posebno istakao da je projekat izgradnje ovakvih postrojenja u Nemačkoj podržan od strane Saveznog ministarstva za razvoj i Vlade Baden Virtemberga, a sa ciljem da se ovakav standard prečišćavanja otpadnih voda prenese i na zemlje Dunavskog regiona i Jugoistočne Evrope.\nSKUPŠTINA OPŠTINE BAČKA TOPOLA, SRB\n024 714 131\nLokalna obrada otpadnih voda\nKompanija Aqua Promet d.o.o. jedna je od vodećih u distribuciji kupatilske opreme, kao i vodovodnog i kanalizacinog materijala u centralnoj Srbiji. Osnovana je 2002. godine i u skladu s...\nUloga ACO sistema za odvodnjavanje u rekonstr...\nPrilikom planiranja sistema za odvodnjavanje modernih urbanih sredina, pored njihove efikasnosti u odvodnjavanju, neophodno je obratiti posebnu pažnju i na njihov uticaj na životnu sred...\nAko vas zanima arhitektura i želite da vidite šta je sve planirano od projekata izgradnje u našem glavnom gradu, posetite izložbu "Beograd budućnosti" koja će biti postavljena u Knez Mi...\nPostavljanje odvodnih cevi za četiri beograds...\nProšlo je godinu dana od katastrofalnih poplava koje su, usled obilnih padavina, zadesile levu obalu Dunava. Prema tadašnjim procenama, za manje od sat vremena palo je više od 100 litar...\nRekonstrukcija kanalizacione mreže na Medakov...\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić obišao je juče (05.05.2020) radove na rekonstrukciji kanalizacione mreže u Ulici Veselina Čajkanovića na Medaković padini i istakao da su radovi izuze...\nŠaht zabetoniran, a na njemu bespravno izgrađ...\nSuve slavine i slab pritisak u vodosnabdevanju zadesio je stanovnike gročanskog naselja Kaluđerica. Bez vode bili su žitelji gornjeg dela naselja, tačnije ulice oko Smederevskog puta, d...\nACO Akademija i izložbeni prostor na tržištu ...\nPosle 16 godina poslovanja u Srbiji i Crnoj Gori, kompanija ACO je krajem prošle godine uz prisustvo mnogobrojnih partnera i saradnika svečano otvorila svoj novi izložbeni prostor, čime...\nBeograd dobija fabriku za preradu otpadnih vo...\nDo kraja ove nedelje u Vladi Srbije biće potpisan sporazum o projektovanju, finansiranju i izgradnji prve faze fabrike za preradu otpadnih voda u Velikom selu, vrednosti 271,7 miliona e...


IVANJICA INFO | Ivanjički radio | Foto Ivanjica - Za izbeglice i raseljena lica u Ivanjici još tri miliona\nZa izbeglice i raseljena lica u Ivanjici još tri miliona\nZa šest porodica sa statusom izbeglih i interno raseljenih lica, koja žive na teritoriji opštine Ivanjica, danas je obezbedjen građevinski material za kuće u iznosu od 2.950.000 dinara.\nUgovore sa njima potpisao je predsednik opštine, Zoran Lazović, i tom prilikom istakao da je Komeserijat za izbeglice i migracije uz učešće opštine Ivanjica za ova lica obezbedio na trogodišnjem nivou 13.581.000 dinara.\nPreko pet miliona dinara (pet opštinskih budžeta) je u prethodnom period investirano u Ivanjicu kroz razne projekte sa osnovnim ciljem da Ivanjici vratimo stari sjaj i da se svaki građanin naše opštine oseća sigurno i zadovoljno. U prvom kvartalu investirali smo u zdravstvo, prosvetu i deo infrastrukture a ove godine prioritet će nam biti upošljavanje pa uskoro očekujemo otvaranje nove fabrike koja će obezbediti 600 novih radnih mesta. Biće pomaka na bolje kada je reč o malinama i njihovom plasmanu. I dalje će se ulagati u poljoprivredu iako dosadašnje investicije i pomoć države uopšte nisu zanemarive. Podsetiću samo da je 127 traktora podeljeno poljoprivrednicima opštine Ivanjica gde su primera radi, za 700 000 dinara dobijani traktori koji vrede 2 000 000 dinara. Preko 1 600 000 eura je država subvencionisala samo traktore, plus 700 tona đubriva, 880 matičenih jagnjadi, 220 košnica i rojeva pčela i još mnogo toga… – podsetio je Lazović dodajući da Ivanjicu tek očekuju kapitalne investicije


Klopp odustao od Wijnalduma - Kao zamjena stiže "zlatni dečko" iz 2016. godine - Sportske.Info - Regionalni Sportski Sajt\nHome / fudbalinostrani / Klopp odustao od Wijnalduma - Kao zamjena stiže "zlatni dečko" iz 2016. godine\nKlopp odustao od Wijnalduma - Kao zamjena stiže "zlatni dečko" iz 2016. godine\nKao zamjena stiže "zlatni dečko" iz 2016. godine\nŽoržinjo Vajnaldum je sve bliži odlasku iz Liverpula, pošto i dalje nije potpisao ugovor. Holanđaninu ugovor ističe 30. juna, uskoro će doneti konačnu odluku i želi da obavesti Liverpul pre nego što počne pregovore sa drugim klubovima.\nNije tajna da je njegova želja Barselona, da ponovo sarađuje sa Ronaldom Kumanom, koji od prvog dana želi Vajnalduma na Kamp Nou. Dok čeka konačnu odluku Vajnalduma, Liverpul merka potencijalne zamene, a na listi se nalazi i jedno šokantno i pomalo zaboravljeno ime - Renato Sančez!\nAko se sećate, Portugalca je Bajern Minhen kupio od Benfike 2016. godine za 35 miliona evra, ali Sančez nikada nije opravdao uloženi novac. Posle sezone u Minhenu, igrao je na pozajmici u Svonsiju, gde se takođe nije pokazao, ali je svoju karijeru oporavio u francuskom Lilu, koji ga je kupio leta 2019. za 20 miliona evra.\nDoduše, ove jeseni je zbog povreda odigrao tek devet utakmica, ali je i dalje na radaru Liverpula. Ovu vest potvrdio je čak i transfer guru Fabricio Romano, koji kaže da Liverpul već nekoliko meseci prati 23-godišnjeg Portugalca.\nPored Renata, Liverpul prati i Ivesa Bisumu, koji igra odlično za Brajton, a zanimljivo je da je i on bivši as Lila. Sve u svemu, Vajnaldum je blizu odlaska, a Liverpul intenzivno traga za adekvatnom zamenom. Da li su Renato Sančez ili Bisuma rešenje?


Prva dva tima na tabeli su poražena u 31. kolu, cela liga došla je GG, a samo dve nisu ušle u 3+!!\nKAKVO KOLO JE PRED IZA NAS!!\nKris Pauel je zaluženo na naslovnoj jer je porazio Vigan na gostovanju što nikom nije uspelo od septembra. Potpuno je preporodio Škampe nakon što ih je preuzeo od Fila Brauna.\nPlimut se oporavio od brzo primljenog gola i slavio u Šruzberiju 2-1. Za Šruz je sreća što niko od rivala nije pobedio. Blekburn je ostao treći ali uzeo je samo bod od meča na svom terenu sa Oldamom. Na poluvremenu gubili su 0-2, a onda su Čarli Malgruv i Adam Armstrong, na svoj 21. rođendan, postigli golove da isčupaju bod.\nRoteram je jedina ekipa na plej-of mestima koja je upisala pobedu. Putovali su u Skantorp i bilo je 1-2. Portsmut se približio plej-of mestima pobedom u Milton Kinsu. Pomogli im je 6 000 navijača koji su putovali na ovo gostovanje. Konor Čaplin je u 93. minutu doneo pobedu.\nNa donjem delu tabele, Nortempton je odneo 3 boda na gostovanju u Londonu kod Vimbldona. Igrač meseca Džon-Džo O’Tul bio je asistent kod sva 3 gola Obućara. Bristol Roversi su odneli pobedu u Oksfordu, Donkaster je izjednačio u 94. minutu, a Blekpul se dva puta vraćao i izvukao bod protiv Volsola.\nVimbldon – Nortempton Taun 1:3 (Ošilajdža 47’ – Grajms 8’ pen., Kruks 62’, Pauel 72’)\nBlekburn Rovers – Oldam Atletik 2:2 (Malguv 63’, Armstrong 71’ -Nazon 26’ 38’)\nBlekpul – Volsol 2:2 (Deffuneso 37’, Gnandulije 88’ – Edvards 28’, Gatri 76’)\nBredford Siti – Beri 2:2 (Dieng 58’, MekKartan 89’ – Kameron 62’, Miler 90+5’)\nDonkaster Rovers – Čarlton Atletik 1:1 (Bler 90+4’ – Bauer 18’)\nDžilingem – Piterboro Junajted 1:1 (Ehmer 90+3’ – Lojd 67’)\nMK Dons – Portsmut 1:2 (Ugbo 21’ – Klark 84’, Ćaplin 90+3’)\nOksford Junajted – Bristol Rovers 1:2 (Rotvel 2’ – Benet 68’, Herison 80’)\nSkantorp Junajted – Roteram Atletik 1:2 (Novak 72’ – Njuel 31’, Adžaji 70’)\nŠruzberi Taun – Plimut Argajl 1:2 (Moris 6’ – Nes 27’, Vajner 62’)\nSautend Junajted – Vigan Atletik 3:1 (Tarner 3’, Fortun 36’, Kajtli 83’ – Von 67’)\nRočdejl – Flitvud Taun odloženo